bet · GE01FöU8 · 1991-04-25 00:00:00 — Utvecklingen innehåller emellertid osäkerheteroch farhågor för bakslag och därmed också risker och hot.Utskottet kan i denna situation, och inför ett föreståendelångsiktigt beslut om totalförsvarets inriktning, inte ställasig bakom de förändringar som förordas i motionerna Fö11yrkande10(v) och Fö426 yrkande 1 (v), som därför bör avslåsav riksdagen.I motion Fö7 (mp) hänvisar motionärerna till de riktlinjer förförsvarspolitiken som tidigare föreslagits i motion1990/91:Fö201. Sålunda förordas en försvarsorganisation sominriktar sig mot en bred hotbild -- miljöhot, sociala hot ochframtida möjliga militära hot -- och som baserar sig på envärnplikt som utvecklas till en allmän värntjänst för både mänoch kvinnor. Försvarspolitiken kan inte förändras från dag tillannan, men motionärerna anser det vara av utomordentlig vikt attden nödvändiga omstruktureringen av försvaret inleds redankommande budgetår. Som ett led häri förordas en rad åtgärder somkommer att påverka utgiftsramen. En inledande strukturförändringav armén och flygvapnet beräknas kunna spara vardera 500 milj.kr. under /92. Ytterligare 2000 milj. kr.bedöms kunna frigöras genom en nedläggning av JAS-projektet.Tillsammans med vissa andra åtgärder uppskattas de totalabesparingarna till 3146 milj.kr. Försöksutbildning imiljövärn, förbättringar i repetitionsutbildningen i jämförelsemed regeringens förslag samt anskaffning av skyddsutrustningm.m. ökar å andra sidan kostnaderna med 712 milj.kr., vilketsammantaget leder till ett yrkande att utgiftsramen börfastställas till 32179 milj.kr.Utskottet konstaterar att den inriktning som i motionFö7(mp) föreslås för det militära försvaret i grundläggandeavseenden avviker från den försvarsstruktur som lagts fast i1987 års försvarsbeslut (prop. 1986/87:95, FöU11, rskr.30).Regeringens budgetförslag utgår från den allmänna inriktningen idetta beslut. Utskottet är i avvaktan på underlag för det nyafleråriga totalförsvarsbeslutet inte berett att förordanågon annan principiell inriktning av det militära försvaret ochkan därför inte godta de förslag om förändrad utgiftsram /92 som föreslås i motionens yrkanden 13, 18,21--24 och 31. Motionen bör därför avslås av såvitt nuär i fråga.I motionerna Fö6 (m), Fö8 (fp) och Fö17 (c) framhålls påskilda sätt att det militära försvaret innehåller sådana bristeratt ett resurstillskott erfordras i förhållande till den avregeringen föreslagna utgiftsramen. I motion Fö6 (m) anförssåledes att endast ett mindre antal av krigsorganisationensförband och system har kunnat anpassas till hotutvecklingen iomvärlden. Brigadernas materiel uppvisar t.ex. allvarligabrister. Stridsfordonen är omoderna. I syfte att skapahandlingsfrihet inför det förestående långsiktigaförsvarsbeslutet föreslås i motionen att utgiftsramen höjs med1320 milj.kr. i förhållande till regeringens förslag. Dettaskulle ge utrymme för utökade materielbeställningar inom arménoch marinen med 420 resp. 400milj.kr., förstärktrepetitionsutbildning med 300 milj.kr. samt för att organiseraytterligare en jaktdivision J 35.Motion Fö8 (fp) understryker behovet att förstärka kvalitetenmateriellt och personellt inom försvarsmakten. Motionen hänvisartill beslut (prop. 1988/89:80, FöU14, rskr. 294) attförstärka den militära utgiftsramen för attsäkerställa handlingsfrihet inför ett tänkt försvarsbeslut år1991. Dessa särskilda medel har enligt motionärerna haftbetydelse för det angivna syftet, men de har också gått åt tillprojekt som aldrig kommer att kunna fullföljas. Oaktat detstatsfinansiella läget anser motionärerna det nödvändigt att fördet kommande budgetåret utöka utgiftsramen med 400 milj.kr. tilltotalt 32113 milj.kr. Genom denna åtgärd skulle dels delar av1987 års försvarsbeslut säkrare kunna fullföljas, dels en visssanering kunna ske av försvarsmaktens ekonomi. Sammantaget ansesdetta kunna underlätta ställningstagandena inför nästaförsvarsbeslut.Motion Fö15 (m) behandlar olika åtgärder för att förstärka detsvenska sjöförsvaret, vilket enligt motionärerna ansesnödvändigt främst med hänsyn till de fortsattaubåtskränkningarna. Marinen föreslås därför tilldelasytterligare 100 milj.kr. för att klara finansieringen avprojektet 90 och 300 milj.kr. för att kunna anskaffaorganisationsbestämmande materiel till ännu en ubåtsjaktstyrka.Tillhopa förordas således att den militära ramen utökas med 400milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit.I motion Fö17 (c) anförs att vårt totalförsvar behöver bådemoderniseras och förstärkas för att kunna svara upp mot de avriksdagen uppställda målen. Det militära försvaret brottas medstora svårigheter eftersom tilldelade resurser inte svarar motgivna uppgifter. Enligt motionärerna är det viktigt attgenomföra omstruktureringar och effektiviseringar men det krävsändå ett resurstillskott. Sålunda föreslås i skilda yrkanden(yrk. 4--5 och 12--15) ytterligare 200 milj.kr. till armén och75 milj.kr. till marinen för materielanskaffning, 300 milj.kr.till utökad repetitionsutbildning vid samtliga försvarsgrenarsamt att 50milj.kr. extra avsätts för att höja dagersättningentill de värnpliktiga. Tillsammans medför detta ett krav på attutgiftsramen för det militära försvaret höjs med 625 milj.kr.för /92 utöver propositionens förslag. Härutöverföreslås i motionens yrkanden 6 och 7 dels att det i 1992 årsförsvarsbeslut anvisas medel för att möjliggöra finansieringenav Haubits 77 B och Ubåt 90, utan att dessa projekt för sittgenomförande skall behöva föranleda omplanering av andramaterielprojekt inom armén och marinen, dels att anskaffningenav amfibiebåtar skall ske så att amfibiebataljonerna kankrigsorganiseras utan tidsutdräkt.Som framgått av det föregående, i den del som behandlar denförsvarspolitiska inriktningen, bör /92 betraktassom ett mellanår mellan två försvarsbeslutsperioder, där detgäller att med hjälp av säkerhetspolitiskt acceptablabesparingar säkerställa största möjliga handlingsfrihet införett nytt långsiktigt försvarsbeslut. Vad som föreslås imotionerna Fö6 (m), Fö8 (fp), Fö15 (m) och Fö17 (c) ärytterligare tillskott för samma syfte eller, i vissa fall, medelför ny verksamhet. Enligt utskottets mening bedöms de avmotionärerna föreslagna rampåslagen inte utgöra nödvändigaförutsättningar för att kunna upprätthålla den handlingsfrihetsom här är i fråga. När det gäller de redovisade nya behovenanser utskottet att dessa får vägas mot andra angelägna behov isamband med den samlade översynen av uppgifter och resurser iförestående totalförsvarsbeslut. Inte heller bör nugöra ett uttalande om den framtida finansieringen av Haubits77B och Ubåt 90 i enlighet med förslaget i motion Fö17 yrkande6 (c) eller om anskaffning av amfibiebåtar enligt yrkande 7.Utskottet anser sammanfattningsvis att regeringens förslagtill utgiftsram för det militära försvaret bör fastställas ochde nu aktuella motionerna avslås såvitt de avser förändringar avdenna ram i förhållande till regeringens förslag eller avserutfästelser års försvarsbeslut. Utgiftsramen /92 bör således fastställas till31713000000 kr. i prisläget februari 1990.Utskottet föreslår också att lämnar regeringenbegärda bemyndiganden att dels justera utgiftsram ochbeställningsbemyndiganden med hänsyn till prisutvecklingen, delsjustera utgiftsramen på grund av över- eller underutnyttjandenunder /91, dels medge att utgiftsram ochbeställningsbemyndiganden får överskridas om det behövs avberedskapsskäl.Utskottet förutsätter att regeringen under /92anpassar utnyttjandet av beställningsbemyndiganden ochanslagsmedel inom utgiftsramen till den inriktning av detmilitära försvaret som bestämt.Den civila delen av totalförsvaretInledningEnligt de principer för finansiering av beredskapsåtgärderinom totalförsvarets civila del som fastställdes genom 1987 årstotalförsvarsbeslut skall följande funktioner tilldelas medel uren gemensam ekonomisk planeringsram, nämligen Civil ledning ochsamordning, Befolkningsskydd och räddningstjänst, Psykologisktförsvar, Hälso- och sjukvård m.m., Livsmedelsförsörjning m.m.,Transporter, Socialförsäkring m.m., Arbetskraft,Energiförsörjning, Försörjning med industrivaror och Kyrkligberedskap.Beredskapsförberedelser inom affärsverkens ansvarsområdenfinansieras med egna medel. Undantag härifrån utgörs av statensjärnvägar, och luftfartsverket somfinansierar sina beredskapsåtgärder med såväl egna somanslagsmedel.Beredskapsförberedelser inom övriga funktioner finansierasinom ramen för myndigheternas ordinarie förvaltningsanslag.Utöver den verksamhet som bekostas av statliga verk ochmyndigheter betalas beredskapsförberedelserna även av kommuneroch landsting samt av näringslivet.Föredragande statsrådetFörsvarsministern erinrar inledningsvis om att den ekonomiskaplaneringsramen för totalförsvarets civila del, som berör olikahuvudtitlar och består av såväl förslagsanslag somreservationsanslag, för /90 fastställdes till1779,3 milj.kr. Utgående reservationer på reservationsanslagenavseende /90 uppgår till 800,9 milj.kr. ochdisponeras av myndigheterna under kommande budgetår. Utfalletunder förslagsanslagen visar att dessa sammanlagt harunderutnyttjats med 7 milj.kr.För /91 fastställdes den ekonomiskaplaneringsramen för totalförsvarets civila del till 2 040,448milj.kr. 1989/90:100, bil.6, FöU7, rskr. /92 beräknar försvarsministern enligt närmareredogörelse i propositionen ifrågavarande ram i beräknatgenomförandeprisläge 1991/92 exkl. mervärdeskatt till1993418000 kr. Av detta belopp hänför sig 1637600000kr. till fjärde huvudtiteln.Försvarsministern konstaterar att ramen för den civila delenav totalförsvaret är en planeringsram. Den är, framhåller han,av sådan teknisk natur att den varken kan under- elleröverskridas. Medel ur ramen anvisas de enskilda anslagen inomdenna och belastningen hänförs också till anslagen enskilt. Enhemställan från överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) omtillgodoräknande under /92 av ettunderutnyttjande av ramen under /90 med 7milj.kr. får därför, uppger försvarsministern, bero.I propositionen föreslår regeringen vidare påförsvarsministerns förslag att liksom tidigare årlämnar vissa bemyndiganden.Försvarsministern tar också upp frågan om kompensation förmervärdeskatt i samband med skyddsrumsbyggande. Han erinrar omatt en ändring av 14 § lagen (1968:430) om mervärdeskatt, somträdde i kraft , av i propositionen närmareredovisade skäl medfört behov av en ändring av 55 § sjättestycket civilförsvarslagen (1960:74).UtskottetI motion Fö7 (mp) föreslår motionärerna att vissa funktionerinom den civila delen av totalförsvaret tillförs sammanlagt648milj.kr. utöver regeringens förslag. Funktionen Civilledning och samordning vill motionärerna sålunda förstärka med20 milj.kr. för ökade statliga bidrag till kommunerna förvattenförsörjningsberedskapen och med 20 milj.kr. för stöd tillberedskapen inom den kommunaltekniska försörjningen i övrigt.Funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst bör enligtmotionärerna tillföras 270 milj.kr. mer än regeringen föreslår.Av beloppet preciseras 100 milj.kr. vara avsett för byggande avskyddsrum och skyddade utrymmen och 70 milj.kr. för ökadutbildning och materielanskaffning inom ABC-skyddets område.Motionärerna anser det vidare nödvändigt att för funktionenHälso- och sjukvård m.m. avsätta 160 milj.kr. mer än regeringenföreslår. De pekar därvid på behovet av medel förförsöksverksamhet med utbildning av värnpliktiga inomvårdsektorn och ökad beredskapslagring av återanvändbarsjukvårdsmateriel. Till funktionen Livsmedelsförsörjning m.m.och en föreslagen ny funktion, benämnd Kärngårdar, yrkas imotionen ett tillskott om tillhopa 100 milj.kr. Av medlen avses50 milj.kr. för uppbyggnad av livsmedelslager med kärngårdarnasom bas enligt kontrakt med jordbruksnämnden. Kärngårdarna, förvilka resten av tillskottet avses, skall enligt motionärerna haen egen oberoende energiförsörjning och etablera egna kvarnar,slakterier och mejerier. Funktionen Energiförsörjning föreslåsförstärkas med 78 milj.kr.Därutöver har i motionen Fö7 yrkande 13 (mp) föreslagits enökning med 100 milj.kr. utöver regeringsförslaget av anslagetArméförband: Allmän ledning och förbandsverksamhet.Medelsförstärkningen avses bl.a. för miljövårdsutbildning ochekologiska demonstrationsgårdar. Frågan har sålunda anknytningtill den civila delen av totalförsvaret men har i det föregåendemed hänsyn till det berörda anslagets karaktär behandlats som enfråga rörande det militära försvaret.Motionärerna har vidare i yrkande 14 föreslagit att riksdagenunder anslaget Frivilliga försvarsorganisationer inom den civiladelen av totalförsvaret anvisar 50,65 milj.kr. eller 3 milj.kr.utöver regeringens förslag. Utskottet återkommer till dettayrkande i det följande vid behandlingen av anslagen för dencivila delen av totalförsvaret.Utskottet har bedömt att de i motion Fö7 (mp) föreslagnatillskotten av medel bör, bortsett från de båda berördayrkandena, medföra en motsvarande uppräkning av den ekonomiskaramen. Den ram på . som regeringen föreslårför nästa budgetår skulle därmed behöva höjas med 648 milj.kr.till . för att inrymma de i motion Fö7 (mp)föreslagna åtgärderna.Jordbruks- och socialutskotten har i sina yttranden överpropositionen och därtill knutna motioner avstyrkt attytterligare medel i enlighet med motion Fö7 (mp) anvisas tillfunktionerna Livsmedelsförsörjning m.m. resp. Hälso- ochsjukvård m.m. har också avstyrkt tillkomstenav en ny funktion är inte berett att förorda att detutöver regeringens förslag tillförs medel över statsbudgeten förtotalförsvarets civila del. Samma uppfattning har kommit tilluttryck i lämnade yttranden i den mån de berör frågan. Den avförsvarsministern förordade ekonomiska ramen för nästa budgetårför totalförsvarets civila del bör sålunda fastställas enligtregeringens förslag i avvaktan på ett ställningstagande till denlångsiktiga inriktningen av totalförsvaret och den därmedsammanhängande fördelningen av resurser mellan totalförsvaretsolika delar. Det kan också framhållas att det sammantaget stårtämligen stora reservationer till förfogande påreservationsanslag inom den för den civila delen avtotalförsvaret avsedda ekonomiska ramen. Ett visstunderutnyttjande av de dit förda förslagsanslagen har ocksåkunnat konstateras.Motion Fö7 (mp) bör sålunda enligt utskottets mening avslås ihär berörda delar och fastställa att anslagen påstatsbudgeten inom den ekonomiska ramen för totalförsvaretscivila del för /92 förs upp med sammanlagt1993418000 kr. beräknat i genomförandeprisläget 1991/92.Utskottet har tagit del av vad föredragande statsrådet haranfört om det ekonomiska utfallet för /90 och vadhan i övrigt har anfört om ekonomiska resurser förtotalförsvarets civila del. Propositionen bör i dessa delarläggas till handlingarna.Riksdagen bör enligt utskottets mening anta den föreslagnaändringen av 55 § civilförsvarslagen. Utskottet återkommer tilldenna fråga i samband med behandlingen av propositionens förslagrörande de värnpliktigas förmåner, vilka bl.a. aktualiserarandra ändringar i nämnda lag.Vissa för totalförsvaret gemensamma frågorI detta avsnitt behandlar utskottet vad föredragandestatsrådet i propositionens bilaga 1 har anförtom skydd mot kärnvapen, biologiska stridsmedel och kemiska hot.Utskottet behandlar vidare vad föredragande statsrådet i propositionens bilaga 2 har anfört om totalförsvaretshälso- och sjukvård m.m. Till detta avsnitt har också förtsbehandlingen av motionerna So425 yrkande 3 (fp) och So457yrkande 1--2 (fp), vilka behandlar möjligheterna att producerainfusionslösningar, samt motionerna Fö2 (m) och Fö8 yrkande 17(fp).Skydd mot kärnvapen, biologiska stridsmedel och kemiska hotFöredragande statsrådetFörsvarsministern hänvisar till den internationellautvecklingen och anför att NATO-doktrinen håller på attförändras i riktning mot en minskad roll för kärnvapnen. Hanframhåller också att de markbaserade medeldistanskärnvapnenhåller på att försvinna som följd av det s.k. , ochatt och förhandlar om en reduktion av destrategiska kärnvapenstyrkorna med 30--. Trots detta kommerdock en betydande kärnvapenkapacitet att finnas kvar liksomrisken för att en kärnvapenanvändning av något skäl skulleinitieras i en kris.Försvarsministern pekar också på de förhandlingar som förs medsyfte att nå ett förbud mot utveckling, anskaffning, innehav ochanvändning av kemiska stridsmedel. Han uppmärksammar USAs ochSovjetunionens beslut att reducera sina kemiska arsenaler menkonstaterar att allt fler länder skaffar sig egenC-vapenkapacitet. Det senare tillsammans med den biotekniskaforskningens möjligheter att storskaligt framställa än giftigarekemiska stridsmedel kan dock innebära nya ochsvårbedömda hot.När det gäller biologiska stridsmedel konstaterarförsvarsministern att den ikraftträdda konventionen motsådana stridsmedel saknar kontroll- och verifikationsprocedur.Den biotekniska forskningen ger också möjligheter att ta frambiologiska stridsmedel med helt nya (), som på regeringens uppdraggranskat gällande inriktning av skyddet mot icke-konventionellastridsmedel, har funnit att den inriktning mot ett förbättratskydd som gavs i försvarsbesluten och 1987 ännu inte letttill en tillfredsställande och balanserad beredskap.Försvarsministern instämmer i denna bedömning och anser attmålen för ABC-skyddet enligt försvarsbeslut skall gällasom en allmän vägledning i avvaktan på ett nytt försvarsbeslut.Härvid skall skyddet mot kemiska stridsmedel tillmätas särskildvikt och den initiala försvarsförmågan prioriteras.Civilbefolkningen bör få ett skydd för överlevnad vidsidoverkan av kärnvapen, vid insats av kemiska stridsmedel ochvid förtäckt användning av biologiska stridsmedel. Vidare skallvissa utvalda viktiga totalförsvarsfunktioner ges ett skydd somgör att de kan lösa sina uppgifter även där B- ellerC-stridsmedel utnyttjas eller vid radioaktivt nedfall. Högtprioriterade lednings- och informationsfunktioner skall kunnaverka även efter en elektromagnetisk puls från kärnvapen.Indikationerna på en ändrad hotbild gör det enligtförsvarsministern angeläget med fortsatt forskning införframtida ställningstaganden. Den beredningsgrupp för ABC-frågorsom FOA föreslagit bör organiseras.UtskottetUtskottet erinrar om den inriktning avseende ABC-skyddet somangavs senast försvarsbeslut och biträderförsvarsministerns uppfattning att gällande inriktning bör varavägledande i avvaktan på ett nytt försvarsbeslut. Utskottet haringet att invända mot vad föredragande statsrådet har anfört idessa frågor.Totalförsvarets hälso- och sjukvård m.m.Föredragande statsrådetFöredragande statsrådet hänvisar inledningsvis till attinriktningen för den civila hälso- och sjukvården i krig ladesfast för en femårsperiod genom försvarsbeslut (prop.1987/88:95, bil. 4, FöU11, rskr. 310), varvid åtgärder för atttillgodose behovet i krig av sjukvårdsmateriel avförbrukningskaraktär och läkemedel prioriterades.När det gäller inriktningen i stort för funktionenkonstaterar socialministern att det till största delen ärförsörjningen med läkemedel och förbrukningsvaror som harbegränsat hälso- och sjukvårdens uthållighet under kris ochkrig. Hon understryker att hälso- och sjukvården i krig skallses som en sammanhängande totalförsvarsfunktion bestående avcivila och militära delar där en helhetssyn präglarverksamheten. Med hänvisning till det senaste försvarsbeslutetbetonar hon det angelägna i en utökad och förbättrad samverkanfrämst mellan , överbefälhavaren ochsjukvårdshuvudmännen.Socialministern anser att de principer som i 1987 årsförsvarsbeslut lades fast för den civila hälso- och sjukvården ikrig i huvudsak fortfarande skall gälla. Hon vill dock i någraavseenden fästa uppmärksamheten på vissa ändrade förhållanden.Sålunda kan de förändringar av hotet, bl.a. synen på förvarning,som försvarsministern har redovisat komma att återverkapå hälso- och sjukvårdens försörjningsberedskap. Vidare kantidigare uppfattning om behovet av vårdinsatser ochresursförbrukning för den fredsmässiga sjukvården i krig kommaatt förändras som följd av ett utredningsarbete isocialstyrelsen. Det är enligt socialministern angeläget attsocialstyrelsen får fortsätta arbetet härmed och med systemetför reglering och ransonering inom sjukvårdens försörjning.I fråga om ledningen av hälso- och sjukvården i krig anförföredragande statsrådet att ävenfortsättningsvis bör vara funktionsansvarig myndighet förfunktionen Hälso- och sjukvård m.m. kommer medutgångspunkt från detta ansvar att få en viktig roll attutvärdera olika kommunala och landstingskommunala verksamheter.Som ett led i denna utveckling har socialministern anmält (prop.1990/91:100, bil. 7) behov av en organisationsöversyn avsocialstyrelsens beredskapsverksamhet varvid också skall prövasmöjligheterna till ytterligare samordning med försvarsmakten.Beträffande sjukvårdens försörjning under kriser och krigredovisar socialministern de åtgärder som sedan 1987 årsförsvarsbeslut har vidtagits när det gäller lagring ochproduktionskapacitet. Av de medel som då anvisades har hittills270 milj.kr. använts för att köpa sjukvårdsmateriel, och detkommer att ta innan anskaffningen ärfullföljd. Enligt socialministern kommer då sjukvårdensuthållighet i krig att ha ökat väsentligt.Vid valet av beredskapsåtgärder prioriterar socialministernförberedelser för inhemsk produktion före beredskapslagring avfärdigvaror där detta är möjligt med hänsyn till krigets kravoch ekonomin. När det gäller försörjningen med läkemedelföreslås som grundläggande princip att en ökad lagring så långtmöjligt knyter an till den fredstida sjukvårdens behov och tillde rutiner som gäller för läkemedelsförsörjningen i fred.Socialministern förordar således inte någon lagstiftadlagringsskyldighet för läkemedel utan bedömer att pågåendeutbyggnad av beredskapslagren och initierade åtgärder skall geen god uthållighet för försörjningen i kris och krig.Enligt socialministerns uppfattning kan en vidgad statligberedskapslagring av sjukvårdsmateriel av förbrukningskaraktär,utöver den som har beslutats, inte rekommenderas. Honanser det i stället vara lämpligare att med utgångspunkt ifredssjukvårdens behov och med stöd av avtal mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen genomföra denna ökade lagerhållning hossjukvårdshuvudmännen eller hos producenter, importörer ochleverantörer. Det bör ankomma på att övervakadenna överlagring.Försörjningen med infusionsvätskor bör enligt socialministernges andra principiella lösningar än för läkemedel ochförbrukningsartiklar. Bakgrunden är att behovet avinfusionsvätskor i krig bedöms öka till ca 15 gångerfredsförbrukningen samt att lagring och transporter skaparsärskilda problem. har föreslagit att tillgångenpå infusionslösningar säkerställs genom en kombination avåtgärder för att upprätthålla en fredstida produktion,anskaffning av s.k. minifabriker samt lagring till en beräknadkostnad av ca 160 milj.kr. Enligt socialministern är detsynnerligen angeläget att säkerställa tillgången påinfusionslösningar. De totala behoven bör dock ses över, bl.a.mot bakgrund av den något förändrade synen på hotet och däravberoende modifierade försvarsprinciper, men också med hänsyntill de vårdprinciper som kommer att gälla i krig. Då bör ocksåenligt statsrådet prövas i vilken utsträckning vissa sjukhus ikrig kan medverka i tillverkningen av infusionsvätskor.Socialministern behandlar också personalförsörjningen förhälso- och sjukvården i krig. Hon bedömer att de samladepersonaltillgångarna inom fredssjukvården är tillräckliga ävenunder ett konventionellt krig av stor omfattning och intensitet.Detta förutsätter dock att personalen kan fördelas och utnyttjaseffektivt inom totalförsvarets sjukvård, vilket intevarit fullt möjligt. Sedan denna brist uppmärksammats i 1987 årsförsvarsbeslut har i samverkan medsjukvårdshuvudmännen utvecklat ett register förpersonalförsörjningen. har detta register tagits i bruk ochsocialministern anser att bristerna inom personalförsörjningenkommer att vara avhjälpta inom de närmaste åren.Utbildningen inom totalförsvarets hälso- och sjukvård har itidigare försvarsbeslut getts hög prioritet.