bet · GF01FiU8 · 1991-12-05 00:00:00 — Den statliga fastighetsförvaltningen och ombildningen avbyggnadsstyrelsen, m.m. (prop. 1991/92:44) I detta betänkande behandlar utskottet propositionen jämteåtta motioner om den statliga fastighetsförvaltningen ochombildningen av byggnadsstyrelsen.I propositionen föreslås att uppgiften att förvalta statensfastighetsinnehav skall skiljas från myndigheternas ansvar förlokalförsörjningen. Detta skall ske genom atten fastighetskoncern bildas för förvaltning av huvuddelen avstatens fastighetsbestånd,fastighetskoncernen skall bestå av ett helägt statligtmoderbolag och fyra dotterbolag; moderbolaget får rätt attavyttra hela eller delar av sitt aktieinnehav i dotterbolagen,en ny förvaltningsmyndighet bildas för de fastigheter som intelämpar sig för bolagisering (slott, museer etc.),en ny stabs- och servicemyndighet inrättas för uppdrag frånregeringen och myndigheterna.I betänkandet görs tre tillkännagivanden till regeringen medanledning av tre motioner om förvaltningen av universitetens ochhögskolornas fastigheter.Ytterligare ett tillkännagivande görs med anledning av tvåmotioner som tar upp frågor rörande statens ansvar för slottenoch kronomarkerna samt förvaltningen av nationellakulturinstitutioner.Utskottet godkänner i stort den föreslagna omorganisationen i enlighet med här redovisaderiktlinjer. Utskottet anser emellertid att regeringen böråterkomma till med ett nytt förslag som beaktar deställningstaganden som redovisas i betänkandet.Tre reservationer har fogats till betänkandet. I reservationnr 1 från utskottets socialdemokratiska ledamöter avvisaspropositionens förslag i sin helhet. Ämnesområdena för övrigareservationer framgår av innehållsförteckningen i slutet avbetänkandet. En meningsyttring har avgivits av vänsterpartiet.InledningI betänkandet behandlar utskottetdels proposition 1991/92:44 om riktlinjer för den statligafastighetsförvaltningen och ombildningen av byggnadsstyrelsen,m.m.,dels de med anledning av propositionen väckta motionerna1991/92:Fi23 av och (),1991/92:Fi24 av m.fl. (s),1991/92:Fi25 av m.fl. (s),1991/92:Fi26 av m.fl. (s),1991/92:Fi27 av m.fl. (s),1991/92:Fi28 av (),1991/92:Fi29 av m.fl. (fp) och1991/92:Fi30 av m.fl. (fp, m, c).Utskottet har berett försvarsutskottet, kulturutskottet ochutbildningsutskottet tillfälle att yttra sig i ärendet.Yttrandena (1991/92:FöU1y, 1991/92:KrU2y och 1991/92:UbU2y)återfinns som bilagorna 1--3 i betänkandet.Professor , ordförande för , och rektor , ordförandeför de nya högskolornas rektorskonvent, har inför utskottetlämnat upplysningar i ärendet samt överlämnat en skrivelse tillutskottet. Regeringen har i proposition 1991/92:44--efterföredragning av statsrådet --föreslagit attriksdagen1. godkänner de riktlinjer för den statligafastighetsförvaltningen i propositionen som förordats,2. godkänner att delar av ombildas till enstabs- och servicemyndighet,3. bemyndigar regeringen att genom apportförfarande föra överhuvuddelen av det fastighetsbestånd som förvaltas avbyggnadsstyrelsen till en fastighetskoncern,4. godkänner att huvuddelen av byggnadsstyrelsensförvaltningsverksamhet i enlighet med vad i propositionenanförts förs över till fastighetskoncernen,5. bemyndigar regeringen att besluta om de åtgärder som ärnödvändiga för att genomföra bolagsbildningen,6. godkänner de i propositionen angivna riktlinjerna omstorleken på statens andel av aktierna i moderbolaget ochriksdagens medverkan vid beslut om eventuella ändringar avaktieinnehavet i moderbolaget,7. godkänner att regeringen inrättar en ny statlig myndighetför fastighetsförvaltning,8. godkänner att förvaltningen av den del av det redovisadefastighetsbeståndet som inte är lämplig att förvalta ibolagsform förs över till den nya fastighetsförvaltandemyndigheten,9. godkänner att de medel som beräknas inflyta till följd avåterbetalningen av nuvarande lån tillförs enny inkomsttitel på statsbudgeten från vilken medlen skallöverföras till i syfte att minskastatsskulden.I propositionen föreslås nya riktlinjer för den statligafastighetsförvaltningen. Uppgiften att förvalta statensfastigheter skall enligt förslaget skiljas från myndigheternasansvar för lokalförsörjningen.Förslaget innebär att huvuddelen av byggnadsstyrelsensfastighetsbestånd skall överföras till bolag ochfortsättningsvis förvaltas i aktiebolagsform. Med hänsyn tillverksamhetens omfattning föreslås en fastighetskoncern med ettstatligt helägt moderbolag och ett antal dotterbolag, uppdeladesakområdesvis i bärkraftiga enheter. För fastighetsdriftenföreslås ett särskilt dotterbolag.För den del av fastighetsbeståndet som av skilda skäl bedömtsolämplig att föra över till aktiebolag föreslås attförvaltningen skall handhas av en nybildad statlig myndighet.Vissa delar av ombildas till en stabs- ochservicemyndighet som bl.a. skall lämna råd och stöd tillregeringen och de statliga myndigheterna ilokalförsörjningsfrågor. Ombildningen av skallenligt förslaget påbörjas . Riktlinjer för statlig fastighetsförvaltning ochlokalförsörjning1991/92:Fi25 av m.fl. (s) vari yrkas1. att godkänner de riktlinjer för den statligafastighetsförvaltningen som anförts i motionen,2. att beslutar att de s.k. placerings- ochändamålsfastigheterna skall överföras till ett av staten helägtbolag,5. att hos regeringen begär att enorganisationskommitté tillsätts med uppgift att upprättadetaljerat förslag till den angivna omorganisationen av statensfastigheter.1991/92:Fi23 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förhyrning av lokaler för högskolansräkning.1991/92:Fi29 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om universitetens och högskolornas lokaler, idenna del.Bildandet av en fastighetskoncern1991/92:Fi23 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regionala fastighetsbolag för universitetoch högskolor.1991/92:Fi26 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens proposition i den del som avserändamålsfastigheter, i denna del.1991/92:Fi29 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om universitetens och högskolornas lokaler, idenna del.En ny stabs- och servicemyndighet1991/92:Fi25 av m.fl. (s) vari yrkas3. att beslutar att den nuvarande byggnadsstyrelsenombildas till en stabs- och servicemyndighet,4. att beslutar att förvaltningen av rikshistoriskafastigheter skall ingå i stabs- och servicemyndighetens uppgift,i denna del.Ny statlig myndighet för fastighetsförvaltning1991/92:Fi25 av m.fl. (s) vari yrkas4. att beslutar att förvaltningen av rikshistoriskafastigheter skall ingå i stabs- och servicemyndighetens uppgift,i denna del.1991/92:Fi27 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att nationella kulturinstitutionerinte skall ingå i den föreslagna statliga fastighetskoncernen,2. att beslutar att nationella kulturinstitutionerskall förvaltas i myndighetsform.1991/92:Fi30 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statens ansvar för slotten ochkronomarkerna.Donationsfastigheter1991/92:Fi23 av och () variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om s.k. donationsfastigheter.1991/92:Fi26 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens proposition i den del som avserändamålsfastigheter, i denna del.1991/92:Fi29 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om universitetens och högskolornas lokaler, idenna del.Översyn av fastighetsförvaltningen inom försvarsdepartementetsområde1991/92:Fi24 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förvaltningen av försvaretsuthyrningsbostäder.Översyn av delar av fastighetsförvaltningen inomnäringsdepartementets område1991/92:Fi28 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att vad imotionen anförts om utförsäljning av domänverkets skogar tillprivatpersoner tas med i den analys som kommer att föregåbolagiseringen. AllmäntStatens fastighetsbestånd är mycket blandat. En stor delbestår av s.k. placeringsfastigheter, dvs. En annan del består av s.k.ändamålsfastigheter, dvs. byggnader som saknar, eller har enmycket liten, alternativ användning eller har skräddarsytts försitt ändamål. Staten äger även stora markområden för produktivtjord- och skogsbruk, men också lågavkastande mark somnaturreservat och liknande. Staten äger slutligen fastighetersom av historiska och andra skäl har ansetts böra vara i statligägo.I propositionen har placeringsfastigheteråsatts ett värde på ca ochändamålsfastigheterna ett värde på ca . Detsammanlagda värdet uppgår sålunda till 38 miljarder kronor.Riktlinjer för statens fastighetsförvaltning ochlokalförsörjningI propositionen sammanfattas riktlinjerna förfastighetsförvaltningen i följande sju punkter.1. Den statliga fastighetsförvaltningen bör skiljas frånbrukandet av lokaler och mark.2. En mer rättvisande bild bör ges av mark- ochlokalkostnaderna i statsbudgeten, både vad avserfastighetsförvaltarnas resultat- och balansräkningar och denyttjande myndigheternas eller uppdragsgivarens/statensutgifter.3. bör bedrivas med ett -- så långtmöjligt -- marknadsmässigt avkastningskrav. För förvaltning avändamålsfastigheter bör som minimum ställas sådana krav påavkastning som inkluderar täckning av kapitalkostnader, dvs.huvudsakligen anskaffningskostnad, samt på att det skapasutrymme för uppbyggnad av eget kapital motsvarandereinvesteringar m.m. så att förmögenhetens värde bevaras underfastighetens ekonomiska livslängd. Därmed uppnås högreeffektivitet såväl hos myndigheterna som brukare, som hos statensom fastighetsförvaltare.4. bör bedrivas i separataresultatenheter, som så långt möjligt formas efter olikafastigheters särart.5. Statens ägarroll bör renodlas. Graden av kapitalbindningoch avkastningen på kapitalet bör fortlöpande bli föremål förprövning. Marknadsmässiga redovisningsprinciper bör därförtillämpas.6. Styrelsens och den verkställande ledningens ansvar förfastighetsförvaltningen bör ut på ett bättre sätt än vadsom är möjligt inom myndighetsformen. Förvaltningen bör därförföreträdesvis bedrivas i aktiebolagsform. Regeringen skallföreträda staten som ägare i denna typ av bolag.7. De fastigheter som av historiska och/eller andra skäl intekan överföras till bolag bör -- oavsett nuvarande förvaltare --läggas under samordnad förvaltning i myndighetsform.Riktlinjerna för myndigheternas lokalförsörjning innebärbl.a. att myndigheterna inte skall förvalta fastigheter.Myndigheterna kommer att vara hyresgäster hos olika hyresvärdari såväl statliga som kommunala eller privata fastigheter. Ipropositionen framhålls att myndigheterna bör ges möjlighet attträffa hyresavtal med upp till löptid. För attmyndigheterna skall kunna träffa affärsmässiga hyresavtal bör dekunna upphandla biträde från en nyinrättad särskild stabs- ochservicemyndighet. I de fall hyresavtal avser längre löptid bör beslut alltid fattas i samråd med stabs- ochservicemyndigheten. Vid längre löptider än bör allahyresavtal av ekonomisk betydelse prövas av regeringen, så attden långsiktiga bindningen kan tydliggöras för statsmakterna.I propositionen understryks att här angivna riktlinjer iprincip bör tillämpas inom hela statsförvaltningen. Nuvarandefastighetsförvaltande myndigheters uppgifter är eller kommerdärför att bli föremål för översyn och förändringar. Dettagäller , myndigheterna inomförsvarsdepartementets område, domänverket,, m.fl. myndigheter.Däremot finns det inga skäl att vidta någraprincipiella förändringar i hur affärsverken skall bedriva sinfastighetsförvaltning. En sådan omprövning kommer att ske inomramen för en fortlöpande översyn av affärsverken.Förslag till direktiv till de organisationskommittéer somerfordras för att förbereda genomförandet av de organisatoriskaförändringar som erfordras vid en omläggning av den statligafastighetsförvaltningen kommer att utarbetas i början av nästaår.När det gäller ägandet av fastigheterna delar utskottetföredragandens uppfattning att det inte får vara en utgångspunkti arbetet med att effektivisera den statligafastighetsförvaltningen att det nuvarande statligafastighetsbeståndet skall vara kvar i statlig ägo. Utskottetåterkommer till denna fråga senare i betänkandet men vill härändå framhålla att bl.a. sådana omständigheter sombevarandeintressen och på vilket sätt en fastighet utnyttjasgivetvis är faktorer som har betydelse för om staten skallkvarstå som ägare.Socialdemokraterna har tidigare i regeringsställning ställtsig bakom förslaget att större delen av byggnadsstyrelsensfastighetsbestånd bolagiseras och att myndigheterna själva taröver ansvaret för sin lokalförsörjning. I motion Fi25yrkandena 1 och 2 av m.fl. (s) riktas emellertidstark kritik mot propositionens förslag. Huvudpunkten i dennakritik är att motionärerna främst ser de i propositionen angivnariktlinjerna som en inriktning mot privatisering även omregeringen gör en reservation för att utförsäljningen skall skepå affärsmässiga grunder. En sådan inriktning motsätter sigmotionärerna bestämt. Tvärtom bör staten värna om sitt undermånga år uppbyggda fastighetskapital. I det bolag som avses blibildat för placeringsfastigheter kan andra ägare inbjudas menstaten bör alltid äga majoriteten av aktierna. När det gällerändamålsfastigheter kan ett alternativ till statligt ägande överhuvud taget aldrig komma i fråga.I motionen reses också starka tvivel på det rationella i attsälja ut statens fastighetsinnehav också frånlönsamhetssynpunkt. Vid en försäljning avhänder sig staten allframtida avkastning av fastigheterna. Den intäkt staten fårgenom försäljningen torde enligt motionärernas uppfattning intemotsvara värdet av denna långsiktiga avkastning.Som motionärerna ser det innebär den syn på den statligafastighetsförvaltningen som redovisas i motionen attpropositionen måste omarbetas, och ett nytt detaljerat förslagtill omorganisation av fastighetsförvaltningen måste utarbetas.I yrkande 5 i här aktuell motion förordas därför att riksdagenger regeringen i uppdrag att tillsätta en organisationskommittéför att utarbeta ett sådant förslag.Utskottet kan inte dela den dogmatiska syn på ägandefrågan somförs fram i motion Fi25(s). Utskottet delar heltföredragandens ståndpunkt att det inte är nödvändigt att staten,direkt eller indirekt, äger placeringsfastigheter. Ettställningstagande till ägandet av ändamålsfastigheter ärdock mer komplicerat. Som nämnts kan det finnas goda motiv föratt vissa av dessa fastigheter bör kvarstå i statlig ägo.Vid en eventuell försäljning av enskilda fastigheter är detsjälvfallet viktigt att detta sker på ett sätt och vid en sådantidpunkt att statens intressen tillgodoses på bästa sätt. Detfinns här också med anledning av vad som sägs i motion Fi25 (s)om försäljning av statliga fastigheter skäl att erinra ommotiven för att bolagisera delar av statens fastighetsbestånd.De viktigaste motiven är en strävan att åstadkomma enmarknadsstyrd inriktning av verksamheten, att åstadkomma enflexiblare hantering av det statliga fastighetsinnehavet ochdärmed bidra till en effektivare förmögenhetsförvaltning. Det ärdärför nödvändigt att ägaren får möjlighet att besluta omförvärv eller avyttring av enskilda fastigheter utifrånföretagsekonomiska överväganden.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrkerutskottet motion Fi25 (s) yrkandena 1, 2 och 5.I motionerna Fi23, yrkande 2, av ochRune () och Fi29 av m.fl. (fp)ifrågasätts restriktionen att även universitet och högskolorendast skall kunna träffa hyresavtal med en löptid av högst sexår. I de fall hyresavtal avser än bör enligtpropositionen beslut alltid fattas i samråd med den föreslagnastabs- och servicemyndigheten. Vid längre löptider än böralla hyresavtal av ekonomisk betydelse prövas av regeringen.Utbildningsutskottet delar i sitt yttrande (UbU2y) tillfinansutskottet motionärernas uppfattning att universitet ochhögskolor, för att verkligen kunna ta detlokalförsörjningsansvar som den nya ordningen är avsedd att gedem, bör ges större utrymme att själva förhyra sina lokaler.Den främsta orsaken till att restriktioner föreslås vad gällerhyresavtalens längd är, som finansutskottet ser det, att denstatliga myndighetsstrukturen kommer att vara utsatt förförändringar. Detta gäller dock med stor sannolikhet inte inågon större utsträckning för universiteten och högskolorna.Finansutskottet delar mot den bakgrunden utbildningsutskottetsståndpunkt att de förslag till restriktioner som gällerhyresavtalens längd bör kunna omprövas. Av direktiven tillorganisationskommittéerna bör därför framgå att dessa frågorskall uppmärksammas.Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna Fi23 (c)och Fi29 (fp) i berörda delar om hyresavtalens längd bör avriksdagen ges regeringen till känna.Utskottet har i övrigt ingen erinran mot de allmännariktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen som härredovisats.Ombildning av delar av byggnadsstyrelsensfastighetsförvaltning till en fastighetskoncernI propositionen föreslås att mot bakgrund av den statligafastighetsförvaltningens betydande omfattning bör enfastighetskoncern bildas. Koncernen bör bestå av ett moderbolagoch ett antal dotterbolag. Dotterbolagen bör vara uppdeladesakområdesvis i bärkraftiga enheter. Koncernen bör kunna fungerasom en gemensam statlig fastighetskoncern, till vilkenfastigheter från skilda statliga verksamhetsområden successivtkan överföras. Samtliga aktier i moderbolaget bör ägas avsvenska staten. Moderbolaget äger i sin tur aktierna idotterbolagen. Statens ägande i dotterbolagen blir såledesindirekt. bör som den yttersta företrädaren för statenha möjlighet till inflytande i avgörande frågor. en eventuell avyttring av aktier -- eller annan förändringav statens ägarandel -- i moderbolaget underställas riksdagensprövning. Moderbolaget bör inledningsvis äga samtliga aktier ikoncernens dotterbolag. Efter det att koncernen bildats börmoderbolaget -- utan och regeringens prövning --fritt få avyttra hela eller delar av sitt aktieinnehav idotterbolagen, eller på annat sätt få förändra sin ägarandel idessa.Dotterbolagen föreslås bli fyra till antalet. Ett avdotterbolagen bör förvalta främst s.k. placeringsfastigheter,dvs. generellt användbara fastigheter främst avsedda förkontorsändamål. Fastigheter som upplåts till universitet ochhögskolor utgör en betydande del av det statligafastighetsbeståndet. Med hänsyn till dessa fastigheters särartbör dessa samlas i ett särskilt dotterbolag. Övriga s.k.ändamålsfastigheter bör föras över till ett tredje dotterbolag.Om en ytterligare uppdelning på bolag senare skulle visa sigändamålsenlig bör en utgångspunkt vara att detta skall skesakområdesvis. I koncernen bör en uppdelning göras mellanägandet av fastigheterna resp. den tekniska förvaltningen avfastigheterna. Ett dotterbolag bör därför bildas för att säljatekniska förvaltningstjänster till de fastighetsägande bolagen ikoncernen.Moderbolaget i fastighetskoncernen bör i enlighet medförslaget i propositionen formellt vara bildat och etableratsenast . Av praktiska skäl torde överföringen avverksamheten komma att behöva ske stegvis. Hela ombildningen bördock i huvudsak vara avslutad den 31 december 1992.Den kritik som i motion Fi25 (s) riktas mot dennabolagsbildning har tidigare i betänkandet behandlats i avsnittetom riktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen.I ytterligare tre motioner tas frågor upp som anknyter tillhur den nya förvaltningen av statens fastigheter skallorganiseras. I samtliga tre motioner är det problem rörandeuniversitetens och högskolornas fastighetsförvaltning sombehandlas.I motion Fi23, yrkande 1, av och () bejakas de grundläggande principer för den statligafastighetsförvaltningen som föreslås i propositionen.Motionärerna är dock kritiska mot att universitets- ochhögskolefastigheterna skulle överföras till ett endadotterbolag, vilket de menar är en alltför centralistisk modell.Det skulle vara bättre att bilda regionala bolag, vilket skullege utrymme för ett närmare samarbete mellan resp. högskoleenhetoch fastighetsbolaget. Dotterbolagens rätt att avyttrafastigheter måste enligt motionärerna knytas tillförutsättningen att samförstånd uppnåtts med de berördalokalutnyttjarna, så att inte verksamheten där skadas.I motion Fi26 av m.fl. (s) föreslåsatt skall avslå propositionen. Motionärerna anser attändamålet med högskolefastigheterna -- att tjäna forskning ochutbildning -- skjutits i bakgrunden till förmån för detkortsiktiga lönsamhetsperspektivet och att propositionen överhuvud taget inte berör frågan hur avkastningskravet på bolagetskall kunna förenas med fastigheternas ändamål. Motionärernapåpekar att statsmakternas strävan gått ut påatt öka friheten och stärka kreativiteten i högskolesystemet ochanser att de aktuella förslagen går i motsatt riktning. Deifrågasätter hur den föreslagna överföringen av universitets-och högskolefastigheterna till ett dotterbolag inom den statligafastighetskoncernen går ihop med regeringens deklarerade avsiktatt skapa mer autonoma universitet och högskolor som skall varaenskilda juridiska rättssubjekt. En så genomgripande förändringsom den i propositionen föreslagna av universitetens ochhögskolornas verksamhet bör, heter det i motionen, intebehandlas oberoende av forskningspolitiken i övrigt och utan attberörda universitet och högskolor får tillfälle att yttra sigöver förslagen.I motion Fi29 av m.fl. (fp) framförssynpunkter om ökad frihet och ansvar för högskoleenheterna.Motionärerna hävdar att friheten för dessa att söka andrahyresvärdar än det nya bolaget är illusorisk.Utbildningsutskottet understryker med anledning av dessamotioner i det tidigare nämnda yttrandet (UbU2y) att det ärviktigt att fastighetsförvaltningen på högskolans områdeorganiseras på ett sätt som tar hänsyn till verksamhetens särartoch ger utrymme för självständigt agerande frånhögskoleenheternas sida. Mot bakgrund av den strävan efter ökadfrihet och autonomi för högskoleenheterna, som bejakat(prop. 1990/91:150 del II, UbU21, rskr. 389) finns det anledningatt pröva, om det är nödvändigt att för högskolefastigheternasdel skilja fastighetsförvaltningen från brukandet av lokalerna.Frågan hur en, enligt regeringens förslag, förändradfastighetsförvaltning skulle påverka verksamheten, dvs.forskning och utbildning samt förslagens konsekvenser för deframtida behoven av anslag till utbildning och forskning behöverytterligare belysas.Som utbildningsutskottet ser det bör begära attregeringen återkommer med redovisning på dessa punkter innanslutlig ställning tas till bolagisering av statens fastigheterpå universitets- och högskoleområdet.Finansutskottet är av samma uppfattning somutbildningsutskottet att här behandlade frågor ingående böranalyseras innan slutlig ställning tas till en ny organisationav statens fastighetsförvaltning på universitetens ochhögskolornas område. anser emellertid att detskulle vara olyckligt om en ändring av den nuvarandeorganisationen av universitetens och högskolornasfastighetsförvaltning skulle dra ut på grund av krav påytterligare utredningar. vill erinraom att avsikten med förslaget i propositionen är att i betydandeutsträckning öka universitetens och högskolornas bestämmanderätti lokalförsörjningsfrågor. föreslår därför attriksdagen gör ett uttalande med den innebörden att i de direktivtill de organisationskommittéer som regeringen ämnar tillsättaskall de frågor som här tagits upp i utbildningsutskottetsyttrande beaktas.I utbildningsutskottets yttrande tas även frågor upp rörandeägandebilden när det gäller mark och fastigheter som brukas avSveriges (). Enligt uppgift från SLUfinns det jordbruksfastigheter som finns uppförda både pådomänverkets fond och på fastighetsfond,som SLU själv har andel i den fasta egendomen i formav egna investeringar i byggnader, markanläggningar,skogsplanteringar m.m.