bet · GE01TU30 · 1991-05-21 00:00:00 — Regeringen harförklarat sig beredd att avsätta somdelfinansiering av sådana åtgärder i storstadsregionerna somfrämjar miljösituationen och framkomligheten.Utskottet har i sitt betänkande 1990/91:TU24 om trafikensinfrastruktur ställt sig bakom förslaget om att under vissavillkor tillföra de tre storstadsregionerna 5,5 miljarderkronor.I nu föreliggande betänkande tar utskottet upp till behandlingett antal motioner som rör ekonomiskt stöd till miljövänligkollektivtrafik i storstadsområdena. Det gäller motion T40(mp) yrkande 12 vari föreslås att beslutar inrätta ettnytt anslag för investeringsstöd till miljöanpassadkollektivtrafik. I motionerna T207 (mp) yrkande 6 och T231 (mp)yrkande 2 föreslås ett investeringsbidrag på 500 milj.kr. /92 till miljövänlig kollektivtrafik.Vidare föreslås i motionerna T40 (mp) yrkande 13 och i T51(mp) yrkande 2 att till investeringsstöd förmiljöanpassad kollektivtrafik anslår 3000 milj.kr. i form avett engångsanslag (1991/92, 1992/93 och 1993/94).Med anledning av att regeringen föreslagit att 5,5miljarder kronor ur infrastrukturfonden skall reserveras för detre storstadsregionerna föreslås i motionerna T40 (mp) yrkande14, T51 (mp) yrkande 3, T207 (mp) yrkande 7 och T231 (mp)yrkande 3 att anvisas för miljövänligkollektivtrafik . Motionärerna anser att ävenmedelstora städer och vissa kollektivtrafikförbindelser mellanstäder måste tas med i en 90-talssatsning på miljöanpassadtrafik.Med hänvisning till vad utskottet anfört om statligt bidragtill storstäderna i betänkandet TU24 om trafikens infrastrukturavstyrks nu föreliggande motionsyrkanden.3.2 Forsknings-och utvecklingsverksamhetForskning är enligt propositionen av strategisk betydelse föratt ett miljöanpassat transportsystem på bästa sätt skall kunnautvecklas. Därigenom förbättras möjligheterna förtransportsektorn att bidra till att de nationella miljömålenuppnås, som invånarnas och näringslivets behov aveffektiva transporter tillfredsställs.Regeringen framhåller vikten av forskning i syfte attutveckla teknik som kan medverka till en omställning avtransportsektorns energianvändning. På kortare sikt bör arbetetgå vidare med att successivt utvidga pågående fordonsförsök medetanolbussar m.m.Fortsatt forskning och utveckling bör bedrivas för attutveckla nya och bättre motorer och drivsystem. På längre siktbör arbetet med att demonstrera alternativ som el-ochvätgasbilar drivas vidare. Det samarbete som sker bl.a. inomramen för OECDs energiorgan, IEA och ärhärvid av stor betydelse, framhåller regeringen.Enligt beslut skalltransportforskningsberedningen (TFB) hålla samman programmet förforskning inom transportområdet och utarbeta en plan för attsuccessivt utveckla fordonsförsök. Detta arbete bör ske isamverkan med bl.a. STU och . TFB skallockså svara för att pågående och genomförda projekt utvärderasså att erfarenheterna kan tas till vara.I motion T40 (mp) yrkande 15 föreslås att anslårsammantaget 300 milj.kr. för budgetåren 1991/92, 1992/93 och1993/94 som stöd till forskning och utveckling avmiljöanpassad kollektivtrafik. Anslaget bör förvaltas av TFB.Samma förslag återfinns i motion T51 (mp) yrkande 4. Detframhålls att möjligheterna till miljöanpassade lösningar ärsärskilt stora i storstäderna. Det stora trafikunderlaget gördet möjligt att bygga även mycket kostsammakollektivtrafiksystem. Möjligheterna att minska biltrafiken ochdärigenom minska trängsel, buller och utsläpp av miljöfarligaämnen är störst i storstäderna.Motionärernas bedömning är att den överväldigandemajoriteten av persontransporterna i samtliga trestorstadsregioner bör kunna ske med el-eller biobränsledrivenkollektivtrafik. Åtminstone av det fordonstrafikarbete förpersontransporter som sker med bil i dessa områden bör kunnaöverföras till miljöanpassad kollektivtrafik de närmastefem--sju åren.I tre motioner yrkas på ökade insatser för att främjautvecklingen av ett spårbilssystem.I motionerna T40 (mp) yrkande 16 och T51 (mp) yrkande 5framhålls att utvecklingsprojekt för s.k. spårbil bör innefattasi den treåriga satsningen på miljöanpassad kollektivtrafik. Meddet senare avses det tidigare av utskottet behandlade förslageti samma motioner om att 3000 milj.kr. bör anslås förbudgetåren 1991/92, 1992/93 och 1993/94.Enligt motion T67 (mp) yrkande 1 finns nu med ny teknikmöjligheter att bygga upp ett s.k. spårbilssystem, som är etthelautomatiskt och eldrivet system som utvecklats av svenskaingenjörsgrupper men som ännu ingen vågat satsa helhjärtat på.För kan enligt motionen --få ettspårbilnät som täcker hela regionen med 50 stationer ellerhållplatser. Spåren förläggs i luftrummet över mark och gator såatt ingen verksamhet störs. Vagnarna utformas med plats för fyraeller åtta passagerare, alternativt en eller två godspallar.Vagnarna går förarlöst utan stopp från start- till målpunkt ijämn hastighet. Varor kan sändas mellan de 50 stationerna påmycket . Varken med bil, buss eller tåg kan manförflytta sig så snabbt och smidigt inom helaMalmö--, utan byten. Cykel kan utan vidare tas medi vagnen.Utskottet delar regeringens uppfattning att forskning är avstrategisk betydelse för att ett miljöanpassat transportsystemskall kunna utvecklas. Forskningen kan också bidra till attuppnå internationella miljömål. Stora ansträngningar måste görasför att utveckla ny teknik vad gäller motorer, drivsystem ochdrivmedel.Transportforskningsberedningen är det organ som hållersamman programmet för forskning på transportområdet. Samverkansker med bl.a. STU och statens naturvårdsverk.Medel för forsknings-och utvecklingsinsatser har utskottettidigare behandlat i sitt betänkande 1990/91:TU15 omtransportforskning.Utskottet hänvisade i detta betänkande till att det inomTFBs ram pågår förstudier kring ett spårbilssystem. Styrelsenför teknisk utveckling (STU) är vidare engagerad i ett projektsom innefattar utformningen av ett spårtaxisystem i en specifiktätort.Utskottet anser i likhet med vad som anförts i motionernaatt det är väsentligt att nya typer av trafiklösningarutvecklas. Utskottet förutsätter att en fortsatt utveckling avnya trafiklösningar, typ spårbilssystem, kan komma att övervägasinom ramen för de insatser som avsätts för teknikutveckling påtransportområdet.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna T40 (mp)yrkandena 15--16 och T51 (mp) yrkandena 4--5 samt T67 (mp)yrkande 1.Med anledning av propositionen om en god livsmiljö föreslås imotion T82 (mp) yrkande 9 att det inrättas ettstimulans-eller utvecklingsbidrag till särskilt miljöanpassadefordon. Incitamenten är enligt motionärerna otillräckliga förutveckling av de mest miljövänliga fordonen såsom de el-,vätgas-och biogasdrivna. I samma motion yrkande 12 föreslåsatt hos regeringen begär konkreta handlingsprogram föratt minska bränsleförbrukningen i motorfordon. Trafiken kanenligt motionärerna aldrig helt miljöanpassas med mindre än attde fossila bränslena överges till förmån för biobränslen ocheldrift. Även i motion T207 (mp) yrkande 16 framhållsnödvändigheten av att minska förbrukningen av fossila bränslen ibl.a. Det hänvisas till att koldioxidutsläppenär en direkt funktion av mängden förbränt bränsle. Ett sätt attminska koldioxidutsläppen är att gå över till biobränslen ellereldrift -- förutsatt att elkraften produceras i vattenkraftverk,biobränsleeldade kraftverk, solkraftverk eller vindkraftverk. Pålitet , dvs. till slutet av decenniet, är det enligtmotionärerna denna utveckling som måste slå igenom om man skallklara att miljöanpassa trafiksystemet. Det är därför viktigt attomgående sätta fart på fordons-och motorutvecklingen.Målsättningen bör vara att alla nya bilar som säljs i Sverigefr.o.m. skall kunna drivas med förnyelsebaraenergikällor.I samma motion yrkande 17 anges att målsättningen bör varaatt förbrukningen av bensin för personbilar bör sänkas tillåtminstone /mil . Syftet är att minskakoldioxidutsläppen. Minskningen förutsätter enligt motionärernaen kraftfull satsning på verkligt bränslesnåla bilar, sänktahastigheter och lägre effekt per ton bil.Utskottet vill hänvisa till beslut omden fortsatta transportforskningen inom kommunikations-ochindustridepartementens ansvarsområden (prop. 1989/90:90, bet.TU26, rskr. 335, bet. NU40, rskr. Härvid anslogs 40milj.kr. till TFB för forskning inom transportområdet.Inriktningen av TFBs verksamhet innebär en ökad satsning påmiljö- och energiforskning, trafiksäkerhetsforskning, forskningkring infrastrukturens betydelse, persontransporter (inte minstkollektivtrafik) samt internationellt forskningsarbete.Inom ramen för energiforskningsprogrammet beslutaderiksdagen (bet. NU40, rskr. 337) att anslå 32 /91 uppdelat på 22 milj.kr. för FoU rörandemotorer och drivsystem (STU), 4 milj.kr. för alternativadrivmedel () samt 6 milj.kr. för energirelateradtransportsystemforskning (TFB).Med hjälp av stöd från energiforskningsprogrammet genomförsför närvarande ett etanolbussprojekt i , med totalt 32bussar. Projektet genomförs av AB ochSaab-Scania med stöd från , STU och TFB. Försöksverksamhetmed naturgasdrivna bussar förbereds i Göteborgoch Malmö.Utskottet ser med stort intresse på att ,ABB, och har, inom ramen förstorstadsförhandlingarna i , träffat en överenskommelseom bl.a. utveckling av naturgasdrift i tunga fordon ochutveckling av elbilar. planerar att fram tillår 1995 skaffa 80 naturgasbussar. En infrastruktur förnaturgasförsörjning av 300 tunga fordon skall byggas upp till år1995. Beträffande elbilar är målet att det skall rulla1000 elbilar i Göteborg.I överenskommelsen med ABB, och liggerockså andra utvecklingsprojekt såsom modernisering ocheffektivisering av det befintliga spårvägssystemet i Göteborgoch utveckling av ett nytt förarlöst spårsystem.Utskottet ser det som viktigt att målmedveten forskning,utveckling samt demonstrationsverksamhet av det här slagetkommer till stånd i syfte att utveckla ny teknik som kanmedverka till en omställning av transportbranschensenergianvändning. Till dessa projekt hör de pågående försökenmed etanolbussar m.m.Utskottet vill vidare erinra om att regeringen i sinenergipolitiska proposition föreslår att 30 milj.kr. per årunder skall anslås ur energiteknikfonden för stöd tillutvecklings-och demonstrationsprojekt rörande användning avmotoralkoholer.Även fortsatta projekt rörande andra slag av drivsystem börkunna utvecklas, såsom el-och vätgasdrivna bilar. Utskottetvill i likhet med vad som framförs i miljöpropositionenframhålla vikten av internationellt samarbete.Redogörelsen torde visa att ett omfattande utvecklingsarbetepågår som också kommer att förstärkas vad gäller utveckling avmera miljövänliga och energisnåla fordon. Motionerna T82 (mp)yrkandena 9 och 12 samt T207 (mp) yrkandena 16 och 17 påkallardärför ingen åtgärd från sida och avstyrks därför.I motion T253 (m) yrkande 9 tas upp vissa problem vidöverflyttning av trafikarbetet från bil till buss.Motionärerna anger att olika krav på mer eller mindretvångsmässiga åtgärder mot bilismen har diskuterats. Det harexempelvis begärts att en överföring av persontransporter frånbil till busstrafik m.m. bör komma till stånd av miljöskäl.I motionen anges -- med hänvisning till en rapport frånstatens väg- och trafikinsitut (VTI) -- att en modernkatalysatorbil släpper ut kväveoxider (NOx) perpersonkilometer. Detta kan jämföras med en som imedeltal släpper ut NOx per personkilometer.I motion T83 (m) yrkande 4 anges att en buss släpper ut fyragånger mer skadliga ämnen än en avgasrenad bil.I båda motionerna framhålls emellertid attutvecklingsarbetet för att ta fram rena dieselmotorer ärintensivt. Citydiesel, etanoldrift och andra miljövänligarealternativ har redan börjat användas. I och Härnösandpågår, som exempel, intressanta försök med mer miljövänligabussar, drivna av t.ex. vätgas. I planerasnaturgasdrivna bussar. lokaltrafik har pågåendeförsök med ett 30-tal etanoldrivna bussar.Dessa och liknande försök bör uppmuntras men man vänder sigi motion T83 (m) mot regeringens förslag att öronmärka anslagtill ett visst tekniskt drivmedelsalternativ, i detta falletanoldrivna bussar.Det kvarstår emellertid enligt motionerna i relativt storomfattning de ovan redovisade storleksrelationerna vad gälleravgasutsläpp mellan bil och buss. Det finns enligt motion T253(m) därför skäl att inte förbehållslöst acceptera talet om under alla omständigheter skall arbeta för en överflyttningav trafikarbetet från bil till buss.Utskottet kan konstatera att den rapport som motionärernahänvisar till förekommer i två versioner med samma titel ochsamma författare. De redovisade avgasutsläppen skiljer sigemellertid något åt i rapporterna.En av dessa har gjorts på uppdrag avkommunikationsdepartementet och redovisas i bilagedelen (s.358--387) till trafikpolitiska proposition. Den andrautgåvan redovisas som ett VTI-meddelande, nr 1988.Tanken med att beräkna ekvivalentvärden är att skapamöjlighet till jämförelse av energi-och miljöeffektivitetmellan olika fordonsslag. En fråga är i vad mån skillnader iekvivalentvärden mellan fordonsslag beskriver vinster avöverföringar.En av de invändningar som författaren redovisar gäller hurenergiförbrukning och avgasemissioner per fordonsslag ochkilometer påverkas av överföringar. Exempelvis kan en överföringav resande från personbil till kollektiva transportmedelspeciellt i tätort medföra en betydelsefull avlastning avgatunätet. Avlastningen har betydelse i form av att lägregatubelastning medför en jämnare körrytm och därmed normalt bådereducerad energiförbrukning och minskade emissioner perfordonskilometer.Den i motion T253 (m) gjorda jämförelsen för utsläpp avkväveoxider torde avse långväga transporter. För kortvägatransporter för vilka utsläppsmängderna regelmässigt är störreblir skillnaderna mellan bil och buss långt mindre.Utsläppen av kolväten och koloxid samt energiåtgången perpersonkilometer är däremot avsevärt lägre för bussar än förpersonbilar. Utsläppen för kortväga transporter av kolväten ärsåledes bara en femtedel för bussen jämfört med personbilen.Utsläppen av koloxid är ca 30 gånger större hoskatalysatorförsedda personbilar än hos bussar. Energiåtgången påpersonbilarna är mer än dubbelt så stor för resor med enkatalysatorförsedd personbil än för resor med buss.Utskottet vill dock varna för en okritisk användning avsådana jämförelsetal. Den viktigaste invändningen är attutredningsresultaten nu får anses föråldrade och således interelevanta med hänsyn till de förändringar som skett med hänsyntill motorteknik, skärpta avgaskrav m.m. Den buss somberäkningarna avser är, som det står i rapporten, representativför medelgamla fordon, dvs. en buss från slutet av 1970-taleteller . har en positiv utvecklingskett av dieselbussarna med minskad energiåtgång och kraftigtreducerade utsläpp av miljö- och hälsofarliga ämnen som följd.Denna utveckling kan beräknas fortgå till följd av skärptaavgaskrav och teknisk utveckling. Av tidigare lämnad redovisningframgår att utskottet ser med tillfredsställelse på denforsknings- och utvecklingsverksamhet som sker i riktning mot enmer miljövänlig kollektivtrafik. Försöken avser inte enbartetanoldrivna bussar. Av transportrådets rapport 1990:1 "Mål,Miljö, Trafik, Strategi" framgår att de genomsnittligaavgasutsläppen för kväveoxider, räknat som gram NOx per km,nästan halveras för olika slag av bussar, till följd avemissionskrav år 1994.Utskottet kan instämma i vad som sägs i motion T253 (m) "inte förbehållslöst skall acceptera talet om att man underalla omständigheter skall arbeta för en överflyttning avtrafikarbete från bil till buss". Utskottet kan emellertid integodta de jämförelser av avgasutsläpp mellan bil och buss somgörs i de båda motionerna och de långtgående slutsatser somskulle kunna dras av dessa. Motionerna T253 (m) yrkande 9 ochT83 (m) yrkande 4 avstyrks följaktligen.I motion T67 (mp) yrkande 2 framhålls att man i Malmöregionenbör satsa på ett hyrbilsystem. Motionärerna hänvisar tillatt olika former av hyrbilsystem har studerats, och man harfunnit att man såväl privat- som företags- ochsamhällsekonomiskt har allt att vinna på att introducerahyrbilsystem som komplement till kollektivtrafiken och detkommande spårbilsystemet. , som har så högbiltäthet som man har mycket korta avstånd, äridealisk för ett hyrbilsystem. och hushåll harenligt motionärerna allt att vinna på att reducera bilismen iMalmöregionen.Enligt vad utskottet erfarit har det gjorts försök attintroducera hyrbilsföreningar i landet. En sådan förening finnssedan några år tillbaka i . Introduktionen av föreningenhar beskrivits i en rapport från transportforskningsberedningen(TFB rapport 1984:30). Dåvarande kollektivtrafikberedningenanslog medel till verksamheten och till en utvärdering avdensamma. Några efterföljare synes föreningen emellertid inte hafått.Några lagliga hinder för att bilda motsvarande föreningar iandra delar av landet finns inte. Utskottet är inte berett attförorda statliga bidrag för att stimulera ytterligare verksamhetmed biluthyrning. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.3.3 BiltrafikI propositionen om en god livsmiljö hänvisas till attförslagen i storstadstrafikkommitténs första delbetänkande harbehandlats i regeringens proposition 1989/90:143 omtillfälliga förbud mot biltrafik. Lagförslagen ipropositionen har antagits av (bet. 1990/91:TU4, rskr.20).Lagen ger regeringen, eller den myndighet som regeringenbestämmer, ett bemyndigande att meddela föreskrifter som ger enkommun rätt att tillfälligt förbjuda person- och lastbilstrafikinom vissa områden i situationer då luftföroreningarna utgör ettakut hot mot människors hälsa. Bemyndigandet innebär också enrätt att meddela närmare föreskrifter om vilka luftföroreningarsom innebär akuta hälsorisker och om hur föroreningarna skallmätas.I motion T74 (m) yrkas att lagen skyndsamt ersätts med enannan lag som angriper problemen på ett mer seriöst sätt. Demest betydande utsläppskällorna -- oftastförbränningsanläggningar och vissa industrier -- bör angripasförst. Om de stora utsläppskällorna stoppas temporärt kanluftföroreningssituationen snabbt förbättras.Utskottet kan instämma i att det är viktigt att de storautsläppen av miljö- och hälsofarliga ämnen frånförbränningsanläggningar och vissa industrier stoppas. När detgäller storstadsområdena är emellertid trafiken den avgjortstörsta källan till miljöförstöringar, däriblandluftföroreningarna. Utskottet ställde sig därför förraåret bakom det lagförslag som gör det möjligt att införatillfälliga och lokalt begränsande bilförbud. Det är visserligenså att katalytisk avgasrening och skärpta avgaskrav förlastbilar och bussar kommer att få stora positiva effekter. Detotala utsläppen är dock beroende av en mängd faktorer såsomtrafikutvecklingen och omsättningen på fordon samt hur den nyatekniken för avgasrening sköts och underhålls. Det kan inteuteslutas att en lagstiftning som ger en kommun möjlighet att --om den finner det befogat -- besluta om tillfälliga bilförbudkan behövas också en bit in , även om denhuvudsakligen är motiverad av att man skallkunna möta särskilt svåra luftföroreningar vid enstakatillfällen.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion T74 (m).Enligt motion T82 (mp) yrkande 7 bör kommunerna ha både rättoch skyldighet att helt eller delvis stoppa biltrafik om vissamiljönormer överträds.Även denna fråga behandlades av utskottet förraåret. Utskottet hänvisade då till att lagförslaget innebar attlikvärdiga kriterier skall användas vid bedömningen närluftföroreningar innebär akuta risker för människors hälsa.Därmed torde också motionärernas krav på miljökvalitetsnormer fåanses till väsentlig del tillgodosett.Utskottet finner inte anledning att nu frångå sin bedömning.Någon åtgärd med anledning av motion T82 (mp) yrkande7 är inte erforderlig varför yrkandet avstyrks.I propositionen om en god livsmiljö anges att regeringen harför avsikt att ändra vägtrafikkungörelsen i syfte att gekommunerna legala möjligheter att vidta en begränsning avbiltrafik i miljökänsliga delar av stadskärnorna.Begränsningen avses gälla den tunga dieseldrivna trafiken.Enligt regeringens förslag skall miljöklasser införas förnya bilar i huvudsak enligt miljöavgiftsutredningens förslag.Nya bilar skall således indelas i miljöklasser i samband medavgasgodkännande. Indelningen kombineras med ett system medekonomiska styrmedel som är statsfinansiellt neutralt.Vidare innebär förslaget att vägtrafikkungörelsen (1972:603)ändras så att det blir möjligt att föreskriva att endast sådanatunga dieseldrivna bussar och lastbilar som möter särskilt hårdaavgaskrav skall tillåtas att trafikera miljökänsliga delar avstadskärnorna.Enligt motion T82 (mp) yrkande 10 bör särskilda tätortskravställas på distributionsfordon i städerna. Kommunerna bör gesgenerell rätt att förbjuda fordon som drivs med dieselbränsle imiljöklass 2 eller 3 i tätorterna (undantaget genomfartslederdär alternativ saknas). Kommunerna bör också ges rätt att ställalångtgående krav på avgasrening m.m. på fordon som särskilttrafikerar tätorter.Utskottet finner att förslagen i motionen har vissa likhetermed förslaget i propositionen om en viss begränsning avbiltrafiken i stadskärnorna. Motionärernas förslag synes dockvara mera långtgående genom att de riktar sig mot fordonen somsådana, medan regeringens förslag är inriktat mot en begränsningav trafiken och då enbart på vissa miljökänsliga gator. En sådanbegränsning av trafiken blir således mera flexibel änmotionärernas krav på förbud av fordon av visst slag.Med hänvisning till det anförda lämnar utskottet utanerinran vad som anförts i propositionen och avstyrker motion T82(mp) yrkande10.I motion T83 (m) yrkande 3 anges att förbud mot transport-och distributionsfordon i städerna medför en mängd problem.Det finns enligt motionären ej alternativ till dieseldriftför distributionsfordon i de storlekar som är den heltövervägande majoriteten av dessa fordon. kommer svåragränsdragningsproblem att uppstå. Hur gör man medinternationella lastbilstransporter? Skall det förekomma någotdispenssystem? Frågorna är enligt motionen många. På dettaområde, liksom på de flesta andra, gäller det att tillse att detfinns fungerande alternativa vägar så att de storatransportfordonen slipper ta sig igenom känsliga områden.Utskottet kan konstatera att vägtrafikkungörelsen sätter inga hinder för en kommun att helt enkelt förbjuda biltrafikinom ett visst område om det krävs med hänsyn till miljön.Förbudet kan avse trafik med fordon av viss vikt eller över enviss längd, t.ex. i ett villaområde. Det är däremot inte möjligtatt särbehandla fordon efter deras miljöegenskaper, dvs. efterhur stora avgas- och bulleremissioner de har. Det är detta somär nyheten i regeringens förslag och som innebär möjlighetertill en mera flexibel tillämpning av vägtrafikkungörelsen.Liksom vad som är fallet bör förbuden dock kunna varaförenade med undantag i sådan omfattning att affärsverksamheteroch boende, som inte annars kan få nödvändiga serviceuppdrag,leveranser och därmed jämförliga tjänster utförda, inte drabbasvad gäller sådan trafik.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion T83 (m)yrkande 3.I motion T82 (mp) yrkande 6 framhålls att bör avslåregeringens förslag om utbyggnad av avlastande trafikleder.Det anges att regeringen föreslår att mycket kostsamma nyavägtrafikleder skall byggas kring , och Malmö.Detta trots att regeringen själv i motiveringen påtalar riskenatt nya vägleder lätt leder till ökad biltrafik och därmedmotverkar såväl miljömålen som trafiksäkerhetsarbetet. Byggsdessa nya vägar dessutom i storstadsområden drabbas enligtmotionen ofelbart skyddsvärda rekreations- och naturområden,kanske de sista som finns inom stora avstånd.Det är enligt utskottets bedömning viktigt att minskaträngseln i storstadstrafiken. Trängseln medför miljöproblemsamt höga kostnader för kollektivtrafiken och varutransporterna.Kollektivtrafiken blir också mindre attraktiv.