bet · GF01SoU5 · 1991-11-14 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det i nästa forskningspolitiskaproposition bör finnas förslag om en stärkt organisation föromvårdnadsforskningen,3. att hos regeringen begär förslag till uppföljningav vad gör för att nå WHOs mål om kvalitet i vården.1990/91:So513 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om köerna till reumatologenheterna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utökade möjligheter till vård utomlandsför reumatikersjuka,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjlighet till medicinsk rehabiliteringhos varje sjukvårdshuvudman.1990/91:So517 av Margó och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag om attstärka patienternas rättssäkerhet enligt vad i motionen anförtsom en patientombudsmans funktion.1990/91:So518 av och () variyrkas att hos regeringen begär att fåri uppdrag att ta fram vetenskaplig dokumentation omnaprapaternas arbete.1990/91:So519 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att Doctors of Naprapathy skall erhållalegitimation för utövande av sitt yrke inom hälso- och sjukvård.1990/91:So520 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt vidta de åtgärder som erfordras för en lokalisering avsocialstyrelsens regionala representation för tillGöteborg.1990/91:So522 av i och ()vari yrkas att begär att regeringen låter utredapatientens rätt att med hänvisning till dokumenteradviljeyttring avstå från livsuppehållande medicinska insatser.1990/91:So523 av i m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en parlamentarisk utredning om amalgam,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en brett upplagd studie om amalgam.1990/91:So524 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning av alternativmedicinensbetydelse för samhällsekonomin och samhällets framtidaförhållningssätt,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbättrad läkarutbildning inom området"ortopedisk medicin",3. att beslutar att även naprapater skall gesmöjlighet till legitimering,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppgift att utredahuruvida länsläkare kan vara inkopplade ilegitimeringsprocessen.1990/91:So525 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillstånd också för attgenomföra verksamhet med utbyte av sprutor och spetsar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om borttagande av tak för metadonbehandling.1990/91:So526 av förste vice talman ()vari yrkas att hos regeringen begär sådana åtgärderatt tidigare gällande möjligheter återförs för läkare attdelegera beslut om vaccination till sjuksköterska.1990/91:So528 av och iVårgårda (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en prövning av att anmälningsskyldighetentill uppfylls,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fritt läkarval samt ansvar för demerkostnader detta kan medföra för gruppen felbehandlade,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rehabiliterande insatser för debehandlingsskadade.1990/91:So529 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att säkerställa svensk medverkan och insyni kartläggningen av den mänskliga arvsmassan,2. att hos regeringen begär förslag till lag omskydd av genetisk integritet i enlighet med motionen,1990/91:So531 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om personalutveckling inom hälso- ochsjukvården,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förbättrad kvinnosjukvård,7. att hos regeringen begär att fåri uppdrag att ge förslag till den framtida epilepsivården,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reumatologkonsulenter inom primärvården,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om patientens säkerhet i vården.1990/91:So532 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om placering av ett WHO-universitet i återfinns i motion 1990/91:A495.1990/91:So533 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett bättre stöd till tandvårdsrädda,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tandvård som ges inom hemsjukvård,sjukhus och andra institutioner inte bara skall ges avfolktandvårdens personal.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf358.1990/91:So535 av m.fl. (c) vari yrkas1. att hos regeringen begär att en brett upplagdstudie genomförs för att klarlägga eventuella samband mellankvicksilver i t.ex. amalgam och diffusa sjukdomssymptom,Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A814.1990/91:So638 av och () variyrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av resurser till ochforskning om kvinnosjukdomar.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A812.1990/91:Ub630 av m.fl. (m) vari yrkas3. att hos regeringen begär en utredning om hurtandläkarhögskolornas specialistvård skall kunna utnyttjas i denreguljära tandvården.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf296. Vård och behandling m.m.Sjukvårdens kvalitet, patientsäkerhet m.m.MotionerI motion 1990/91:So447 av m.fl. (m)hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett oberoende ochfristående organ för bedömning av högsta möjliga kvalitet ochservice inom sjukvården (yrkande 4). Detta sjukvårdenskvalitetsorgan skall enligt motionärerna vara fristående frånalla producentintressen och utgöra ett organ som tar till varapatienternas rätt.Liknande synpunkter framförs i motion 1990/91:So498 avGullan och (båda m) yrkande 1.Motionärerna hänvisar även till ett av WHOs Europakommittéantaget mål (nr 31) enligt vilket alla medlemsstater förbunditsig att skapa metoder för att säkra kvalitet i vården.I motion 1990/91:So484 av m.fl. (fp)föreslås en utredning om samordning och organisation av detarbete med värdering av medicinska insatser som utförs avsocialstyrelsen, Spri och SBU. Enligt motionärerna är detönskvärt att de nämnda myndigheternas uppgifter såvitt avservärdering av medicinska insatser koncentreras till ett organ somär fristående från . Det behövs också ensamverkan med läkemedelsverket såvitt avser frågor omläkemedelsbehandling. Motionen mynnar ut i en begäran om etttillkännagivande till regeringen (yrkande 1).I motion 1990/91:So510 av () hemställsatt hos regeringen begär förslag till uppföljning avvad gör för att nå WHOs mål om kvalitet i vården(yrkande 3).Även i motion 1990/91:So465 av och (båda s) åberopas WHOs mål om ökad kvalitet isjukvården. Motionärerna begär ett tillkännagivande tillregeringen om att arbetet med kvalitetssäkring skall påskyndas.Två motioner innehåller yrkanden om att en särskildmedicinalstyrelse skall inrättas, motionerna 1990/91:So447 avSten m.fl. (m) yrkande 3 och 1990/91:So498 avGullan och (båda m) yrkande 2. I denförstnämnda motionen framhålls att återinrättandet av enmedicinalstyrelse är nödvändigt om den medicinska kompetensencentralt skall kunna ökas.I motion 1990/91:So520 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om att vidta de åtgärder somerfordras för en lokalisering av regionalarepresentation för till . Motionären anseratt är ett bättre alternativ än t.ex. Jönköping.Myndigheters och organisationers arbete med kvalitetsfrågorm.m.Socialstyrelsen, , Svenska Läkaresällskapetoch Sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut (Spri) har tagit initiativettill bildandet av en nationell samrådsgrupp för kvalitet ihälso- och sjukvården. Samrådsgruppen skall förutom att verkaför att samordna kvalitetssäkringsarbetet på nationell nivåverka för att ta till vara svenska och utländska erfarenheter avkvalitetssäkring och för att enhetliga mått och metoderutvecklas. Samrådsgruppen skall även stimulera och stödjanationellt och lokalt kvalitetssäkringsarbete samt verka för attinformation och kunskap förmedlas samt att undervisning ikvalitetssäkring och kvalitetsuppföljning ingår i olikavårdutbildningar.Genom riksdagsbeslutet (prop. 1988/89:130, SoU24, rskr.313) har framtida roll preciserats.Socialstyrelsen skall numera koncentrera de centrala delarna avsina insatser kring tillsyn och uppföljning samtkunskapsutveckling och kunskapsförmedling. Socialstyrelsensgrundläggande uppgift såvitt avser hälso- och sjukvården är attgarantera individerna en säker sjukvård av god kvalitet. Dettasker framför allt genom tillsyn över hälso- ochsjukvården men också genom att utarbetarföreskrifter och allmänna råd.I syfte att förstärka tillsynen har inrättatsärskilda regionala tillsynsenheter. Enheterna handlägger bl.a.patientärenden och utövar tillsyn t.ex. genom besök iförebyggande syfte. Den regionala organisationen har också tilluppgift att med hänsyn till patientsäkerheten bedriva en"systemtillsyn" genom att följa upp att det finns fungerandekvalitetssäkringssystem inom samtliga vårdenheter.Som exempel på kvalitetssäkringsarbete kannämnas den riskdatabas som byggs upp vid den regionalatillsynsenheten i . Till denna databas skall inrapporterasalla olyckshändelser eller händelser som inneburit någon form avrisker. Ur databasen skall sedan hämtas underlag för informationi ett särskilt informationsblad, Riskronden.Socialstyrelsen samarbetar också med olika professionellagrupper för att ta fram kvalitetssäkringsindikatorer. Sålundasker ett samarbete med , och . Ett särskiltarbete bedrivs i samarbete med sjukgymnasterna vid ett tiotalsjukhus, där ett holländskt system för kvalitetssäkring nyligeninförts.Olika initiativ har också tagits för att förstärkasjukvårdshuvudmännens kvalitetssäkerhetsarbete.Inom ramen för de senaste överenskommelserna mellan staten ochsjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar från sjukförsäkringentill sjukvårdshuvudmännen (de s.k. Dagmaröverenskommelserna) harsålunda sjukvårdshuvudmännen åtagit sig att kontinuerligt följaupp verksamheten som ett led i egenkontrollen. att sjukvårdshuvudmännen i samverkan medLandstingsförbundet och med stöd från och Spribedriver ett arbete med att utveckla former för att mäta ochvärdera vårdens kvalitet som underlag för att förbättra denna.Inom ramen överenskommelse mellansjukvårdshuvudmännen och staten om ersättningarna frånsjukförsäkringen har parterna varit överens om att avsätta 20milj.kr. för åtgärder hos sjukvårdshuvudmännen som syftar förbättrad informationsförsörjning. I detta belopp ingår ävenden under föregående år i särskild ordning beslutadeersättningen till de sjukvårdshuvudmän som åtar sig att svaraför nationella register för produktkontroll samt för attfortsätta arbetet med att öka tillgängligheten och kapaciteteninom hälso- och sjukvården. I detta arbete skallLandstingsförbundet samarbeta med socialstyrelsen.Landstingsförbundet har publicerat två rapportersom ger viss möjlighet att studera skillnader i resursfördelningoch resursutnyttjande mellan och inom landstingen och som gervisst underlag för att belysa vad hälso- och sjukvårdenpresterar samt att bedöma hur väl insatta resurser utnyttjats.Vidare har med start inlettfortlöpande rapportering av väntelistsituationen för ett antalväldefinierade diagnoser. Inom ramen för det s.k. har en uppföljning och utvärdering avresursutnyttjande och tillgänglighet företagits och redovisatsinom sex medicinska specialiteter: ortopedi, kirurgi,internmedicin, urologi, kvinnosjukvård och ögonsjukvård. Närdessa projekt avslutats vid utgången av är avsikten attförslag skall lämnas hur denna typ av uppföljningar skall kunnaföretas kontinuerligt.En arbetsgrupp med företrädare för ochLandstingsförbundet bereder frågan om hursjukvårdshuvudmännen skall kunna redovisa uppgifter omprestationer i öppen och sluten vård, resurser, köer ochväntetider för vissa ingrepp, väntetider inom den öppna delen avprimärvården, antal färdigbehandlade patienter, effekter avvården m.m.Av Spris verksamhetsplan för perioden --1992 framgåratt Spris arbete bedrivs inom fem programområden, varav ett harrubriken för att utvärdera hälso- och sjukvården. Härmedavses insatser för att utveckla metoder som gör att klinikernabättre kan följa och värdera den egna verksamheten och bedömningav vilka medicinska åtgärder som är de lämpligaste. Som ett ledi detta arbete har Spri tagit initiativet till att utarbeta ennationell kvalitetssäkringsstrategi för svensk hälso- ochsjukvård. Syftet är dels att stimulera till en bred satsning påkvalitetssäkring inom häso- och sjukvården, dels att klargöraarbets- och ansvarsfördelningen mellan inblandade parter pålokal och central nivå. Strategin har presenterats i 287 Kvalitetssäkring i svensk sjukvård -- förslag tillnationell strategi. Spri har publicerat även andra skrifter omkvalitetssäkring. Här kan nämnas rapport 230 (Kvalitetssäkring-- att mäta, värdera och utveckla vårdens kvalitet) och tvårapporter om kvalitetscirklar (rapporterna 265 och 291). Irapporten i kirurgi och anestesiologi (rapport289) föreslås kvalitetsindikatorer och metoder för attrutinmässigt mäta, värdera och förbättra kvaliteten vid iprincip alla typer av kirurgi samt anestesiologi. I rapportenSäkerhetsanalys -- säker användning av medicinteknisk utrustningi vården (rapport 290) presenteras en metod förkvalitetssäkringsarbete när det gäller medicinteknik.På uppdrag av driver Spri ett särskilt projektsom bl.a. inkluderar en genomgång av olika internationellasystem för intern och extern kvalitetsrevision, ackrediteringoch kvalitetssäkring. Även tillämpbarheten för svensk sjukvårdskall bedömas. Spri avser att publicera en inledande rapport omprojektet . Inom ramen för projektet avser Sprividare att i samarbete med vissa sjukhus och/ellersjukvårdsområden initiera kvalitetssäkringsarbete påledningsnivå. Samarbete i detta syfte har inletts med Nackasjukhus, , i ochuniversitetssjukhuset i problem i kvalitetssäkringsarbetet samt uppföljningen ochutvärderingen av hälso- och sjukvården har varit bristen påuppföljningssystem. I syfte att avhjälpa vissa av dessa bristertillsatte regeringen en särskild utredare att utarbeta förslagtill en för staten och sjukvårdshuvudmännen gemensaminformationsstruktur för hälso- och sjukvården m.m. (utredningenom informationsstrukturen för hälso- och sjukvården,INFHOS). Utredningen överlämnade betänkandetInformationsstruktur för hälso- och sjukvården -- enutvecklingsprocess (SOU 1991:18) till regeringen. Utredningenhar främst behandlat och klargjort frågor om ansvarsfördelningenmellan de olika aktörerna och framhåller att arbetet med engemensam informationsstruktur bör ses som en fortlöpandeutvecklingsprocess, vars innehåll och form fortlöpande kommeratt påverkas av förändringar i hälso- och sjukvårdensorganisation, ledning och styrning, datateknikens utvecklingsamt verksamhetens behov.Statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik,SBU, som tillkom genom ett regeringsbeslut , är enfristående myndighet inom . Enligtregeringsbeslutet skall SBU verka för nationell samordning avutvärdering av medicinsk metodik genom att bl.a. sammanställavetenskapligt grundade kunskaper på området. Arbetet skall varainriktat på utvärdering i vid mening och belysa de samlademedicinska, ekonomiska, sociala och etiska konsekvenserna avsåväl etablerade som nya teknologier. Syftet med verksamheten äratt den skall ge underlag för beslut på statlig,landstingskommunal eller medicinskt professionell nivå som ledertill god sjukvårdskvalitet och jämlik tillgång till effektivametoder i hela landet. Av SBUs första sex rapporter har fyraanknytning till det kirurgiska området medan de två övriga --Ont i ryggen och Gastroskopi -- har viss anknytning tillkirurgin men berör stora sjukdomsgrupper som tas om hand även avallmänläkare, invärtesmedicinare m.fl.Regeringen tillkallade en särskild utredare meduppdrag att utvärdera SBUs verksamhet och lägga fram förslag omden framtida organisationen. Utredaren överlämnade i november1990 betänkandet (SOU 1991:6) Utvärdering av SBU -- Utvärderingav medicinsk metodik. Den särskilde utredaren konstaterar attfrågan om hur utvärderingen av medicinsk metodik får genomslag ivården är av stor betydelse för den svenska sjukvårdensförändring och utveckling. Utredarens grundinställning är attSBU utför ett bra arbete inom ett högt prioriterat område.Utredaren betonar särskilt att SBUs rapporter måste få praktisktgenomslag på alla nivåer i den svenska sjukvården. I utredningenförslås att SBU skall bli en särskild myndighet undersocialdepartementet i stället för att som vara enkommitté under . Utredaren anser inte att SBUskall samordnas eller integreras med någon annan organisation.Utredaren tar även avstånd från tanken på en utvidgning av SBUsverksamhet till område.Utredningens förslag har remissbehandlats och bereds nu iregeringskansliet.Tidigare behandlingSocialutskottet har i betänkandet 1990/91:SoU22Prioriteringar i hälso- och sjukvården som en av flera viktigafrågor som förtjänade ytterligare belysning pekat på det arbetesom SBU bedrivit för att finna metoder att prioritera mellanolika terapier och tekniker. Utskottet uttalade därvid att detär angeläget att detta arbete förs vidare.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat ochavstyrkt motionsyrkanden om återinrättandet av enmedicinalstyrelse. I betänkandet SoU 1987/88:16 t.ex.erinrade utskottet sålunda om tidigare uttalanden och anfördevidare att en offensiv hälsopolitik enligt utskottets meningkräver en god samverkan mellan hälso- och sjukvården,och hälsoskyddet. Inriktningen av hälso- ochsjukvården mot förebyggande arbete och helhetssyn inom såvälsocialtjänst som hälso- och sjukvård ansåg utskottet starkt talaför en integrering på det centrala myndighetsplanet av dessafrågor. Utskottet framhöll dock att det är viktigt attsocialstyrelsen har en organisation som medger att styrelsen kanfungera effektivt i sin roll som central förvaltningsmyndighetför såväl hälso- och sjukvården som . Utskottetframhöll också vikten av att prioriterarmedicinsk uppföljning, tillsyn och rådgivning, utvärdering ochanalys av hälso- och sjukvården samt resursanvändning ocheffektivitet. Utskottet avstyrkte den då aktuella motionen.(res. )I betänkandet 1989/90:SoU17 behandlades motioner omsocialstyrelsens regionala tillsynsenheter. Utskottet erinradeom att inte skall besluta om grundstrukturen när detgäller en myndighets inre organisation utan om huvudinriktningenav myndighetens verksamhet. borde därför enligtutskottet inte ta ställning i frågan om förläggningen av deregionala tillsynsenheterna. en (fp. )Regeringen beslutade att förlägga en regionaltillsynsenhet till Jönköping.OmvårdnadsforskningMotionI motion 1990/91:So510 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om att det i nästaforskningspolitiska proposition bör finnas förslag om en stärktorganisation för omvårdnadsforskningen (yrkande 2). Enligtmotionären bör det vara en angelägen uppgift att utveckla enkvalificerad omvårdnadsutbildning som leder till licentiatexameni omvårdnad. måste landstingen utveckla tjänster somkräver en sådan bakgrund. Det finns fortfarande inte någonvårdfakultet i landet trots att omvårdnadsforskning är etableradsedan länge.BakgrundSocialstyrelsen har givit ut allmänna råd i omvårdnad inomsluten somatisk vård och primärvård (SOSFS 1990:15). Vid engenomgång av ärenden i hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd() har styrelsen konstaterat att brister i omvårdnaden ivissa fall förelåg. Styrelsen har därför funnit det angelägetatt ge ut de allmänna råden och vänder sig som en första åtgärdpå området till sjuksköterskorna eftersom dessa är arbetsledareoch har det primära ansvaret. Styrelsen vill lyfta framomvårdnaden och betrakta den som övergripande.Tidigare behandlingI betänkandet 1988/89:SoU16 behandlades bl.a.omvårdnadsfrågor. Utskottet uttalade att kvaliteten iomvårdnaden är viktig samt att forsknings- och utvecklingsarbetepå detta område är angeläget. Utskottet konstaterade vidare attett omfattande arbete bedrevs av olika myndigheter ochorganisationer för att stimulera till försöksverksamheter medutveckling av omvårdnadsarbetet och vårdorganisationen. Detfanns inte skäl för något initiativ från sida.Patientens ställning i vårdenMotionerI motion 1990/91:So443 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande till regeringen om att både den enskildepatienten och patientorganisationerna skall få ökat inflytandeöver hälso- och sjukvården (yrkande 1). Motionärerna anseratt båda dessa skall tillfrågas och användas som remissinstansvid organisationsförändringar och andra för dem intressantaförändringar inom hälso- och sjukvården.I motion 1990/91:So531 av m.fl. (fp)hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om patientens säkerhet i vården(yrkande 11). Motionärerna anser att det finns mycketsom talar för att det bör inrättas en instans vid sidan avhälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, , förtroendenämndernaoch patientförsäkringen, dvs. fristående frånsjukvårdshuvudmannen och andra myndigheter som kan biträdapatienter t.ex. i att få rättelse och driva ärenden i domstol.I motion 1990/91:So517 av Margó och (båda v) hemställs att hos regeringenbegär förslag om att stärka patienternas rättssäkerhet enligtvad i motionen anförts om en patientombudsmans funktion. Enligtmotionärerna framstår det till synes som om patienterna är vältillgodosedda när det gäller möjligheter att få sina ärendenprövade. Men det finns trots detta behov av ytterligare hjälp ivissa situationer. Motionärerna anser att det finns behov förpatienter att få en opartisk bedömning av om det exempelvis ärbefogat att driva ett avslagsärende från patientförsäkringenvidare som civilt mål. Andra arbetsuppgifter för enpatientombudsman kan vara att initiera utredningar t.ex. då detfinns misstanke om att man från sjukvårdens sida underlåtit attanmäla felbehandlingar eller allvarliga incidenter.I motion 1989/90:So408 av Margó m.fl. (v)finns ett liknande yrkande.I motion 1989/90:So494 av och (båda m) hemställs att hos regeringenanhåller om en utredning rörande en opartisk, friståendeinstans, patientombudsman, för att tillvarata patienternasintressen i vården. Motionärerna anser att förtroendenämndernabör avskaffas och ersättas med en patientombudsman som har klarajuridiska funktioner och utses på ett frånsjukhusadministrationen helt fristående sätt.BakgrundHälso- och sjukvårdslagen (1982:763) innebar attpatientens ställning i hälso- och sjukvården stärktes.Sedan den 1 juli 1980 finns vidare i varje landstingskommun påförsök en eller flera förtroendenämnder som skall förmedlainformation och ge stöd och hjälp i olika former tillpatienterna. Om nämnden t.ex. finner att en patient behöver vårdskall den medverka till att sådan vård lämnas. Den skall verkaför att patienternas rättigheter tas till vara och derasintegritet skyddas. Nämnden har även till uppgift att för deansvariga påpeka eventuella behov av resurser inom ett visstområde. Skyldigheten omfattar hälso- och sjukvården enligthälso- och sjukvårdslagen utom tandvården. föreskrivs attlagen (1980:12) om förtroendenämnder skall gälla tills vidare.Enligt uppgift från övervägs nu dessabestämmelser och en proposition kan förväntas inom kort.Tidigare behandlingUtskottet har tidigare bl.a. vid behandling av ettmotionsyrkande (c) om åtgärder för att förbättraomhändertagandet av patienter uttalat att patienten skall stå icentrum för hälso- och sjukvårdsarbetet (1990/91:SoU4 s.16).Hälso- och sjukvårdslagens liksom tillsynslagens syfte är attinskärpa bl.a. detta. Patienten får aldrig uppfattas som ettpassivt föremål för vård utan skall ges tillfälle att aktivtmedverka.