bet · GF01SkU3 · 1991-11-14 00:00:00 — Upphävande av lagen (1983:1053) om skatt på omsättning avvissa värdepapper Utskottet tillstyrker regeringens förslag att avskaffaomsättningsskatten på värdepapper fr.o.m. den 1 december 1991och avstyrker de motioner som har väckts i ärendet.Till betänkandet har fogats en reservation (s) och enmeningsyttring (v). Regeringen () hemställer i proposition1991/92:34 att antar det i propositionen framlagdaförslaget till lag om upphävande av lagen (1983:1053) om skattpå omsättning av vissa värdepapper.I propositionen föreslås att omsättningsskatten på aktier ochandra värdepapper avskaffas fr.o.m. den 1 december 1991.Lagförslaget har följande lydelse.Förslag tillLag om upphävande av lagen (1983:1053) om skatt på omsättningav vissa värdepapperHärigenom föreskrivs att lagen (1983:1053) om skatt påomsättning av vissa värdepapper1 skall upphöra att gälla vidutgången av november 1991.Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga omomsättning av värdepapper för vilken skattskyldighet inträttföre den 1 december 1991.1 Lagen omtryckt 1988:781. 1991/92:Sk2 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagenavslår propositionen.1991/92:Sk3 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår propositionen,2. att , vid avslag på yrkande 1, begär attregeringen lägger fram förslag om en ny beskattning av denfinansiella sektorn i enlighet med vad som anförts i motionen.Yttrande från annat utskottFinansutskottet har yttrat sig över propositionen och demotioner som väckts med anledning av denna. Yttrandet(1991/92:FiU1y) fogas som bilaga till detta betänkande. StällningstagandenI proposition 1991/92:34 föreslås att omsättningsskatten påaktier och andra värdepapper avskaffas fr.o.m. den 1 december1991. Som skäl för förslaget anför statsrådet attaktiviteten på den svenska aktiemarknaden har minskat kraftigtunder senare år. Han framhåller att detta inneburit en radnackdelar för svenskt näringsliv och att omsättningsskatten påaktier och andra värdepapper har bidragit till denna utveckling.Förslaget skall ses som ett led i regeringens strävanden attbryta den ekonomiska stagnationen och att återupprätta Sverigesom en tillväxt- och företagarnation.Skattebortfallet beräknas som helårseffekt till brutto ca 3,3miljarder kronor. I propositionen framhålls att nettointäkten avskatten dock är väsentligt mindre eftersom skatten på olika sättleder till att intäkterna från reavinstbeskattningen ochbolagsbeskattningen minskar.I motion Sk2 av m.fl. (s) och Sk3 av . (v) yrkas avslag på propositionen. Motionärerna riktar sigframför allt mot att regeringen enligt deras mening inte harpresenterat någon analys av effekterna av förslaget. Imotionerna anförs att regeringens förslag medför ett mycketstort inkomstbortfall för staten och att regeringen inte angerhur detta inkomstbortfall skall kompenseras. Förslagetkritiseras också från fördelningspolitiska utgångspunkter.Motionen innehåller också ettandrahandsyrkande om att regeringen skall lägga fram förslagtill en ny beskattning av den finansiella sektorn på grundval avden utredning av denna fråga som redovisades (SOU1990:46).Utskottet konstaterar att den starka kritik som från börjanriktats mot omsättningsskatten på aktier har besannats. Dennaskatt har medfört svåra verkningar på kapitalmarknaden och förnäringslivets kapitalförsörjning, inte minst för de små ochmedelstora företagen. Som framgår av finansutskottets yttrande iärendet har handeln med svenska aktier i allt störreutsträckning flyttat utomlands, och utländska placerares affärerpå den svenska fondbörsen har minskat. De allt friarekapitalrörelserna mellan de olika länderna gör att det inte gåratt upprätthålla en konkurrenskraft för den svenska marknadenmed den allvarliga belastning som omsättningsskatten innebär.Som finansutskottet framhåller skall regeringens förslag ses isitt större ekonomisk-politiska sammanhang. har hamnat ien allvarlig ekonomisk kris som bl.a. kommit till uttryck i endrastiskt ökad arbetslöshet och en allmän ekonomisktillbakagång. Det gäller nu att söka bryta stagnationen iekonomin och bana väg för en period av tillväxt. Det nu aktuellaförslaget utgör ett led i regeringens strävanden attåterupprätta som en tillväxt- och företagarnation. Enframgång för denna politik lägger grunden till en positivutveckling av välståndet och utgör en av förutsättningarna fören lyckad fördelningspolitik.De positiva verkningar som regeringens förslag förväntasmedföra i dessa hänseenden har inte beaktats vid beräkningarnaav skattebortfallet vid ett slopande av omsättningsskatten.Redan att avdragsrätten för omsättningsskatten faller bort vidrealisationsvinstbeskattningen och bolagsbeskattningen och atthandeln med värdepapper kan antas öka medför attskattebortfallet minskar med mer än hälften, enligtfinansutskottets uppskattning till ca 1,5 miljarder kronorräknat på helår. På något kommer säkerligenförslaget att leda till en ytterligare ökad aktieomsättning ochdärmed en positiv budgeteffekt. Som finansutskottet anför kommerverkningarna i övrigt av regeringens förslag att få en samladbedömning i samband med ställningstagandena till proposition1991/92:38 om inriktningen av den ekonomiska politiken och1992 års budgetproposition.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag ochavstyrker således motionerna i denna del.När det gäller andrahandsyrkandet i v-motionen om en nysärskild skatt i den finansiella sektorn vill utskottetframhålla att en sådan beskattning skulle leda till kapitalflyktoch hämma tillväxten. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion Sk3 även i denna del. beträffande omsättningsskatten på aktier m.m.att med avslag på motionerna 1991/92:Sk2 och1991/92:Sk3 yrkande 1 och med bifall till proposition1991/92:34 antar det vid propositionen fogade förslaget tilllag om upphävande av lagen (1983:1053) om skatt på omsättningav vissa värdepapper,res. (s)men. (v)2. beträffande en ny särskild skatt i den finansiellasektornmen. (v)att avslår motion 1991/92:Sk3 yrkande 2.Stockholm den 14 november 1991På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), (nyd), (), (), (), (), ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Omsättningsskatten på vissa värdepapper (mom. 1), , , , , och (alla s) hardels anfört följande:Regeringen föreslår att omsättningsskatten på aktier och andravärdepapper avskaffas fr.o.m. . Förslagetväntas medföra ett inkomstbortfall brutto för staten på ca 3,3miljarder kronor . hävdar regeringen attnettoinkomsten är väsentligt mindre. Någon närmare analys ellerkalkyl som bygger under detta påstående redovisas dock inte.Problemet att uppskatta budgeteffekten på kort och lång siktavfärdas med att de slutliga effekterna är svåra att uppskatta.Som framhålls i den avvikande mening som har fogats tillfinansutskottets yttrande har under en följd av årslagit fast att finanspolitiken måste vara stram och atteventuella förslag som leder till en budgetförsvagning skallvara finansierade genom besparingar inom andra områden. Detmåste vara en självklar utgångspunkt att får möjlighetatt bedöma vilka effekter ett visst förslag har för statensinkomster resp. utgifter. Det är viktigt inte minst i rådandestatsfinansiella läge som utmärks av ett snabbt växandebudgetunderskott. Mot bakgrund härav är det ytterligtanmärkningsvärt att regeringen i den nu aktuellapropositionen inte ens har försökt att redovisa någraberäkningar av detta slag, än mindre ange hur den föreslagnaskattesänkningen skall finansieras.Även om det kan hävdas att nettoinkomsten för statskassan frånomsättningsskatten på aktier m.m. är mindre än de direktainkomsterna från skatten torde inkomstbortfallet vara betydande.Det gäller såväl den omedelbara effekten som effekten på någraårs sikt.På kan ökade inkomster av reavinstskatt ochbolagsskatt i någon mån kompensera bortfallet från aktieomsen.Det bör dock noteras att varken ökad reavinstskatt eller störrebolagsskatteintäkter får något som helst genomslag under 1992.Den omedelbara följden av att omsättningsskatten slopas blirdärför att statskassan dräneras på inkomster på 3--4 miljarderkronor under 1992.Dessutom bör noteras att framtida reavinstskatteinkomsterkommer att begränsas av att regeringen i annat sammanhangföreslagit lindringar i reavinstbeskattningen. Detta medför attnettobortfallet på statsbudgeten blir större än vad som annarsvarit fallet. Vid en avveckling av omsättningsskatten kommer detlångsiktiga inkomstbortfallet för staten därmed sannolikt attuppgå till per år.Riksdagen bör inte fatta några beslut om statliga utgiftereller inkomster utan att de statsfinansiella konsekvenserna haranalyserats och lämpliga finansieringsalternativ prövats. I detnu aktuella fallet uppkommer ett mycket betydande årligtinkomstbortfall för staten. Hur detta bortfall skall kompenserasanges inte. Redan på denna grund bör förslagetförkastas.Förslaget är dessutom oacceptabelt från andra utgångspunkter.Det är både nödvändigt och önskvärt att den finansiella sektorn,som fortfarande står utanför den generella mervärdeskatten, gersitt bidrag till de gemensamma samhällskostnaderna. Att utanvidare avskaffa aktieomsen medför därför att denna sektor kommeratt gynnas på ett sätt som inte är motiverat och bidrar till ensnedvridning av konkurrensförhållandena och konsumtionsmönstren.Möjligheterna att föra en framgångsrik ekonomisk politik förtillväxt, arbete, rättvisa och välfärd är i hög grad beroende avatt det förs en stram och ansvarsfull finanspolitik. De storaskattelättnader av olika slag som regeringen föreslår ryckerundan grunden för en sådan politik och kombineras dessutom medbesparingar som går ut över angelägna behov hos andra grupper.Det anförda innebär att propositionen -- i enlighet med motionSk2 av m.fl. (s) och förstahandsyrkandet i motionSk3 av m.fl. (v) -- bör avslås.För det fall att aktiemomsen slopas måste åtgärder vidtas föratt finansiera skattebortfallet och för att undvikasnedvridningar. Det är emellertid för tidigt att nu i detalj taställning till hur dessa frågor bör lösas. Detta innebär attandrahandsyrkandet i v-motionen bör avslås.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande omsättningsskatten på vissa värdepapperatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk2 och1990/91:Sk3 yrkande 1 avslår proposition 1990/91:34.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Lars anför:Omsättningsskatten på aktier m.m. (mom. 1) ochEn ny särskild skatt i den finansiella sektorn (mom. 2)I proposition 1991/92:34 föreslås att omsättningsskatten påaktier och andra värdepapper avskaffas fr.o.m. den 1 december1991. och socialdemokraterna yrkar i sinamotioner avslag på propositionen.Bruttoinkomsterna av omsättningsskatten beräknas till 4,1miljarder samt 3,5 miljarder . Nettoinkomstenkan beräknas till per år.I ett läge med snabbt växande budgetunderskott kan inteofinansierade skattesänkningar tillstyrkas. Storabudgetunderskott hotar balansen i samhällsekonomin, detbegränsar möjligheterna att föra en lämplig fördelningspolitikliksom möjligheterna att tillgodose angelägna men eftersattabehov på många områden. Växande budgetunderskott hotar också attdriva upp ränteläget, det hämmar investeringar och bromsar denekonomiska tillväxten vilket leder till ökad arbetslöshet.Ett isolerat slopande av omsättningsskatten gynnar ensidigtpersoner med stora aktieinnehav. Detta skulle öka de inkomst-och förmögenhetsklyftor som växt , en utvecklingsom ytterligare förstärktes genom skatteomläggningen 1990--1991.Vänsterpartiet anser inte att regeringen har kunnat visa pånödvändigheten eller de påtagliga fördelarna av att avskaffaomsättningsskatten på aktier den 1 december 1991.Omsättningsskatten på aktier har halverats och dens.k. valpskatten har slopats. har inget underskott iaktiehandel med omvärlden. Börsen i fungerar somriskkapitalmarknad och har gått upp under den senastetolvmånadersperioden.Regeringen liksom skatteutskottes majoritet hävdar att ettavskaffande av omsättningsskatten på aktier endast skulle ledatill ett marginellt inkomstbortfall för staten. Skatteutskottetsmajoritet anser till och med att avskaffandet ger enpositiv budgeteffekt. I propositionen redovisar inte regeringennågra resonemang eller beräkningar som stödjer denna tes.Ett avskaffande av omsättningsskatten på aktier kan i ställetberäknas ge ett väsentligt inkomstbortfall för såväl innevarandesom kommande budgetår. Inkomstbortfallet netto kan somhelårseffekt beräknas till minst 2miljarder kronor.Denna analys biträds även i huvudsak av finansutskottetsmajoritet som i yttrande till skatteutskottet skriver"nettobortfallet av en avskaffad omsättningsskatt uppskattastill i runt tal räknat på helår".Regeringen hävdar vidare att EG kräver att sloparomsättningsskatten på aktier. konstaterar att detinte finns några EG-direktiv som kräver att omedelbartslopar omsättningsskatten på aktier. Det finns endast ett ejantaget förslag om att man inom EG skall avvecklatransaktionsskatter på aktiehandel. som ej är medlem iEG skall inte anpassa sig till EG-regler som inte ens finns.Propositionen bör därför av ovan angivna skäl avslås.För det fall att förstahandsyrkandena om avslag påpropositionen inte godtas bör andrahandsyrkandet i v-motionenbifallas. En särskild skatt på finansiella företag bör ienlighet med detta yrkande införas från föratt finansiera skattebortfallet och för att undvikasnedvridningar.Vänsterpartiet verkar för ett enhetligt och rakt skattesystemsom är fördelningspolitiskt rimligt. Genom skatteomläggningenhar de flesta områden utom den finansiella sektorn belagts medmoms. Likformighetsskäl talar för att den finansiella sektornborde beläggas med moms.Det finns dock andra skäl som talar för att det är lämpligtatt ersätta momsen med andra skatteformer, som på samma sättbelastar den finansiella sektorn. Det förslag till särskildskatt i den finansiella sektorn som redovisats i SOU 1990:46innebär att man tar ut en skatt beräknad på de finansiellaföretagens lönekostnader och vinst. Denna skatt skulle kunnaträda i kraft från inkomståret 1992.Utredningen har dock enligt mening föreslagiten för låg skattesats på . En skatt på motsvarar t.ex.inte moms på finansiella tjänster.Införandet av en finansskatt svarar mot kraven på ettenhetligt skattesystem. Fördelningspolitiska skäl talar för ettminst oförändrat skatteuttag från den finansiella sektorn.Skattesatsen för finansskatten skall därför avpassas så att denfinansiella sektorn inte ges en relativ skattesänkning.För det fall att förstahandsyrkandena om avslag påpropositionen inte godtas bör andrahandsyrkandet i v-motionenbifallas.En en särskild skatt på finansiella företag bör ienlighet med detta yrkande införas från föratt finansiera skattebortfallet och för att undvikasnedvridningar.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1 och mom. 2 borde ha hemställt:1. beträffande omsättningsskatten på aktier m.m.att med bifall till motion 1991/92:Sk2 och tillmotion 1991/92:Sk3 yrkande 1 avslår proposition 1991/92:34,2. beträffande en ny särskild skatt i den finansiellasektornatt -- vid avslag på hemställan i mom. 1 -- medbifall till motion 1991/92:Sk3 yrkande 2 begär att regeringenlägger fram förslag om en ny beskattning av den finansiellasektorn i enlighet med vad som anförs i motionen.Finansutskottets yttrande1991/92:FiU1y Avveckling av skatten på omsättning av vissa värdepapper(prop. 1991/92:34)Till skatteutskottetSkatteutskottet har berett finansutskottettillfälle att yttra sig över dels proposition 1991/92:34 omupphävande av lagen (1983:1053) om skatt på omsättning av vissavärdepapper, dels de med anledning av propositionen väcktamotionerna 1991/92:Sk2 (s) och 1991/92:Sk3 (v).Utskottet har under beredningen av detta ärende haft enutfrågning med statssekreteraren i UrbanBäckström.UtskottetAv propositionen framgår att förslaget att avskaffaomsättningsskatten på aktier och andra värdepapper utgör ett ledi regeringens strävanden att bryta den ekonomiska stagnationenoch att återupprätta som en tillväxt- ochföretagarnation. Åtgärden bör enligt regeringen genomföras såsnart som möjligt, och lagen (1983:1053) om skatt på omsättningav vissa värdepapper föreslås därför upphöra med utgången avnovember 1991.Omsättningsskatten på aktiehandel m.m. infördes den 1 januari1984 och utgick då av vederlaget. Under de därpåföljande åren har skatten justerats i olika avseenden. Den 1 januari 1989utvidgades skatten till att omfatta även omsättning avvärdepapper på penning- och obligationsmarknaden. Merparten avdenna handel befriades emellertid från skatt den 15 april 1990.Den 1 januari 1991 halverades skattesatsen på de värdepapper somfortfarande var skattepliktiga, och utgår såledesomsättningsskatten med 0,på köpledet och 0,påsäljledet.I den proposition som låg till grund för beslutet att införaskatten (prop. 1983/84:48) angavs att aktieomsättningen under1980-talets första år ökat mycket kraftigt och att kursuppgångenockså varit stark. Av fördelningspolitiska skäl ansågs detdärför rimligt att aktiehandeln skulle lämna ett större bidragtill det allmännas inkomster.Under återstoden av fortsatte aktiekurserna attstiga vid med undantag ochmånaderna närmast efter det stora börsraset . Ettkraftigt kursfall inträffade 1990.Av betydelse i sammanhanget är emellertid också huraktieomsättningen förändrats , dvs. hurlikviditeten på aktiemarknaden påverkats. varomsättningshastigheten internationellt sett mycket låg vidStockholms fondbörs. Börsomsättningen motsvarade detta år endast13% av det genomsnittliga börsvärdet. Därefter ökadeomsättningen, och den kom att uppgå till vilket ärden högsta noteringen. Efter det att skattesatsen den 1juli 1986 fördubblats sjönk omsättningshastigheten framtill 1990 då den uppgick till , dvs. nästan samma låga nivåsom . En vändning har dock sedermera inträffatoch av 1991 haromsättningshastigheten ökat till . Till detta har bidragitsåväl den genomförda halveringen avomsättningsskatten som vissa gjorda förändringar irealisationsvinstbeskattningen.Sedan mitten av 1980-talet har handeln med svenska aktier iallt större utsträckning flyttats till utlandet. Ett tjugotalsvenska företag finns noterade på en eller flera av ca 20 börseroch marknader i utlandet. av 1991omsattes i utlandet -- framför allt i och i --svenska aktier till ett värde av ca . Undersamma period uppgick omsättningen av svenska aktier vidStockholms fondbörs till ca . För vissastörre svenska börsnoterade företag är handeln i fria aktiernumera två à större i utlandet än i Sverige.Huvudorsaken till denna utflyttning är enligt utskottetsmening omsättningsskatten som drabbar alla affärer i svenskaaktier förmedlade av svenska mäklare. Även efter den tidigare iår genomförda halveringen av omsättningsskatten är nämligen vidsådan handel transaktionskostnaderna för institutionellaplacerare ungefär så höga i som i t.ex.London.Aktiemarknaden fyller två viktiga funktioner. För det förstaförser den företagen med riskkapital. Det sker på den s.k.primärmarknaden där företagen kan gå ut med emissioner ellermarknadsintroduktioner. För det andra fungerar den som ettmätinstrument som löpande värderar företagens skötsel ochutsikter. Det sker på den s.k. sekundärmarknaden, och den handelsom förekommer där bidrar till att riskkapitalet sprids såeffektivt som möjligt. En väl fungerande sekundärmarknad gör detlättare för företagen att nå ut med emissioner påprimärmarknaden. En placerare som överväger att teckna aktiervid en emission har nämligen då möjlighet att ångra sig och gåur sin placering genom att sälja sina aktier påsekundärmarknaden. Detta ger honom ökad handlingsfrihet och ökadsäkerhet, vilket främjar intresset för att ställa kapital tillförfogande på primärmarknaden. Av betydelse är därvid attplaceraren vid behov snabbt kan sälja sina aktier utan onödigtdröjsmål och därmed risk. Detta förutsätter en sekundärmarknadmed stor omsättning av aktier.När omsättningshastigheten på Stockholmsbörsen avtog underandra fick detta återverkningar förframför allt de små och medelstora företagensriskkapitalförsörjning. De stora exportföretagen är tillräckligtvälkända utomlands för att kunna hämta sitt kapital påvärldsmarknaden. Denna möjlighet saknar emellertid oftast demindre företagen.En minskad aktieomsättning bidrar också till att handeln i småaktieposter försvåras, vilket är till förfång för små aktieägareoch då i huvudsak privatpersoner. Dessa trängs därigenom ut frånmarknaden eller går över till att investera i olika aktiefonder,vilket motverkar strävandena att sprida aktierna på flerplacerare.Utredningen om beskattning av den finansiella sektornkonstaterade i sitt betänkande (SOU 1990:46) att flera faktorersannolikt bidragit till att likviditeten på den svenskaaktiemarknaden avtagit. Enligt utredningens uppfattning kan detemellertid inte ifrågasättas att likviditeten i hög gradpåverkats av transaktionskostnadernas storlek. Eftersomomsättningsskatten utgör en betydande del avtransaktionskostnaderna måste den ses som en viktig orsak tillden minskade likviditeten, konstaterar utredningen. Som stöd försin uppfattning hänvisar utredningen till de senaste årensutveckling på den svenska värdepappersmarknaden liksom tillerfarenheter i utlandet som entydigt pekar i samma riktning.Utredningen åberopar också teoretiska studier på detta områdeutförda bl.a. av och vid iStockholm. I den senare studien som publicerades i november 1988visas att en skattesänkning från skulle leda till enomsättningsökning med 50--, och att man vid enskattesänkning från skulle få en ökning avomsättningen med 150--300%.Finansutskottet gör mot bakgrund av den här lämnaderedovisningen följande bedömning av regeringens förslag tillavveckling av omsättningsskatten på aktiehandel.Förslaget bör enligt utskottets mening ses i ett störreekonomisk-politiskt sammanhang. har hamnat i enallvarlig ekonomisk kris som kommit till uttryck i en drastisktökad arbetslöshet och en minskad industrisysselsättning. Antaletsysselsatta inom industrin har minskat medca 100 000, och den öppna arbetslösheten väntas fortsätta attstiga till helt nya nivåer. Lönsamheten inom näringslivet ärlåg, och gick vart tredje industriföretag medförlust. Den dåliga lönsamheten återspeglar sig också i antaletkonkurser som stiger snabbt. Produktiviteten inom industrinhar utvecklats svagare än i vår omvärld och exportföretagen harsuccessivt förlorat allt större andelar av sina marknader. faller nu industriinvesteringarna kraftigtsamtidigt som industrin ökar sina investeringar i utlandet. Densamlade tillväxten i ekonomin som länge varit sämre än i vårakonkurrentländer har övergått i en tillbakagång. För 1991förutses bruttonationalprodukten minska eller mer.Mot denna bakgrund är det enligt utskottets meningutomordentligt angeläget att åtgärder nu vidtas för att brytastagnationen i ekonomin och bana väg för en period av tillväxt.Det är endast genom ökad tillväxt som vi kan ta oss ur dennuvarande situationen och skapa lönsamma företag, fullsysselsättning, stabila priser och sunda statsfinanser. En ökadtillväxt är också av grundläggande betydelse förfördelningspolitiken eftersom det är tillväxten som ger oss ettökat välstånd och ytterligare resurser att fördela. Regeringenhar i annat sammanhang (prop. 1991/92:38) redovisat en samladekonomisk-politisk strategi för företagande och utveckling ochför en framtida stabil tillväxt. Dessa förslag kommer utskottetsenare att behandla i betänkande 1991/92:FiU10.Enligt utskottets mening kan det nu aktuella förslaget ses somett led i en sådan strategi vars syfte är att skapa ettgynnsammare företagsklimat och vidgade möjligheter till ökadlönsamhet och nya arbetstillfällen inom den privata sektorn. Detär därvid nödvändigt att undanröja hinder för företagensriskkapitalförsörjning och att ge svensk aktiehandel möjlighetatt på marknadsmässiga villkor konkurrera med börser i andraländer.