bet · GF01SkU8 · 1991-12-11 00:00:00 — Utskottet tillstyrker de förslag som regeringen har lagt frami proposition 1991/92:48, bl.a. om att slopa skattereduktionenför fackföreningsavgifter års taxering.Vidare tillstyrker utskottet en motion om att s.k. frequentflyer-rabatter skall undantas från beskattning fr.o.m.årsskiftet.Till betänkandet har fogats två reservationer och ett särskiltyttrande. Regeringen () hemställer i proposition1991/92:48 att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),2. lag om avdrag för kostnader för bilresor till och frånarbetsplatsen vid taxering,3. lag om upphävande av lagen (1982:1193) om skattereduktionför fackföreningsavgift,4. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),5. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt,6. lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt ivissa fall,7. lag om överflyttande av arbetsuppgifter frånriksskatteverkets sjömansskattekontor till skattemyndigheten iGöteborgs och län,8. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskattför utomlands bosatta,9. lag om ändring i lagen (1952:166) om häradsallmänningar,10. lag om ändring i lagen (1952:167) om allmänningsskogar iNorrland och Dalarna.Propositionen innebär bl.a. att skattereduktionen förfackföreningsavgift avskaffas års taxering.Regeringen meddelar också att den avser att återkomma tillriksdagen med förslag om avskaffande av arbetsgivaresavdragsrätt för avgift till arbetsgivarorganisation, som avsertiden efter , till den del den inte avserkonfliktändamål.Vidare aviseras i propositionen att en översyn skall görasavseende regelsystemet för beskattning av traktamenten ochvissa andra kostnadsersättningar samt beskattningen av vissanaturaförmåner. Även den framtida utformningen av avdrag förbilresor mellan bostad och arbetsplats skall utredas.I avvaktan på att bilreseavdraget ses över föreslås att detnuvarande avdragsbeloppet om . per mil skall gälla ävenvid taxering.Vissa ändringar av närmast lagteknisk art föreslås beträffandeschablonavdraget i inkomstslaget tjänst och det särskildagrundavdraget för pensionärer.Den särskilda sexmånadersregeln som gäller för sjömän påutländska fartyg föreslås få fortsatt giltighet t.o.m. 1993års taxering. De arbetsuppgifter som åliggersjömansskattekontoret föreslås överflyttade tillskattemyndigheten i och län.Slutligen föreslås vissa tekniska ändringar i beskattningenför personer som är bosatta utomlands.Regeringens förslag beträffande fackföreningsavgifter m.m.föranleder följdändringar bl.a. i 20§ kommunalskattelagen(1928:370) och i 12§ 4 mom. lagen (1958:295) omsjömansskatt. Samma lagrum berörs även av de förslag somregeringen lägger fram i proposition 1991/92:60. Utskottettar därför upp dessa följdändringar i sitt betänkande1991/92:SkU10. Med den justering som föranleds härav har delagförslag som behandlas nu följande lydelse.STÅENDE TEXT se prop. 1991/92:Sk10 av () vari yrkas att hosregeringen begär en översyn av tillämpningen av skattereglernaför måltidssubventioner.1991/92:Sk11 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagenavslår regeringens proposition vad avser skattereduktion förfackföreningsavgift och arbetsgivares avdragsrätt förkostnader för organisationsverksamhet.1991/92:Sk12 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå förslaget att avskaffaskattereduktionen för fackföreningsavgifter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förmånsbeskattningen.1991/92:Sk13 av m.fl. (m, fp, c, kds) vari yrkasatt beslutar hänföra vissa rabatter till ickeskattepliktig förmån i enlighet med vad som anförts imotionen.1991/92:Sk14 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att skyndsamt utreda förutsättningarna förmåltidsförmåner.Yttrande från lagrådetLagrådet har yttrat sig i frågan om skattefrihet för frequentflyer-rabatter. Fackföreningsavgifter m.m.Möjlighet till skattereduktion för fackföreningsavgifterinfördes för att skapa skattemässig jämställdhet mellanarbetsgivares och löntagares kostnader för sina fackligaorganisationer. Reglerna innebär attskattereduktion medges av de medlemsavgifter samtmätnings- och granskningsavgifter som den skattskyldige underinkomståret har erlagt till sin arbetstagarorganisation.I propositionen föreslås att skattereduktionen av principiellaoch statsfinansiella skäl avskaffas års taxering.Enligt propositionen är det av samma skäl motiverat attarbetsgivarnas kostnader för organisationsverksamhet tas borttill den del som kostnaderna inte avser konfliktändamål.Beträffande sistnämnda fråga avser regeringen att efterremissbehandling återkomma med förslag till undervåren 1992.I motionerna Sk11 av m.fl. (v) och Sk12 av LarsHedfors m.fl. (s), yrkande 1, yrkas avslag på propositionen idenna del. Motionärerna anser att de fackliga avgifterna harett sådant direkt samband med tjänsten att en skattereduktionär motiverad. De åberopar också fördelningspolitiska skäl ochatt den fackliga verksamheten, som fyller ett vitaltsamhällsintresse, omfattar alla arbetstagare men finansierasenbart av dem som är organiserade. I motionerna anförs vidareatt regeringens förslag om att slopa avdragsrätten förarbetstagarna och arbetsgivarna borde ha presenterats vid ettoch samma tillfälle.Som framhålls i propositionen är det en grundläggande principatt kostnader för föreningsavgifter m.m. inte skall beaktasvid beskattningen. Utskottet instämmer i regeringensuppfattning att det saknas bärande skäl för en annan bedömningnär det gäller fackföreningsavgifter. Därtill kommer att ettslopande av skattereduktionen för dessa avgifter kommer attmedföra en budgetförstärkning på . Medhänvisning till den statsfinansiella situationen och till attregeringen kommer att lägga fram motsvarandeförslag i fråga om arbetsgivarnas organisationskostnadertillstyrker utskottet propositionen och avstyrker motionerna.Översyn av förmånsbeskattningenI samband med skattereform genomfördes omfattandeförändringar i beskattningsreglerna för traktamenten,resekostnader och naturaförmåner av olika slag. Enligt vad somanförs i propositionen kan det ifrågasättas om inte vissa avde nya reglerna blivit alltför restriktivt utformade och gettupphov till administrativt krångel. Med anledning däravaviseras en översyn av reglerna i syfte att uppnå förenklingarinom ramen för de grundläggande principerna. Av propositionenframgår också att regeringen avser att lägga fram förslag avinnebörd att underlaget för socialavgifter skall kunna jämkasför alla näringsidkare som haft naturaförmåner, oavsett ivilken form företaget drivs.I motion Sk12 av m.fl. (s) begär motionärerna etttillkännagivande av innebörd att det ännu är för tidigt att taställning till vilka förändringar som kan behövas inomförmånsbeskattningen. I motionen framhålls bl.a. att översynenbör omfatta förmånsbeskattningen av lunchsubventioner, därtillämpningen av reglerna enligt motionärernas uppfattningibland har medfört svårbegripliga konsekvenser för exempelvisanställda inom restaurangnäringen.Även i motionerna Sk10 av () och Sk14 av StenSvensson (m) tar motionärerna upp vissa oönskade effekter avde nya reglerna för beskattningen av lunchsubventioner.Motionärerna vänder sig bl.a. mot att reglerna i storutsträckning lett till att lunchsubventionerna dragits in ochmot de negativa effekter detta kan få för folkhälsan och försysselsättningen i restaurangbranschen. Kritik riktas ocksåmot att reglerna kan slå orättvist mot olika kategorier.Utskottet instämmer i regeringens uppfattning attförmånsbeskattningen bör ses över i syfte att -- inom ramenför de grundläggande principerna för denna beskattning --uppnå förenklingar och att i möjligaste mån eliminera ejönskvärda effekter av de nya reglerna. Av vad som anförts ipropositionen framgår att den planerade översynen kommer attomfatta även de frågor som har tagits upp i de aktuellamotionerna. I avvaktan på regeringens kommande förslagavstyrker utskottet motionerna.Frequent flyer-rabatterI motion Sk13 av m.fl. (m, fp, c, kds) yrkas attvissa rabatter till resenärer i utrikesflyget skall hänförastill icke skattepliktiga förmåner.Bakgrunden till motionen är att utländska flygbolag erbjudersina resenärer s.k. frequent flyer-rabatter, dvs. en form av"trohetsrabatt" som exempelvis innebär att resenärerna belönasmed ett antal poäng varje gång de väljer att flyga med sammaflygbolag. Ett visst antal hopsamlade poäng medför sedan attresenären kan få flygresa, hotellrum, hyrbil eller en annanförmån gratis eller till rabatterat pris i samband med ensemesterresa eller liknande. Inom har man påförfrågan uppgivit att en förmån av detta slag ärskattepliktig om den grundar sig på tjänsteresor somarbetsgivaren har betalat och att den som har utgett förmånen,dvs. flygbolaget, då är skyldig att lämna kontrolluppgift tillskattemyndigheterna och att erlägga socialavgifter.Som framhålls i motionen är möjligheterna för svenskaskattemyndigheter att beskatta de rabatter som lämnas avutländska bolag i det närmaste obefintliga, om inte denskattskyldige själv redovisar förmånen. Det är också en i detnärmaste omöjlig uppgift för ett kontrolluppgiftsskyldigtbolag, svenskt eller utländskt, att veta om rabatten faktisktkommer att utnyttjas och -- om den utnyttjas -- vilken del avrabatten som grundar sig på av arbetsgivaren betalda resor.SAS har hos utskottet framhållit att man av konkurrensskälmåste införa någon form av liknande rabatter eftersom bolagetannars riskerar att tappa så stort kundunderlag att dessverksamhet hotas. Bolaget har vidare anfört att det av sammaskäl är nödvändigt att rabatten blir skattefri. SAS kommergivetvis att rätta sig efter beskeden från ,även om det på grund av svårigheterna att lämna korrektauppgifter och från konkurrenssynpunkt är förenat med storanackdelar för företaget att redovisa rabatterna tillskatteförvaltningen. Enligt SAS föreligger det en betydanderisk för att kunderna väljer ett bolag vars rabattgivning desvenska skattemyndigheterna inte kan kontrollera.På ett verksamhetsområde av det slag det här är fråga om,råder mycket hård internationell konkurrens. Det är enligtutskottets mening viktigt att de svenska flygbolagen får drivasin verksamhet under konkurrensneutrala förutsättningar. Demåste därför få möjlighet att erbjuda rabatter på sammavillkor som andra flygbolag. Det kan därför inte accepterasatt skattereglerna i innebär att rabatter från ettsvenskt flygbolag kommer att beskattas medan motsvaranderabatter från utländska bolag i praktiken kommer att undgåbeskattning här i landet. Rabatter av ifrågavarande slag tordei praktiken inte heller beskattas utomlands, även om de enligtvissa länders regelsystem formellt är skattepliktiga.Mot denna bakgrund har utskottet övervägt att ändraskattereglerna till vad som, åtminstone i praktiken, normalttillämpas utomlands. Även förenklingsskäl talar för detta.Samtidigt har utskottet beaktat att ett undantag frånbeskattning i detta speciella fall kan sägas strida mot deallmänna principer som gäller för beskattningen av inkomst avtjänst.I och för sig ligger det nära till hands att låta snabbutredafrågan inom ramen för den av regeringen aviserade översynen avförmånsbeskattningen. Å andra sidan har utskottet fått klartför sig att varje dröjsmål är till skada, eftersom derabatter som de utländska flygföretagen erbjuder binder uppkunderna till dessa företag. Utskottet har således förståelseför SAS önskemål att redan från årsskiftet kunna erbjuda ettrabattsystem som ger möjligheter att upprätthålla konkurrensenoch som ligger inom ramen för vad som kan ansesacceptabelt här i landet. Utskottet har därför inhämtatlagrådets yttrande över det tilltänkta undantaget.Som lagrådet anfört bör en skattefrihetsregel givetvis inteutformas så att den kan ge intryck av att lagstiftaren pådetta område lämnat sitt godkännande till förfaranden som ärangripbara enligt och marknadsföringslagensregelsystem. Utskottet instämmer därför i lagrådetsuppfattning att man vid utformningen av skattereglerna bör tafasta på att någon invändning normalt inte torde kunna riktasmot förfaranden som innebär att arbetsgivaren antingen i ettförsta steg själv uppbär förmånen och sedan slussar den vidaretill den anställde i dennes egenskap av resenär eller i varjefall är involverad på ett sådant sätt att han i någon rimligmening kan anses ha förmedlat förmånen till den anställde.Utskottet, som även i övrigt godtar lagrådets synpunkter idessa hänseenden, utgår från att de av SAS planeraderabatterna kommer att utformas inom ramen för de nu angivnaprinciperna.Det kan givetvis inte undvikas att ett undantag för deaktuella förmånerna strider mot de allmänna skatteprinciperna.Samtidigt vill utskottet framhålla att förslaget måste bedömasframför allt från praktiska utgångspunkter och med hänsyn tillangelägenheten av att svenska flygbolag skall kunna konkurreramed utländska bolag på lika villkor. Reglerna bör tillgodosedetta syfte och utformas så restriktivt som möjligt.Ett undantag bör därför gälla endast för förmåner somtransportföretag enligt internationellt vedertagen praxisutger för visad kundtrohet vid utrikes flygresor och somslutligt tillfaller en arbetstagare eller uppdragstagare pågrund av hans egenskap av resenär.Det anförda innebär enligt utskottets uppfattning att deanmärkningar som kan riktas mot en skattefrihet förifrågavarande rabatter har beaktats vid utformningen avförslaget. Utskottet tillstyrker att skattereglerna, medbifall till motionen, ändras på det sätt som nysshar angivits och utgår från att erfarenheterna av de nyareglerna kommer att följas noga i den planerade översynen avförmånsbeskattningen.Övriga frågorPropositionen innebär i övrigt att reglerna om avdrag förbilresor till och från arbetet förlängs . Vidare kannämnas att schablonavdraget i tjänst och det särskildagrundavdraget för pensionärer justeras i vissa detaljer.När det gäller lagtexterna kommer -- som framgåttinledningsvis -- vissa följdändringar att tas upp i ett annatbetänkande. En följdändring föreslås bl.a. i lagen(1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall. Utskottetavstyrker detta förslag eftersom det måste anses obehövligtmed hänsyn till det i proposition 1991/92:60 framlagdaförslaget att upphäva lagen. beträffande fackföreningsavgifter, m.m.att med avslag på motionerna 1991/92:Sk11 och1991/92:Sk12 yrkande 1 bifaller proposition 1991/92:48 idenna del,res. 1 (s)2. beträffande en översyn av förmånsbeskattningenatt avslår motionerna 1991/92:Sk10, 1991/92:Sk12yrkande 2 och 1991/92:Sk14,s.y. (s)3. beträffande frequent flyer-rabatteratt med bifall till motion 1991/92:Sk13 beslutaratt s.k. frequent flyer-rabatter skall undantas frånskatteplikt,res. 2 (s)4. beträffande övriga frågoratt beslutar i enlighet med vad utskottet anfört,5. beträffande lagförslagenatt till följd av vad utskottet ovan hemställtdels antar de vid propositionen fogade förslagen till1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) i nuaktuella delar (se s. 2) med det tillägget att i 32§kommunalskattelagen införs ett nytt moment, 3 f mom., avföljande lydelse: 32§3 f mom. Även om det inte följer av 3 d eller 3 e mom. tassom intäkt inte upp sådan rabatt eller liknande förmån somtransportföretag enligt internationellt vedertagen praxisutger för visad kundtrohet vid utrikes flygresor och somslutligt tillfaller en arbetstagare eller uppdragstagare pågrund av hans egenskap av resenär.2. lag om avdrag för kostnader för bilresor till och frånarbetsplatsen vid taxering,3. lag om upphävande av lagen (1982:1193) om skattereduktionför fackföreningsavgift,4. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),7. lag om överflyttande av arbetsuppgifter frånriksskatteverkets sjömansskattekontor till skattemyndigheten iGöteborgs och län,8. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta,9. lag om ändring i lagen (1952:166) om häradsallmänningar,10. lag om ändring i lagen (1952:167) om allmänningsskogar iNorrland och ,dels avslår propositionen i vad avser ändring i lagen(1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall.Stockholm den 11 december 1991På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), HarryStaaf (kds), (nyd), (), CarlFredrik () och (). Fackföreningsavgift m.m. (mom. 1 och mom. 5), , , ,, och (alla s)hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk12 av m.fl. (s) börlöntagarnas fackliga avgifter anses ha ett direkt samband medtjänsten. Lagstiftningen på arbetsmarknaden har medfört ökadeuppgifter för löntagarnas fackliga organisationer, vilket isin tur har lett till en höjning av medlemsavgifterna. Det börockså framhållas att fördelarna av den fackliga verksamhetenomfattar alla arbetstagare, medan verksamheten finansierasenbart av de fackligt organiserade. Därtill kommer att det ärett vitalt samhällsintresse med starka parter påarbetsmarknaden. Dessa skäl talar för att ett stöd viaskattesystemet lämnas för såväl löntagarnas som arbetsgivarnasfackliga kostnader.När det gäller arbetsgivarnas fackliga kostnader anser vi -- imotsats till vad som anförs i propositionen -- att det skullestrida mot gällande principer att vägra avdrag för företagensavgifter till organisationer som har till uppgift att bevakaderas intressen i egenskap av arbetsgivare. I samband medtidigare utredningsarbete har man dessutom konstaterat att ettavskaffande av avdragsrätten för arbetsgivarna skulle medföraavgränsningsproblem och andra svårigheter i den praktiskatillämpningen. Den av regeringen föreslagna ordningen innebärdärför att man riskerar att snart vara tillbaka i ett systemmed en skattemässig favorisering av arbetsgivarnas fackligakostnader. En sådan ordning kan givetvis inte accepteras.Regeringen har uppmärksammat dessa problem utan att preciserahur de skall kunna . Regeringens förslag om en slopadavdragsrätt för arbetsgivare och löntagare, som enligt våruppfattning är illa underbyggt och principiellt felaktigt,borde i vart fall ha presenterats vid ett och samma tillfälle.När det gäller de statsfinansiella effekterna av förslaget bördessa bedömas mot bakgrund av de fördelningspolitiska ochstatsfinansiella effekterna av de olika förslag som regeringenhar lagt fram. Regeringen har föreslagit betydandeskattesänkningar för höginkomsttagare och hushåll med storaförmögenheter. Dessa skattesänkningar skall bl.a. finansierasmed det slopade fackavdraget. För en heltidsarbetande fackligtansluten industriarbetare innebär regeringens förslag enskattehöjning med ca . I ljuset av dessa ochandra försämringar, inte minst av den sociala välfärden,framstår det slopade fackavdraget som en helt oacceptabelomfördelning till låntagarnas nackdel.Liknande synpunkter framförs också i motion Sk11 av LarsWerner m.fl. (v).Med det anförda instämmer vi i motionärernas yrkanden omavslag på propositionen i denna del.dels vid mom. 1 och mom. 5 i motsvarande del hemställt1. beträffande skattereduktion för fackföreningsavgiftm.m.att med bifall till motionerna 1991/92:Sk11 och1991/92:Sk12 yrkande 1 och avslår proposition 1991/92:48 imotsvarande del,5. beträffande lagförslagen i motsvarande delatt till följd av vad som hemställts ovan avslårproposition 1991/92:54 i vad avser ändring av 20§kommunalskattelagen (1928:370) och upphävande av lagen(1982:1193) om skattereduktion för fackföreningsavgift.2. Frequent flyer-rabatter (mom. 3 och mom. 5), , , ,, och (alla s)hardels anfört följande:I betänkandet tillstyrker utskottet ett förslag i motion Sk13av m.fl. (m, fp, c, kds) om att s.k. frequentflyer-rabatter skall undantas från skatteplikt.Det föreslagna undantaget strider mot grundläggande principervid beskattningen. Som lagrådet anfört i sitt yttrande är ettav huvudsyftena med den just genomförda skattereformen attåstadkomma att beskattningen av arbetsinkomster bli neutral iden meningen att alla typer av ersättningar och förmånerbeskattas likformigt. Lagrådet understryker att man som ettled i reformen har gjort ett antal tidigare skattefriaförmåner -- t.ex. reseförmåner för anställda hos trafik- ochresebyråföretag -- skattepliktiga som kraven förskattefrihet för bl.a. personalvårdsförmåner har skärpts. Viinstämmer i lagrådets uppfattning. Ett förslag om nyaskattefrihetsregler är synnerligen betänkligt. Därtill kommeratt de aktuella förmånerna i stor utsträckning kommer att utgåtill personer som redan av andra skäl kan anses somprivilegierade.Av lagrådets yttrande framgår också att skatteutskottet genomsitt förslag sanktionerar en affärsmoral som tangerar gränsenmot mutbrott och bestickning och vad som är otillbörligtenligt marknadsföringslagen och konkurrenslagstiftningen.Enligt denna lagstiftning kan det inte anses lämpligt attmarknadsföra flygresor med erbjudanden av ifrågavarande slag,vare sig för svenska eller utländska flygbolag. Om SAS fårmöjlighet att genomföra sina planer i detta hänseende skulledetta enligt vår mening allvarligt försvåra de mindreföretagens konkurrensförmåga.I och för sig har vi förståelse för önskemålet att tillgodoseSAS önskemål att kunna upprätthålla konkurrensen på demarknader där vissa utländska bolag erbjuder sina resenärerförmåner av olika slag. I första hand bör man emellertid sökalösningar som ligger inom ramen för vad som kan ansesacceptabelt enligt den lagstiftning som gäller här i landet.Enligt vad vi erfarit överväger man såväl inom luftfartsverketsom EG och de länder där rabatter av detta slag förekommer hurman på bästa sätt skall kunna motverka denna form avmarknadsföring. Det måste därför anses synnerligen olämpligtatt på sätt som utskottet nu föreslår utan närmareöverväganden genomdriva en lagstiftning som knappast kanuppfattas på annat sätt än ett godkännande av dessaotillbörliga rabatterbjudanden.Med det anförda yrkar vi avslag på motionen och utskottetsförslag.dels vid mom. 3 och mom. 5 i motsvarande del hemställt3. beträffande frequent flyer-rabatteratt med anledning av motion 1991/92:Sk13 som sinmening ger regeringen till känna vad som har anförts ireservationen om frequent flyer-rabatter,5. beträffande lagförslagen i motsvarande delatt avslår utskottets förslag såvitt avser ett nytt3fmom. i 32§ kommunalskattelagen (1928:370).Särskilt yttrandeLunchsubventioner (mom. 2), , , ,, och (allas) anför:De nya principerna för beskattning av förmåner i tjänsteninnebär att likformigheten och neutraliteten i skattesystemethar ökat och att vi har fått en effektivare beskattning. Ävenfrån fördelningssynpunkt innebär det nya skattesystemet klaraförbättringar. Som anförs i motionerna Sk10 av ()och Sk12 av m.fl. (s) har dock vissa detaljer ide nya reglerna om beskattningen av förmåner i tjänst medförtdiskutabla effekter. Tillämpningen av reglerna förförmånsbeskattning av lunchsubventioner har ibland medförtsvårbegripliga konsekvenser och leder till omotiveradeskillnader mellan olika lunchrum och olika personalkategorier.Reglerna har också påverkat sysselsättningen irestaurangbranschen på ett negativt sätt. Dessa frågoruppmärksammas också i motion Sk14 av ().Av vad som anförs i propositionen och i utskottets betänkandeframgår att dessa frågor kommer att tas upp i en planeradöversyn av förmånsbeskattningen. I avvaktan på resultatet avdenna översyn har vi inte något särskilt yrkande i dessafrågor.