bet · GE01KU38 · 1991-05-23 00:00:00 — Lagen bör därför upphävas.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse:46. beträffande bistånd till utländska studerandeatt med bifall till motion 1990/91:K49 yrkande 15upphäver lagen (1962:638) om rätt för kommun att bistå utländskastuderande.43. Utvidgning av Sydafrikalagens tillämpningsområde(mom.47)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 86börjar med "Utskottet får" och slutar med "K59 yrkande 4" bortha följande lydelse:Utskottet får anföra följande. I motionerna K48 och K59 begärsatt Sydafrikalagens tillämpningsområde utvidgas så att kommuneroch landsting ges möjlighet att fatta beslut om att ej slutaavtal med företag som har affärsrelationer, investeringar ellerhandel med . Enligt motionerna bör detsamma gälla ifråga om dotterföretag till sådana företag. Utskottet, som inteanser att de skäl mot en sådan utvidgning som anförts ipropositionen äger bärkraft, anser det angeläget att regeringenskyndsamt utarbetar förslag i enlighet med vad som begärts imotionerna. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avmotionerna K48 yrkande 2 och K59 yrkande 4 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följandelydelse:47. beträffande utvidgning av Sydafrikalagenstillämpningsområdeatt med anledning av motionerna 1990/91:K48 yrkande2 och 1990/91:K59 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.44. Öppna styrelse-, nämnd- och utskottssammanträden (mom. 48)(), (), (),(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 88börjar med "Utskottet har" och slutar med "K623 yrkande 3" bortha följande lydelse:Utskottet får anföra följande. I motionerna i förevarandeavsnitt tas upp viktiga offentlighetsfrågor gällande kommunalanämnd- och utskottssammanträden. Enligt utskottets mening ärtiden nu mogen för att göra det möjligt för kommun eller nämndatt besluta om helt eller delvis öppna sammanträden i ärendensom inte rör myndighetsutövning mot enskilda. En sådanoffentlighet skulle öka medborgarnas insyn i denkommunalpolitiska processen och öka intresset för de beslut somfattas. bör uppdra åt regeringen att nu skyndsamtutarbeta ett förslag i enlighet med det anförda. Vad utskottetsålunda anfört med anledning av motionerna K51 yrkande 13, K55yrkande 7, K611 yrkande 4, K612 yrkande 6 och K623 yrkande som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 48 bort ha följandelydelse:48. beträffande öppna styrelse-, nämnd- ochutskottssammanträdenatt med anledning av motionerna 1990/91:K51 yrkande13, 1990/91:K55 yrkande 7, 1990/91:K611 yrkande 4, 1990/91:K612yrkande 6 och 1990/91:K623 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.45. Direktvalda kommundelsorgan (mom.49)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 90börjar med "Utskottet får" och slutar med "K612 yrkande 2" bortha följande lydelse:Utskottet får anföra följande. I motionerna har begärts enlagändring som möjliggör direktvalda kommundelsorgan. Utskottetdelar inte den i propositionen redovisade synen på frågan utananser i likhet med motionärerna att det är angeläget att enlagstiftning införs som tillåter direktvalda kommunala organ avi motionerna angivna slag. En sådan ordning innebär bl.a. attytterligare ett steg tas för att öka det lokala ansvarstagandetoch engagemanget. bör uppdra åt regeringen att nuskyndsamt utarbeta ett förslag i enlighet med det anförda. sålunda anfört med anledning av motionerna K48 yrkande1, K55 yrkande 4, K58 och K612 yrkande 2 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 49 bort ha följandelydelse:49. beträffande direktvalda kommundelsorganatt med anledning av motionerna 1990/91:K48 yrkande1, 1990/91:K55 yrkande 4, 1990/91:K58 och 1990/91:K612 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.46. Utredning om den kommunala beskattningsrätten (mom.51)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 93börjar med "I motion K59" och slutar med "K59 yrkande 22" bortha följande lydelse:Utskottet får med anledning av vad som anförts i motion K59anföra följande. I motionen har belysts vissa av de konsekvensersom det av /beslutadekommunala skattestoppet medfört och som inneburit ett betydandeingrepp i det kommunala självstyret. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att regeringen bör tillkalla enutredning som skall ges det uppdrag som angivits i motionen. sålunda anfört med anledning av motion K59 yrkande 22bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följandelydelse:51. beträffande utredning om den kommunalabeskattningsrättenatt med anledning av motion 1990/91:K59 yrkande 22som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.47. Utvidgad beskattningsrätt för kommunerna (mom.52)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 93börjar med "Utskottet får" och slutar med "K612 yrkande 7" bortha följande lydelse:Utskottet får anföra följande. Som ovan framgått framförs imotion K612 olika förslag om utvidgad beskattningsrätt.Bl.a. förordar motionärerna att direktvalda kommundelsnämnderskall förses med egna ekonomiska resurser och viss egenbeskattningsrätt samt att kommunerna ges möjlighet att införaolika miljöavgifter. Utskottet delar motionärernas uppfattningatt bör uppdra åt regeringen att utarbeta förslag omutvidgad beskattningsrätt i enlighet med vad som anförts imotionen. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionK612 yrkande 7 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 52 bort ha följandelydelse:52. beträffande utvidgad beskattningsrätt för kommunernaatt med anledning av motion 1990/91:K612 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.48. Utvärderingar m.m. (mom. 53)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 96börjar med "Utskottet får" och slutar med "K628 yrkandena 1 och2" bort ha följande lydelse:Utskottet får anföra följande. Den kommunala självstyrelsenhar en lång tradition och en stark förankring i vårt land därgrundidén är en styrelse av folket, genom folket, för folket.Detta manifesteras även i regeringsformens portalparagraf ivilken det sägs att den svenska folkstyrelsen förverkligas genomett representativt och parlamentariskt statsskick och genomkommunal självstyrelse.Under efterkrigstiden har antalet kommuner reduceratsdrastiskt med åtföljande minskning av antalet kommunaltförtroendevalda. Det naturliga nätverk som tidigare fanns imånga kommuner mellan förtroendevalda och väljare har brutits.Den vardagliga kontakt med såväl kommunens tjänstemän som desspolitiska företrädare som tidigare fanns upphörde.Den fria nämndorganisationen kan komma att medföra en starkcentralisering av den kommunala politiska makten till ett litetantal förtroendevalda.I en starkt centraliserad organisation finns risker för attdet politiska inflytandet minskar och att makten överlämnas tillförvaltningen. Detta gäller i de fall en kommun beslutar attbegränsa sin nämndorganisation till ett fåtal nämnder.Vilka nämnder som kommunerna behöver inrätta avgörssjälvständigt av varje kommun. Enligt utskottet får detta dockinte leda till att all verksamhet koncentreras till styrelseneller till ett par tre nämnder i kommunen. Respekten förreglerna om sekretess och opartiskhet vid handläggning avförvaltningsärenden måste upprätthållas. Detsamma gäller för detdemokratiska kravet att möjlighet till direkt medverkan i detkommunala arbetet inte får inskränkas till en alltför snäv kretsav medborgare. Om en sådan inskränkning sker innebär detnämligen en allvarlig begränsning av den kommunala demokratin.Den skulle också leda till att svårigheterna att rekryterakommunala förtroendemän ytterligare accentueras. Med ett litetantal aktiva i den kommunala verksamheten försvåras ocksåinformationen till de politiska organisationerna och tillallmänheten.Utskottet vill inte motsätta sig den fria nämndorganisationsom förslaget i propositionen innebär. Förhållandena är olika ikommunerna beroende på befolkningsunderlag, geografiskutbredning och näringslivsstruktur. Detta talar för en storfrihet för kommunerna att bestämma den egna nämndorganisationen.Samtidigt talar det emot de schematiska lösningar avnämndstrukturen som förordats av vissa av de centralakommunförbundens tjänstemän och som till en del återspeglas ipropositionens motivering för avskaffande av de obligatoriskanämnderna. Enligt utskottet är det därför viktigt att deenskilda kommunerna inte känner sig bundna av dessa förslag. Deviktiga demokratiaspekter som berörts ovan talar även de motschematiska lösningar av vilken nämndstruktur som skall finnas ide olika kommunerna. Det måste alltid vara medborgarnasintressen i kommunerna som skall vara utgångspunkten för denkommunala verksamheten. Den nya kommunallagen får inte leda tillenparti- eller fåmansvälde i kommunerna. Erfarenheterna frånfrikommunförsöken ger anledning att understryka detta.Det finns således all anledning att noga följa hurutvecklingen blir. Vad gäller konsekvenserna av de nya reglernapå det ekonomiska området uttalas det i propositionen att manbör pröva hur kommuner och landsting använder den ökadefriheten. Enligt utskottet är det också av mycket stor vikt attse hur den kommunala organisationen utvecklas urdemokratisynpunkt.Med de organisatoriska förändringar som är på gång ikommunerna kommer antalet förtroendemän att minska ytterligare.Kommunförbundets veckotidning uppskattarminskningen till och befarar att den s.k. förgubbningenskall öka genom att de kommunala nämnder som varitinkörsporten för nyengagerade fritidspolitiker försvinner.En kommunaldemokratisk utredning med parlamentarisksammansättning bör därför tillsättas för att följa och utvärderautvecklingen och föreslå nya regler, om utvecklingen leder tilloönskade konsekvenser för demokrati och lokalt inflytande ikommunerna. I sammanhanget bör erinras om att utskottet i detföregående pekat på ett antal frågor som särskilt bör utredas(jfr avsnitten 5.3.1. Kommunalt partistöd, 6.2 Nämnder/Vissasekretessfrågor/, 6.4 samt 16.3 Kommunalaförtroendemäns personliga ansvar för kommunala beslut; JOstalerätt på det oreglerade kommunala området).dels att utskottets hemställan under 53 bort ha följandelydelse:53. beträffande utvärderingar m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:K49 yrkande12, 1990/91:K54 yrkande 1, 1990/91:K55 yrkande 2, 1990/91:K59yrkandena 1 och 2, 1990/91:K611 yrkande 1 samt 1990/91:K628yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.49. Utvärderingar m.m. (mom.53)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 96börjar med "Utskottet får" och slutar med "K628 yrkandena 1 och2" bort ha följande lydelse:Den kommunala självstyrelsen har en lång tradition och enstark förankring i vårt land där grundidén är en styrelse avfolket, genom folket, för folket. Detta manifesteras även iregeringsformens portalparagraf i vilken det sägs att densvenska folkstyrelsen förverkligas genom ett representativt ochparlamentariskt statsskick och genom självstyrelse.Under efterkrigstiden har antalet kommuner reduceratsdrastiskt med åtföljande minskning av antalet förtroendevalda.Det naturliga nätverk som tidigare fanns i många kommuner mellanförtroendevalda och väljare har brutits upp. Den vardagligakontakt med såväl kommunens tjänstemän som dess politiskaföreträdare som tidigare fanns upphörde.Införandet av kommundelsnämnder och andra lokala organ harvarit ett sätt att bryta denna utveckling. Kraven på en friarenämndorganisation i kommunerna har uppkommit för att göra detmöjligt att inrätta kommundelsnämnder med övergripande ansvarinom sitt geografiska område också för de frågor som dethittills ankommit på de obligatoriska centrala nämnderna attsköta.Med en fri nämndorganisation skapas enligt utskottet godamöjligheter att decentralisera den kommunala verksamheten ochdärigenom minska avståndet mellan väljare och valda. Medinförandet av kommundelsnämnder ökar också möjligheterna attrekrytera nya grupper av kommunmedlemmar till kommunalaförtroendeuppdrag. Enligt utskottet är det av yttersta vikt attdessa möjligheter tas till vara. Den enskilde medborgarensdeltagande i och ansvar för den kommunala verksamheten är enviktig beståndsdel i det svenska politiska systemet. Genomkommunala förtroendeuppdrag ges ett stort antal personer endemokratisk fostran och ett ökat intresse för samhällsfrågor.Detta är av stor betydelse för rekryteringen till andrapolitiska förtroendeuppdrag och för samhällslivet i övrigt.Utskottet har med oro noterat att det iorganisationsutredningar som gjorts av bolag med anknytning tillde centrala kommunförbunden förordats en stark reduktion avantalet nämnder i en rad kommuner. För ett trettiotal kommunerhar det rent av föreslagits att dessa endast skall ha en nämnd-- kommunstyrelsen. Det senare blir som utskottet tidigareframhållit till följd av bestämmelserna i 3 kap 5 § ilagförslaget i praktiken inte möjligt. Enligt utskottet utgörändock förslagen om en drastisk reducering av antaletförtroendeuppdrag ett hot mot den kommunala demokratin.En kommunaldemokratisk utredning med parlamentarisksammansättning bör mot denna bakgrund tillsättas för att följaoch utvärdera utvecklingen och föreslå nya regler, omutvecklingen leder till oönskade konsekvenser för demokrati ochlokalt inflytande i kommunerna. I sammanhanget bör erinras omatt utskottet i det föregående pekat på ett antal frågor somsärskilt bör utredas (jfr avsnitten 5.3.1. Kommunalt partistöd,6.2 Nämnder/Vissa sekretessfrågor/, 6.4 samt16.3 Kommunala förtroendemäns personliga ansvar för kommunalabeslut; JOs talerätt på det oreglerade kommunala området).dels att utskottets hemställan under 53 bort ha följandelydelse:53. beträffande utvärderingar m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:K49 yrkande12, 1990/91:K54 yrkande 1, 1990/91:K55 yrkande 2, 1990/91:K59yrkandena 1 och 2, 1990/91:K611 yrkande 1 samt 1990/91:K628yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Särskilda yttranden1. vårdnadsersättning (mom. 4)och (båda fp) anför:Vi anser att generella icke behovsprövade stödsystem böromfatta alla berörda barnfamiljer i nationen (liksombarnbidraget). Vi har tillsammans med och centernföreslagit att ett vårdnadsbidrag införs för alla barn från ettårs ålder till skolåldern.Som skäl för att utvidga den kommunala kompetensen så attkommuner får rätt att utge generella vårdnadsersättningar utanbehovsprövning åberopas bristen på daghemsplatser. Folkpartietanser att daghemsutbyggnaden måste fortsätta till fullefterfrågetäckning föreligger. Bl.a. bör hinder för statsbidragtill privata daghem undanröjas. Kommunala vårdnadsersättningarfår inte bli en förevändning för att inte inrätta dedaghemsplatser som efterfrågas.Den s.k. Uppsalamodellen, dvs. lön till dagbarnvårdare som motfastställd daghemsavgift också tar hand om egna barn, skallenligt vår uppfattning vara möjlig med stöd av statsbidrag förde kommuner som så önskar.2. Den kommunala organisationen -- allmänt (mom.12)och (båda c) anför:Vid genomförande av en i princip fri nämndorganisation är avvikt att bl.a. beakta följande. Det är nödvändigt att tillse attden kommunala organisationen -- när det gäller dess handhavandeav obligatoriska uppgifter eller kontrollfunktioner -- utformasså att de enskilda människor som omfattas av dennamyndighetsutövning tillförsäkras ett starkt rättsskydd. Somframhållits i motion K55 är det enligt uppfattning avprincipiella skäl betänkligt att överlåta handläggningen ochbeslutsprocessen i sådana ärenden till ett renodlatförvaltningsorgan utan den slutliga kommunala beslutsinstansen isådana ärenden bör vara ett politiskt organ. Ett annatförhållande som vid en omorganisation särskilt bör uppmärksammasgäller de dubbla funktioner på vissa områden som en kommun kanha genom att den vid sidan av vissa obligatoriska uppgifter harövergripande kontrolluppgifter av betydelse för samhället i desshelhet. Det är självfallet i dessa fall olämpligt att tillskapasådana blandade organisationer som innebär att denkontrollerande och den som skall kontrolleras inte verkar heltfristående från varandra.3. Den kommunala organisationen -- vissa sekretessfrågor(mom.15)och (båda fp) anför:Vi vill i förevarande sammanhang erinra om att utskottet i ettnyligen avgjort lagstiftningsärende (prop. 1990/91:11 omsekretess inom och mellan myndigheter på vårdområdet, m.m.,1990/91:KU34, rskr. 257) diskuterade behovet av ändradlagstiftning avseende sekretessen mellan självständigaverksamhetsgrenar inom en myndighet (jfr 1 kap. 3 §sekretesslagen). I det ärendet gällde frågan bl.a. om detförelåg behov av att införa en särskild bestämmelse somföreskriver att varje klinik och annan s.k. basenhet inom hälso-och sjukvården skall jämställas med myndighet vid tillämpningenav sekretesslagen. Utskottsmajoriteten fann detta inteerforderligt. I en reservation (m, fp, c, mp) pekades på att dengällande regleringen medfört omfattande tolknings- ochtillämpningsproblem. Reservanterna ansåg det nödvändigt attlagstiftningen ändrades så att tolkningen av begreppen myndighetoch basenhet vid tillämpningen av sekretesslagen klargjordes.Det anförda borde enligt reservationen som sin meningge regeringen till känna. I den kommande översynen avsekretesslagen med anledning av förslaget om kommunernas ochlandstingens ökade frihet att organisera sin nämndverksamhet börovan redovisade synpunkter beaktas. LAGRÅDETBilaga 2Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1991-05-03Närvarande: f.d. regeringsrådet ,regeringsrådet , justitierådet protokoll vid sammanträde harriksdagens konstitutionsutskott beslutat inhämta lagrådetsyttrande över det i prop. 1990/91:117 framlagda förslaget tillny kommunallag, såvitt det avsera) handlingars offentlighet i kommunala företag m.m. (3 kap.16--17 §§ kommunallagen),b) jävsregler (6 kap. 24--27 §§),c) delegering i nämnd (6 kap. 33--38 §§),d) laglighetsprövning (10 kap.).Förslaget har inför lagrådet föredragits avkammarrättsassessorn och hovrättsassessornKenny Carlsson.Förslaget föranleder följande yttrande av lagrådet.Kommunala företagDetta avsnitt innehåller regler om kommunernas ochlandstingens förhållande till sådana privaträttsligarättssubjekt som handhar kommunala angelägenheter.Bestämmelserna utgår från att kommuner och landsting harmöjlighet att i viss utsträckning lämna över vården av sådanaangelägenheter till kommunala företag. förslag till ändringar ikommunallagen (SOU 1982:13 s.15 och 1983:61 s.29) föreslogsatt en uttrycklig bestämmelse härom skulle tas in ikommunallagen. I den föreslagna bestämmelsen togs även in enerinran om att förvaltningsuppgift som innefattarmyndighetsutövning enligt 11 kap. 6 § regeringsformen fåröverlämnas till ett privaträttsligt subjekt endast med stöd avlag.Lagrådet förordar att förevarande avsnitt i den föreslagnakommunallagen inleds med en uttrycklig bestämmelse om kommunersoch landstings möjligheter att överlämna vården av en kommunalangelägenhet till ett privaträttsligt subjekt och en erinran omden inskränkande regeln i 11 kap. 6 § regeringsformen.Bestämmelserna kan lämpligen tas upp i en särskild paragraf i 3kap., betecknad 16§, och ges följande lydelse:Kommuner och landsting får genom beslut av fullmäktige lämnaöver vården av en angelägenhet, för vars handhavandesärskild ordning inte föreskrivits, till ett bolag, en föreningeller en stiftelse. Vården av en angelägenhet som innefattarmyndighetsutövning får dock enligt 11 kap. 6§ regeringsformenöverlämnas endast om det finns stöd för det i lag.Lagförslaget utmärks av en strävan att ge kommunerna storfrihet i organisationen av den kommunala verksamheten. Som ettled i denna frihet ingår möjligheten att överlämna åtprivaträttsliga organ att vårda kommunala angelägenheter.Lagrådet vill som framgår av det anförda inte resa någoninvändning häremot. Emellertid är det av vikt att dennamöjlighet inte utnyttjas för att undandra verksamhetfrån offentlig kontroll och insyn från allmänhetens sida.Förslaget innehåller också i 3 kap. 16 och 17 §§ bestämmelserför att tillgodose det kommunala inflytandet överprivaträttsliga subjekt som anförtros vården av kommunalaangelägenheter och för att ge offentlighet åt handlingar somupprättas hos eller kommer in till sådana subjekt.De föreslagna bestämmelserna är dock enligt lagrådets meningotillräckliga för att fylla de angivna ändamålen. Sålunda drasen gränslinje upp mellan aktiebolag i vilka en kommun bestämmerensam och stiftelser som kommunen bildar ensam å ena sidan ochövriga juridiska personer å andra sidan. I fråga om de senarelämnas kommunerna stor frihet att bestämma om kontroll ochinsyn. Lagen synes i dessa fall inte uppställa ens någraminimikrav. Detta är så mycket allvarligare som minstaminoritetspost i ett aktiebolag för över företaget till densektor som i stor omfattning kan undandragas offentlig kontrolloch allmänhetens insyn.Skillnaden mellan de två kategorierna av kommunala företag ide angivna hänseendena torde inte vara tillräckligt motiverad avsakliga skäl. En kommun bör inte kunna lämna över vården avkommunala angelägenheter til privaträttsliga subjekt över vilkakommunen inte har sådant inflytande att kontroll- ochoffentlighetskraven kan upprätthållas fullt ut. gjordaundersökningar (SOU 1982:13) ger vid handen att kommunerna ochlandstingen endast i ringa omfattning begagnar andra än helägdaföretag för vården av kommunala angelägenheter och att tendensenhar gått i riktning mot att de av kommunerna helt domineradeföretagen har ökat sin andel. I fortsättningen bör endast sådanaföretag som en kommun eller -- vid samverkan -- flerakommuner tillsammans har ett avgörande inflytande över komma ifråga för fullgörande av kommunala uppgifter. De problem somsammanhänger med redan befintliga företag utanför denna kretsbör vara av övergångsnatur och lagrådet återkommer till dem idet följande.Lagrådet förordar alltså en enhetlig regel för alla kommunalaföretag av i huvudsak det innehåll som anges i förslagets3kap. I ett par avseenden bör dock bestämmelserna gesett mer preciserat innehåll. Det är mindre tillfredsställandeatt det kommunala företagets förpliktelser gentemot kommunenifråga om insyn, inflytande och kontroll och gentemotallmänheten såvitt avser handlingsoffentlighet kan regleras ibeslut och dokument av vitt skilda slag. Dessa frågor är avgrundläggande betydelse för bevarandet av folkstyrelseprincipenäven vid genom enskilda. Vad som gäller ifråga om dem bör framgå av de för företaget gällandegrundreglerna, dvs. i aktiebolag bolagsordningen, i handelsbolagbolagsavtalet samt i föreningar och stiftelser stadgarna. Omvården av en uppgift överlämnas åt ett handelsbolag,bör detta ha styrelse och revisorer.Det närmare innehållet i handlingsoffentligheten inom dekommunala företagen har i förslaget lämnats helt åt kommunenseget bedömande. Något skäl att för dessa företags vidkommandeavvika från de principer som gäller för allmänna handlingarsoffentlighet i 2 kap. tryckfrihetsförordningen och isekretesslagen torde inte föreligga. Vad särskilt angårkonkurrensutsatta företag ger de nämnda lagreglerna tillräckligtutrymme för sekretess. Den punkt som avser handlingsoffentligheti den av lagrådet förordade paragrafen om de krav som skallställas på privaträttsliga företag som anförtros vården avkommunala angelägenheter bör därför utformas så att kommunernamåste se till att principerna i 2 kap. tryckfrihetsförordningenoch i sekretesslagen följs.Också en sådan reglering av handlingsoffentligheten harkaraktären av ett provisorium. Bland annat kommer någotegentligt rättsmedel inte att stå till buds för den som villhävda sin rätt att få del av en handling i strid mot detkommunala företagets uppfattning, även om en hänvändelse tillvederbörlig nämnd kan komma i fråga. En översyn avsekretesslagen med anledning av den nya kommunallagens tillkomstär därför angelägen.