bet · GE01FiU30 · 1991-05-30 00:00:00 — föreslog sålunda att påtilläggsbudget till statsbudgeten för /91 skulleanvisa under ett nytt reservationsanslag,benämnt Investeringar i trafikens infrastruktur. För budgetåret1991/92 föreslogs att ytterligare skulleanvisas på samma anslag. framhöll att det fickankomma på finansutskottet att avgöra om detta ställningstagandemotiverade en omprövning av det tidigare riksdagsbeslutet omanvändningen av de medel som flyter in från avskattningen avföretagen. har sedermera beslutat i enlighet medtrafikutskottets förslag (1990/91:TU24, rskr. 286).Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Regeringens förslag innebar att en från statsbudgeten skildinfrastrukturfond skulle inrättas och att denna vid sidan avstatsbudgeten skulle tillföras /92 av de medel som flyter in från avskattningenav företagens reserver. I syfte att stärka sitt inflytande överinvesteringarna har emellertid nu beslutat att detföreslagna beloppet skall anvisas över statsbudgeten. mening ter det sig därför rimligt att också dentilltänkta finansieringen sker över statsbudgeten. Utskottetföreslår således med stöd av initiativrätten enligt RO 3:7 attavskattningsmedlen från företagens reserver förs upp påstatsbudgetens inkomstsida utan att omföring sker tillriksgäldskontoret. För /92 kan dettamedelstillskott beräknas till . Förändringenpåverkar budgetsaldot men inverkar inte på statensupplåningsbehov.Eftersom det vid den preliminära uppbörden är svårt attsärskilja avskattningsmedlen från juridiska personersinkomstskatt kommer avskattningsmedlen i avvaktan på slutligtaxering att flyta in på inkomsttiteln 1121 Juridiskapersoners inkomstskatt innan medlen omförs till inkomsttiteln1122 Avskattning av företagens reserver.Bilaga I:2 UtrikesdepartementetExportkreditnämnden, täckande av vissa utgifter förskadeersättningI propositionen föreslås att ett konto inrättas iriksgäldskontoret för EKN för fondering av erhållna förgarantigivning i svensk valuta. En marknadsmässig ränta skalltillfalla EKN. Premierna skall fonderas som likvida reserver föratt täcka framtida förluster. Intäkterna skall också täcka EKNskostnader för administration.Förslaget föranleder ingen erinran från finansutskottetssida.Statsgarantier för finansiellt stöd till länderna i Central-och ÖsteuropaI propositionen föreslås att staten ikläder sigbetalningsansvar i form av statsgaranti för kreditgivning tillländer i till ett belopp om högst800000000kr. föreslås att ett förslagsanslag på1000kr. anvisas för budgetåret l991/92 för täckande aveventuella förluster i anledning av statliga garantier förfinansiellt stöd till länder i Central- och har ingen erinran mot propositionensförslag.Finansutskottet tillstyrker därmed att garantin ges ochatt ett anslag anvisas för ändamålet.Resurser till information om samarbete med EGI propositionen redogör regeringen för vilkainformationsinsatser som pågår och som planeras om Sverigessamarbete med EG.I motion Fi48 (mp) föreslås att 20milj.kr. skall anslåstill allsidig EG-information, dels för att stödja EG-kritiskaorganisationers informationsverksamhet, dels för att utredaalternativa förslag till svenskt Europasamarbete. I motionFi57 (v) föreslås att l0milj.kr. skall anslås i samma syfte.Gemensamt för motionärerna är att de anser att de statligainformationsresurserna på detta område har gått tillorganisationer, vilkas ledningar är anhängare av svensktmedlemskap i , och att det därför behövs särskilda medel föratt rätta till den obalans i den statligainformationsverksamheten som uppstått.Utrikesutskottet välkomnar i sitt yttrande (1990/91:UU4y)den redogörelse som lämnas i kompletteringspropositionen ochhar ingen erinran mot regeringens redogörelse för de planeradeinformationsinsatserna. finner dettillfredsställande att informationsverksamheten ökar i takt medatt integrationsfrågorna blir allt viktigare. Bl.a. genommöjligheten att utnyttja studieförbundens resurser kan enligtutrikesutskottets mening en breddning av informationen ske ochen allsidighet i informationen uppnås. Mot bakgrund av att ettsvenskt närmande till EG kommer att vara en central politiskfråga under framöver anser utrikesutskottet attytterligare insatser till stöd för en allsidigEuropainformation, bl.a. genom folkrörelserna, kommer attbehövas. Av statsfinansiella skäl anser dock utrikesutskottetdet ej möjligt att tillstyrka de av motionärerna föreslagnabeloppen för nästkommande budgetår.Finansutskottet delar utrikesutskottets upfattning ochavstyrker motion Fi48 (mp) yrkande 1 samt motion Fi57 (v).Bilaga I:3 SocialdepartementetAdministration av socialförsäkring m.m.I proposition 150 bilaga I:3 och bilaga I:8 föreslåshöjningar av anslagen B 2. Allmänna försäkringskassor underfemte huvudtiteln resp. anslaget B 3. Anskaffning avADB-utrustning under trettonde huvudtiteln ().För /92 skall till Allmänna försäkringskassoranvisas ytterligare . och till Anskaffning avADB-utrustning ytterligare 125 000 000 kr.Av försäkringskassornas förvaltningsanslag finansieras 15 %från anslaget B 2. I budgetpropositionen framhölls att förslagettill anslag för nästa budgetår i princip innebar oförändraderesurser till försäkringskassorna. I propositionen anfördesockså att avsikten var att regeringen skulle återkomma tillriksdagen om försäkringskassornas förvaltningsanslag i sambandmed ett förslag om införande av en arbetsgivarperiod (prop.1990/91:181). Förvaltningsanslaget påverkas även av förslagen iproposition 1990/91:141 om rehabilitering ochrehabiliteringsersättning.I kompletteringspropositionen har vid beräkningen av anslagetB 2 beaktats såväl införandet av sjuklön som satsningen på aktivrehabilitering. I propositionen anförs att det krävspersonalförstärkning vid försäkringskassorna för att klarasatsningen på rehabiliteringsområdet från . Iett inledningsskede bör resurserna för detta arbete förstärkasmed 2 000 årsarbetare. Resurser som frigörs genom införandet avsjuklön (omkring 2 400 årsarbetare ) och genom andraregeländringar bör försäkringskassorna därför få behålla /92. Vidare bör försäkringskassorna få rätt attsjälva omprioritera mellan lokalkostnader och förvaltningskostnader.I kompletteringspropositionen tas också upp frågan om ADB-stödför administrationen inom socialförsäkringen. Förslag om denframtida ADB-verksamheten har senast lagts fram avriksförsäkringsverket (FAS 90-förslaget). Förslagetinnebär att en systemstruktur skall utvecklas där alla lokal-och centralkontor får egen datorkraft och knyts samman i ettgemensamt kommunikationsnät. Regeringen har därefter i oktober1990 tillkallat en särskild utredare med uppgift att utreda ochlägga fram förslag till författningsreglering av personregisterpå socialförsäkringsområdet. Enligt propositionen bör det nyaADB-systemet byggas upp i etapper. Den totala ramen (inkl. FAS90-register) beräknas till högst 350 milj.kr. Oavsett behövs högst 150 milj.kr. under /92för investeringar, varav 25 milj.kr. redan har anvisats. föreslås anvisade på huvudtitelunder Anskaffning av ADB-utrustning. Utskottet behandlar demotioner som tar upp i betänkandet1990/91:FiU37.Socialförsäkringsutskottet anför i sitt yttrande att detär angeläget att arbetet med en modernisering och endecentralisering av socialförsäkringens ADB-system fortgårsom planerat. Härigenom ges enligt utskottet möjligheter atteffektivisera såväl arbetet med socialförsäkringen som deninterna administrationen. Utskottet tillstyrker att deföreslagna medlen anvisas till försäkringskassorna och förADB-utrustning.Finansutskottet instämmer i vad socialförsäkringsutskottetanfört och biträder således propositionens förslag tillmedelsanvisning.Bilaga I:4 FinansdepartementetUngdomsbosparandeSpardelegationen skall enligt tidigare riksdagsbeslutavvecklas . Vissa av dess uppgifter skallemellertid kvarstå och föras över på andra myndigheter (prop.1990/91:100 bil. 9, FiU21, rskr. Enligt beslutet skallmarknadsföringen av allemansspar överlåtas åt riksgäldskontoretoch fondbolagen medan bankinspektionen tar över ansvaret för deninformation som spardelegationen tagit fram omavkastning och villkor för olika sparformer.I kompletteringspropositionen (bil.I:4) föreslås attriksgäldskontoret även skall ta över ansvaret förinformationsspridning om ungdomsbosparandet. Kostnaderna förinformationsspridningen bör enligt propositionen få uppgå till300000 kr. under /92. Beloppet föreslås blitäckt genom att åläggs att göraomprioriteringar inom anslaget Kostnader för upplåning ochlåneförvaltning. På detta anslag har tidigare anvisat611milj.kr.I motion Fi45 av m.fl. (m) avvisas dettaförslag (yrkande 4). Motionärerna erinrar om att de tidigaremotsatt sig att bankinspektionen får överta vissa avspardelegationens informationsuppgifter. Det nu framfördaförslaget anser de vara lika felaktigt, och bör därförenligt deras mening avslå regeringens begäran.Enligt finansutskottets mening är det angeläget attstimulera ungdomars sparande och att sprida information om desparformer som riktar sig direkt till ungdomar.Riksgäldskontoret har tidigare ålagts ett informationsansvar förallemansspar. Det ter sig därför naturligt att kontoret även fårtill uppgift att sprida information om det med statliga medelpremierade ungdomsbosparandet.Utskottet biträder med det anförda propositionens förslag ochavstyrker motion Fi45 (m) yrkande 4.Den som sparat i ungdomsbosparandet och som har ettsparkapital på . blir berättigad till en årligbonusränta på 3%.Ungdomsbosparsystemet infördes . En förstagrupp om ca 14000 sparare kommer att bli berättigade tillbonusränta under nästa budgetår. Behovet av anslagsmedel fördetta ändamål är svårt att bedöma eftersom bonusräntan betalasut först då ett konto avslutas. Föredragande statsrådet beräknar dock medelsbehovet till . ochföreslår att detta belopp förs upp på ett nytt förslagsanslagbenämnt Bonusränta för ungdomsbosparande.Utskottet biträder detta förslag.Bilaga I:5 UtbildningsdepartementetCentrala m.m.I propositionen föreslår statsrådet att dennuvarande ordningen med studiemedelsnämnder ochvuxenutbildningsnämnder bör ligga fast tills vidare i avvaktanpå den särskilde utredarens kommande förslag om vuxnasmöjligheter att finansiera studier på grundskole- ochgymnasienivå. Arbetet med den förändrade kansliorganisationenvid de olika nämnderna bör dock fortgå i planerad utsträckning.Finansutskottet tillstyrker propositionens förslag.StuderandehälsovårdI motion Ub197 av m.fl. (v) uppmärksammasstuderandehälsovårdens ekonomiska bekymmer mot bakgrund avregeringens förslag om ytterligare utbyggnad av antalet platserinom högskolan. För att möjliggöra en utbyggnad av detförebyggande arbetet vill tillskjuta ytterligare3milj.kr. till verksamheten från den 1 januari 1992.Finansutskottet konstaterar att påförslag av socialförsäkringsutskottet beslutat att höjastatsbidraget till studerandehälsovården med 2milj.kr. utövervad regeringen föreslog i budgetpropositionen (1990/91:SfU12,rskr. I en gemensam reservation tillsocialförsäkringsutskottet förordade moderata samlingspartiet,liberalerna, och att5milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit borde anvisas förändamålet.Enligt reservanterna i socialförsäkringsutskottet var denekonomiska situationen inom studerandehälsovården sådan attstatsbidraget för nästa budgetår kraftigt borde förstärkas.Enligt finansutskottets mening har detta förhållande ytterligareaccentuerats genom förslaget att antalet platser inom högskolanskall utökas. Utskottet menar därför att det i det uppkomnaläget är rimligt att förstärka studerandehälsovårdens resurseroch föreslår därför att anvisar ytterligare3milj.kr. till anslaget Bidrag till vissa studiesocialaändamål utöver vad som föreslogs i betänkandet 1990/91:SfU12.Härigenom tillstyrker utskottet motion Ub197 yrkande 5.Bilaga I:6 ArbetsmarknadsdepartementetArbetsmarknadsfrågorI proposition 150 bilaga I:6, ,behandlas bl.a. inriktningen av arbetsmarknadspolitiken,arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar,utbildningsvikariat och rekryteringsstöd. De nu aktuellaförslagen medför vissa tillägg, omdispositioner ochriktningsangivelser till de av anvisade anslagen.Förslagen sägs i propositionen innebära en omfördelning av medelfrån passivt kontantstöd till aktiva ansträngningar förutbildning och rekrytering.Arbetsmarknadsutskottet har med anledning av vad somanförs i propositionens bilaga I:6 avlämnat ett yttrande(1990/91:AU5y) till finansutskottet. I yttrandet behandlas bl.a.följande motioner:Fi38 av m.fl. (v) yrkandena 5 och 6,Fi43 av m.fl. (m) yrkandena 1--4,Fi54 av m.fl. (fp) yrkandena 1--3 samtFi65 av m.fl. (c) yrkandena 1 och 2Arbetsmarknadsutskottet redovisade sin syn påarbetsmarknadspolitikens förutsättningar, inriktning ochresurstilldelning under nästa budgetår i sitt betänkande1990/91:AU11, vilket debatterades i kammaren . Sammadag behandlades också utskottets betänkande 1990/91:AU12 omarbetslivsfrågor. Vad utskottet anfört och föreslagit bifölls avriksdagen.Finansutskottet tar i det följande-- på grundval avarbetsmarknadsutskottets yttrande--ställning till de förslagsom läggs fram i propositionen. Innan utskottet går in på dessaförslag och motionsyrkandena i anslutning till dem, redovisarutskottet sina synpunkter på de motionsyrkanden som tar upp denallmänna inriktningen av arbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadspolitikens inriktningI motion Fi54 av m.fl. (fp) förordas enprioritering av arbetsmarknadspolitiska insatser för utsattagrupper såsom arbetshandikappade, unga handikappade, invandrareoch flyktingar. Vidare anförs att i det nuvarande läget är detnödvändigt att sätta in arbetsmarknadspolitiska åtgärder för attlindra effekterna av den stigande arbetslösheten. Särskiltväsentliga är åtgärder som motverkar långtidsarbetslöshet.I motion Fi65 av m.fl. (c) framhålls attarbetslöshet är en misshushållning med mänskliga resurser. Detär enligt motionärerna viktigt att uppmärksamma de regionalaskillnaderna och sätta in insatser mot arbetslösheten där debehövs mest. I områden med högre arbetslöshet än dengenomsnittliga måste särskilda insatser prioriteras.I motion Fi38 av m.fl. (v) lägger motionärernafram olika förslag som led i en politik för att hävda arbete åtalla. Enligt beror inte den ökade arbetslöshetenpå att lönerna är för höga utan på en förlegad industristruktur.För att förändra situationen och göra konkurrenskraftigtkrävs satsning på kunskapsintensiva branscher, demokratiskarbetsorganisation och väl utbyggd offentlig service, inte minstmed tanke på att har världens högsta förvärvsfrekvensför kvinnor.Arbetsmarknadsutskottet hänvisar i sitt yttrande överdessa allmänt inriktade motionsyrkanden till sitt betänkande1990/91:AU11. Enligt utskottet är den inriktning avarbetsmarknadspolitiken som då lades fast alltjämt i detväsentliga giltig och innebär bl.a. att utskottet står bakommålet om full sysselsättning. Medlen för en sådan politikinnebär utbudsinriktade åtgärder med bl.a. en förstärkning avarbetsmarknadsutbildningen, särskild uppmärksamhet på de svagagruppernas situation samt en effektiv arbetsförmedling.Arbetsmarknadsutskottet uttalar i yttrandet sintillfredsställelse över den förstärkning avarbetsmarknadsåtgärderna som föreslås i propositionen.Kostnaderna för förslagen i form av bl.a. utbildningsvikariat,åtgärder mot ungdomsarbetslöshet och ökadarbetsmarknadsutbildning uppgår till ca 6 miljarder kronor.Arbetsmarknadsutskottet uttalar sig också till förmån för enpolitik på området där åtgärderna sätts in där de bäst behövs.Utskottet är vidare anhängare av en arbetsmarknadspolitik med enklar regionalpolitisk profil. Frågorna om den enskildearbetstagarens möjligheter att delta i utvecklingen av sittarbete och de arbetsorganisatoriska arbetsmiljöfaktorerna harnyligen behandlats av arbetsmarknadsutskottet med anledning avproposition 1990/91:140 om arbetsmiljö och rehabilitering. Medhänvisning till det anförda förordar utskottet att motionernaFi38 (v), Fi54 (fp) yrkande 1 och Fi65 (c) i här aktuella delaravslås av riksdagen.Finansutskottet har för sin del i avsnittet om denekonomiska politiken understrukit den betydelse somstabiliseringspolitiken har för att bromsa kostnadsutvecklingenoch därmed värna sysselsättning och välfärd. Utskottet instämmeri vad arbetsmarknadsutskottet anfört om inriktningen avarbetsmarknadspolitiken och en förstärkning av olikautbudsinriktade åtgärder.Finansutskottet delar också arbetsmarknadsutskottetsuppfattning att motionerna Fi38 (v) yrkande 6, Fi54 (fp) yrkande1 och Fi65 (c) yrkande 1 bör avslås av riksdagen.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader m.m.I propositionen föreslås under anslaget A 2 Utredningarm.m. att ytterligare 4200000kr. skall anvisas utöver detanslag på 18265000kr. som beslutat om den 27mars (bet. 1990/91:AU19, rskr. Medlen avser kostnaderavseende förhandlingsgruppen för stabiliseringsavtal fram tillsommaren 1992 samt för regionalt fackligt forskningssamarbete.Finansutskottet instämmer i vadarbetsmarknadsutskottet anfört i sitt yttrande ochtillstyrker den begärda medelsanvisningen.Under anslaget B 1 Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader har anvisat2619139000kr. 1990/91:AU11, rskr. Förslagettill besparingar vid AMS och länsarbetsnämnderna, som redovisasi propositionens bilaga II:9, innebär en minskning avarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader med 10 milj.kr.under /92. Förslaget om nya tillsynstjänster pågrund av den nya lagen om privat arbetsförmedling och uthyrningav arbetskraft innebär en merkostnad under anslaget på 2milj.kr. under nästa budgetår. Den sammantagna effekten är attanslaget bör minskas med 8milj.kr.I motion Fi43 av m.fl. (m) och i motionFi54 av m.fl. (fp) godtas regeringensbesparingsförslag på 10 milj.kr. Däremot avvisas förslaget ommedel för de 13 tillsynstjänsterna för övervakning av denföreslagna lagen om privat arbetsförmedling och uthyrning avarbetskraft--i konsekvens med att den föreslagna lagen haravvisats av företrädare för de nämnda partierna och i engemensam motion (mot. 1990/91:A35, bet. 1990/91:AU20).Som en följd av att arbetsmarknadsutskottet för sin delhar föreslagit att anta lagen om privatarbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft anserfinansutskottet att medel för 13 tillsynstjänster jämtekringkostnader bör beviljas. Motionerna Fi43 (m) yrkande 2 ochFi54 (fp) yrkande 3 avstyrks således av utskottet ochregeringens förslag tillstyrks.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomarI propositionen anför regeringen attungdomsgarantin--som ger alla ungdomar rätt tillutbildning, praktik eller arbete-- är unik i ettinternationellt perspektiv. Arbetslösheten som för18--19-åringarna uppgick till 5,visaremellertid att insatserna inte räckt till. Därför föreslås vissvidareutveckling av det nuvarande åtgärdssystemet.Regeringen föreslår att antar det framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1989:425, ändrad senast1991:331) om särskilda inskolningsplatser hos offentligaarbetsgivare (avsnitt 2.4 i propositionen). Enligt förslagetfår anvisning till särskild inskolningsplats ske först när densökande deltagit i jobb-sökar-aktiviteter somanordnats av länsarbetsnämnden och uppfyllt de villkor i övrigtsom gäller för anvisning. Vidare föreslås att för de ungdomarsom går ut skolan skall en inskolningsplats ellerarbete med rekryteringsstöd kunna anvisas tidigast den 1 oktobersamma år. får anvisning ske tidigast den 1november. Enligt regeringens uppfattning bör andelen särskildainskolningsplatser minska i förhållande till avtaladeinskolningsplatser och rekryteringsstöd.Arbetsmarknadsutskottet förordar i sitt yttrande attlagförslaget antas. biträderarbetsmarknadsutskottets uppfattning och tillstyrker attriksdagen antar det framlagda lagförslaget.I propositionen föreslås också en höjning avstatsbidraget vid avtalade inskolningsplatser (avsnitt 2.4 ipropositionen). De arbetsgivare som anställer ungdomar påavtalade inskolningsplatser bör få statsbidrag på högst avden totala lönekostnaden. lämnas bidrag med 50%av den totala lönekostnaden för den anställde.Arbetsmarknadsutskottet har inhämtat att antalet avtaladeinskolningsplatser uppgick till 2600 attjämföra med 2200 platser . För de särskildainskolningsplatserna var antalet platser 6400 i januari 1991att jämföra med 2500 . Mot bakgrund av detförväntade arbetsmarknadsläget och den förordade omorienteringenmot en ökad andel avtalade inskolningsplatser i förhållande tillsärskilda inskolningsplatser tillstyrker utskottet ettgodkännande av den föreslagna statsbidragshöjningen.Finansutskottet ansluter sig till arbetsmarknadsutskottetsuppfattning och tillstyrker att godkänner regeringensförslag om höjning av statsbidraget vid avtaladeinskolningsplatser.I propositionen föreslås vidare i fråga om dagpenningenvid arbetsmarknadsutbildning till ungdomar (avsnitt 2.2.4 i propositionen) en höjning från . Därmed får de samma belopp som de som har fyllt ochinte uppfyller villkoren för rätt till ersättning frånarbetslöshetskassan. Detta bör stimulera ungdomar medbristfälliga kunskaper att välja en arbetsmarknadsutbildningframför andra mindre aktiva åtgärder enligt propositionen.Kostnaden för denna åtgärd har beräknats till 100 milj.kr.I motion Fi43 av m.fl. (m) yrkas avslagpå regeringens förslag på denna punkt. Enligt motionärerna kanen höjning av bidraget leda till att en del ungdomar medvetetslutar gymnasieskolan för att sedan kunna erhålla enyrkesutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen medfördelaktigare ekonomiska villkor. Varken AMS eller regeringenhar visat att överströmningsrisken inte föreligger, anförs det imotionen. Dessutom medför den ökade arbetslösheten en viss bristpå platser inom arbetsmarknadsutbildningen.Finansutskottet instämmer i vadarbetsmarknadsutskottet anfört i sitt yttrande om att det ärangeläget att olika åtgärder prövas för att få nerungdomsarbetslösheten. Utskottet vill påpeka vikten av att ennoggrann uppföljning kommer till stånd och förutsätter i likhetmed arbetsmarknadsutskottet att regeringen tar initiativ tilljusteringar om det skulle visa sig nödvändigt. Med hänvisningtill det anförda avstyrker finansutskottet motion Fi43 (m)yrkande 3 och tillstyrker propositionens förslag i nu aktuelldel.Utbildningsvikariat m.m.I propositionen föreslås införande av ett nyttarbetsmarknadspolitiskt medel, s.k. utbildningsvikariat(avsnitt 2.2.1 i propositionen).Enligt propositionen är kompetensutvecklingen en av1990-talets viktigaste frågor. Undersökningar inom företagenvisar på behov att höja de anställdas utbildningsnivå. För attgöra det möjligt för såväl näringslivet som den offentligasektorn att satsa på personalutbildning föreslås attarbetsgivarna skall erbjudas att få göra avdrag påarbetsgivaravgifterna, om de efter anvisning avarbetsförmedlingen anställer en ersättare på heltid för den somgår i utbildning. Under vissa förutsättningar bör arbetsgivarnadärutöver ha möjlighet att kunna få göra avdrag påarbetsgivaravgifterna för en del av utbildningskostnaden för densom utbildas. Avdraget för lönekostnaderna för vikarien bör fågöras med . per arbetsdag, dvs. den genomsnittligadagpenningen från arbetslöshetsförsäkringen under budgetåret1991/92. Avdraget för utbildningskostnaden bör få ske med högst75 kr. och anställd, dock högst 30000 kr.per anställd. Avdragen skall dock aldrig få överstiga summan avde totala avgifterna.Avdragen för arbetsgivaravgifterna för utbildning beräknastill 1000 milj.kr. Avdragen för vikarierna innebär enmotsvarande minskning av kostnaderna förarbetslöshetsersättning.Eftersom utbildningsvikariat är ett nyttarbetsmarknadspolitiskt medel aviserar arbetsmarknadsministernen noggrann uppföljning.Förslaget föranleder ändring i lagen (1991:329) om tillfälligavvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter genom att deti lagen skall införas tre nya paragrafer, 2--4 §§.I motion Fi43 av m.fl. (m) och i motionFi54 av m.fl. (fp) uttalas tveksamhet tillutbildningsvikariaten. Dels är motionärerna skeptiska till attomfattningen blir så stor som regeringen räknar med, dvs.20000 personer . Det är osannolikt att arbetsgivarnai någon större omfattning anställer en vikarie när den ordinariepersonalen är borta på kortare kurs.