bet · GE01FiU29 · 1991-04-18 00:00:00 — Liknande krav reses frånföreträdare för de gröna i motionerna Fi302 ochFi320 yrkande 2. I motion Fi303 (m) krävs tvärtom att förbudetmot skattehöjningar skall utsträckas. liberalernamenar å sin sida att skattestoppet bör gälla även för omdet visar sig att det nya statsbidragssystemet ej kan införassom tänkt är . Utskottet menar att regeringensbedömning så som den redovisas i propositionen är väl avvägd ochrimlig utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet vadregeringen anfört i propositionen om den kommunalautdebiteringen och avstyrker motionerna Fi303 yrkande 2, Fi309yrkande 3, Fi302 samt Fi320 yrkande 2.Den kommunalekonomiska kommitténDen parlamentariska utredningen om statsbidragen ochkommunernas finansiering skall belysa och överväga flera viktigaoch grundläggande frågor om den kommunala ekonomin ochstyrningen av den kommunala verksamheten (dir. 1990:20).Utredningsarbetet skall enligt direktiven vara avslutat senastden . Frågor om utredningens uppdrag enligtdirektiven tas upp i några motioner.I motion Fi305 av m.fl. (s) anges att denkommunalekonomiska utredningen bör ges tilläggsdirektiv i syfteatt även utreda förutsättningarna för en ny företags-eller fastighetsskatt samt beskattning av fritidshus. I motionenpåpekas att kommunerna skall svara för kostnaderna för vägar,avlopp, industrimark m.m. medan näringslivet inte behöver betalanågot för detta till kommunerna. Ett annat problem är att ägarentill ett fritidshus beskattas i sin folkbokföringskommun ochinte i den kommun som har kostnaderna för servicen tillfritidshusen.I motion Fi309 av m.fl. (fp) föreslås attutredningen skall få i uppdrag att se över vilka regler sommåste förändras för att aktivt stimulera uppkomsten av enskildainitiativ eller anbudstagande vad gäller de viktiga socialatjänsterna vård, omsorg och utbildning. Enligt motionärerna ärdet väsentligt att det råder konkurrens och valfrihet för att fåen effektiv produktion av de aktuella tjänsterna.I motion Fi310 av m.fl. (s) förordas atthänsyn bör tas till sociala merkostnader och strukturkostnadernär statsbidragssystem och skatteutjämningssystem konstrueras.Rättvisande mått som kompletterar skatteunderlaget somberäkningsgrund bör därför utarbetas och ligga som underlag förberäkningar för fördelning. Som skäl för detta åberopas främstförhållandena i storstadsregionerna. Tilläggsdirektiv bör gestill den kommunalekonomiska utredningen.Utskottet konstaterar att kommitténs uppdrag är mycketomfattande och att arbetet skall redovisas redan under hösteninnevarande år. Det är därför enligt utskottets mening interimligt att utvidga uppdraget på det sätt som föreslås i motionFi305 (s). Motionen avstyrks därför.I kommitténs uppdrag ingår att kartlägga och pröva samtligastatsbidrag i syfte att så långt som möjligt fördela de statligatransfereringarna efter generella principer. En statlig styrningav verksamhetsformen sker inte sällan via statsbidragssystemet.I den mån så sker kan de frågor som aktualiseras i motion Fi309(fp) komma att uppmärksammas i utredningsarbetet enligtnuvarande direktiv. Utskottet vill också fästa uppmärksamhet påatt ett arbete pågår inom konkurrenskommittén (C 1990:03) medatt överväga olika vägar till ökad konkurrens och alternativaverksamhetsformer inom den kommunala sektorn. Utskottetavstyrker mot bakgrund av det anförda motion Fi309 yrkande 2.Kravet i motion Fi310 (s) på att hänsyn skall tas tillstrukturkostnader och andra opåverkbara faktorer itransfereringssystemen ingår enligt utskottets mening redan ikommitténs uppdrag. Några tilläggsdirektiv är därför inteerforderliga. Utskottet avstyrker därför motion Fi310.Statsbidragen till kommunsektornStatsbidragen utgör en betydelsefull del av kommunsektornsinkomster. För kommunernas del finansieras ungefär en fjärdedelav verksamheten via statliga transfereringar i form avskatteutjämningsbidrag och olika specialdestinerade statsbidrag.I ett flertal motioner ställs krav dels på övergripandeförändringar i statsbidragssystemet, dels på förändringar avolika statsbidragsbestämmelser.I motion Fi224 av m.fl. (v) sägs att detkommunala skattestoppet i kombination med den ständigaurholkningen av statens bidrag till kommunerna leder till socialnedrustning. Statsbidragen bör även fortsättningsvis utgå somriktade sektorsbidrag och inte som ett allmänt finansiellt stöd.Riktade sektorsbidrag bör enligt motionärerna ses som ensamhällelig prioritering. Sådana bidrag behövs även för attstaten skall kunna utvärdera effekterna av stödet.I motion Fi303 av m.fl. (m) anges attflertalet specialdestinerade statsbidrag böromvandlas till ett allmänt kommunalt bidrag. Neddragningar avdet statliga stödet kan sedan ske över detta allmänna bidrag.Samtidigt skall bestämmelser och detaljregleringar kopplade tillstatsbidragen avvecklas.Regeringen förutsätts enligt motionärerna lägga fram sittförslag i sådan tid att kommunerna får störstamöjliga frihet att disponera över de specialdestinerade medlen.Av budgettekniska skäl föreslås för /92 ingenminskning av de specialdestinerade bidrag som kan bli aktuellaatt ingå i det allmänna bidraget. Regeringen bör i stället, somen teknisk övergångslösning, innehålla motsvarande summa av deandra medel som skall överföras till kommunerna.I motion Fi303 (m) föreslås en minskning av despecialdestinerade statsbidragen med medhänsyn till partiets förslag till slopande avskatteutjämningsavgifter, som enligt motionärerna innebär etttillskott på . Förslaget skall anses som enteknisk övergångslösning. Om moderata samlingspartiets förslagom sänkta arbetsgivaravgifter inte vinner bifall börminskningen begränsas till 6,1 miljarder kronor.I motion Fi304 av och ()förordas att ett nytt statsbidragssystem skall göras effektivaregenom att större tyngd ges åt faktorer som motverkarkostnadsskillnader mellan kommunerna samt att specialdestineradebidrag skall slopas och resurserna fördelas viaskatteutjämningssystemet. I motionen konstateras att kommunernai norra har höga kostnader. Den höga kostnadsnivån äremellertid inte självvald utan beror på strukturella faktorer,som kommunerna själva inte kan påverka.I motion Fi316 av () framhålls att statsbidragtill olika verksamheter ofta är kopplade till förutsättningenatt bidrag även utgår från kommun eller landsting. I motionenyrkas att det statliga stödet skall vara fritt från sådanakopplingar eftersom de kan driva på den offentliga sektornstillväxt och försvåra finansiering från annat håll.I motion Fi502 av m.fl. (fp) sägs attstatsbidrag bör utgå till all barnomsorg som uppfyllergrundläggande kvalitetskrav. Det noteras med tillfredsställelseatt ändringar vidtagits i statsbidragsbestämmelserna sommöjliggör flera alternativ. Bestämmelsen som säger attbarnomsorg som bedrivs i "uppenbart vinstsyfte" inte skall fåstatsbidrag måste avskaffas.I motion Fi509 av m.fl. (fp, m) förordasett system med statsbidragsbestämmelser för verksamhetsom på likvärdiga villkor stimulerar till användandet avalternativa verksamhetsformer och entreprenadlösningar. Imotionen understryks att sådana åtgärder måste vidtas för attinte en allt större del av våra samlade resurser skall användasinom monopoliserade sektorer. Det kommunala självbestämmandetskall självfallet vara kvar, men staten skall stimulerakommunerna till att tänka i andra banor än att bedrivaverksamheten i egen regi.I motion Fi516 av och () sägs att den offentliga sektorn när det gällervård, omsorg och skola måste bli utsatt för konkurrens. Enskildföretagsamhet måste nu bli verklighet inom dessa områden. Inteminst kvinnor har stora förutsättningar att bedriva sådanverksamhet i egen regi. Redan inom ramen för nuvarande systemkan stora förändringar genomföras. För att underlätta föralternativa lösningar bör nuvarande statsbidrag utgå tillkommunerna i ett samlat anslag.Utskottet vill i sammanhanget hänvisa till det arbete som nupågår i den kommunalekonomiska kommittén och som i mångaavseenden ligger i linje med flera av motionsyrkandena.Kommittén skall enligt sina direktiv översiktligt behandla denkommunala sektorns finansieringskällor och relationerna dememellan. Utredningen skall också pröva om det finns alternativafinansieringskällor som bör aktualiseras. Kommitténs uppgift äratt redovisa en eller flera lösningar som innebär attkommunernas och landstingens verksamhet kan finansieras inomramen för en total utdebitering på högst /skr.Antalet specialdestinerade bidrag skall minskas. Utredningenskall därför gå igenom samtliga statsbidrag och pröva vilkabidrag som kan ingå i en generell bidragsgivning och redovisaolika modeller för detta. Uppdraget innebär också att utformautjämningssystem som leder till att skillnader i utdebitering iförsta hand speglar skillnader i service- och avgiftsnivå ocheffektivitet. Utjämningen skall ske med beaktande av skillnaderi kostnads- och intäktsnivåer som beror på geografiskt lägeeller olika förutsättningar vad gäller t.ex. åldersstruktur ochsocial struktur. Systemet med skatteutjämningsavgifter skallockså ses över. Utredningsarbetet skall ske skyndsamt så attförändringar på grundval av utredningens förslag skall kunnabörja genomföras fr.o.m. 1993.Flera av de krav som framförs i motionerna och som berörstatsbidragen får anses falla inom ramen för kommitténs arbete.I kommittén är samtliga riksdagspartier representerade varfördet torde finnas goda möjligheter att i det sammanhangetvidareutveckla vad som anförs i de skilda motionerna.I motionerna Fi303 (m) och Fi304 (c) ställs krav på enövergång från specialdestinerade till allmänna statsbidrag. Somtidigare anförts utgår kommitténs arbete från att en sådanövergång skall ske. Utskottet avstyrker därför motion Fi303yrkande 3 och Fi304 yrkande 2.I motion Fi224 (v) är utgångspunkten den motsatta, dvs. attstatsbidragen även i fortsättningen väsentligen bör utgå somriktade sektorsbidrag. Enligt utskottets mening talar såvälutvecklingen mot ett ökat kommunalt självbestämmande som deökade kraven på effektivitet i den kommunala verksamheten för enökad användning av allmänna bidrag. Motion Fi224 yrkande 9avstyrks därför av utskottet.I motion Fi304 (c) anförs att ett nytt statsbidragssystem börge större tyngd åt faktorer som motverkar kostnadskillnadermellan kommunerna. Som utskottet redan tidigare konstateratingår det i kommitténs uppdrag att vid sina överväganden om ettnytt bidragssystem ta hänsyn till opåverkbara kostnadsskillnaderpå grund av geografiskt läge liksom även regionalpolitiskaaspekter. Utskottet avstyrker motion Fi304 yrkande 1.I motionerna Fi502 (fp), Fi316 (m) och Fi509 (fp, m) samtFi516 (m) förespråkas konkreta ändringar i olikastatsbidragsförfattningar. Ändringarna syftar till ökadkonkurrens i den kommunala verksamheten, entreprenadlösningaroch ökade möjligheter till alternativa finansieringsformer. Denpågående översynen av samtliga statsbidrag syftar bl.a. tillminskad detaljreglering av statsbidragsgivningen och ökadkommunal effektivitet. Många av de synpunkter som framförs avmotionärerna kommer därför att belysas i utredningsarbetet.Utskottet avstyrker därför motion Fi502 yrkande 6, motionernaFi316 och Fi509 samt Fi516 yrkande 2.I motion Fi303 (m) ställs krav på omfattande förändringar istatsbidragssystemet . Enligt utskottetsmening bör det pågående utredningsarbetet, där samtliga partierdeltar och som tar sikte på stora förändringar ,avvaktas. Neddragningar på i storleksordningen 6--10 miljarderkronor av de specialdestinerade statsbidragen framstår somuppenbart orimliga med hänsyn till de stora åtaganden somstatsmakterna lagt på kommunsektorn. Motion Fi303 yrkande 8avstyrks av utskottet.Det kommunala skatteutjämningssystemetKommuner och landsting har olika ekonomiska förutsättningaratt tillhandahålla service av likvärdig standard.Skatteutjämningssystemet syftar till att ge ett allmäntfinansiellt stöd och utjämna skillnaderna i de kommunalaskattesatserna. Systemet i sin helhet omfattar allmäntskatteutjämningsbidrag, extra skatteutjämningsbidrag, allmänskatteutjämningsavgift och särskild skatteutjämningsavgift. Somframgått ovan omfattar den kommunalekonomiska kommitténs uppdragäven en översyn av systemet med skatteutjämning.I motion Fi313 av m.fl. (m) omStockholmsregionen behandlas den kommunala skatteutjämningen. Imotionen sägs att statsmakterna med inomregionalskatteutjämning, byggstopp och straffskatter försöktupprätthålla myten om att åstadkomma identiskalevnadsförhållanden i olika kommuner och regioner. Detta ärgivetvis en omöjlighet enligt motionärerna. Regionen harfelaktigt utpekats som tärande på det övriga landets resurser.I den under förra väckta motion 1989/90:U510 avMargaretha m.fl. (m) om Europapolitiken behandlasfrågan om som mot framtiden. Motiveringen återfinns i motion1989/90:Fi304. I motionen understryks regionens betydelse förhela landet när det gäller teknologisk förändring. Detkonstateras att alla åtgärder i syfte att minska tillväxttakteni har som effekt att tillväxten minskar såväli som i landet i övrigt.I motion Fi317 av m.fl. (c) behandlas bl.a.frågan om kommunerna och den regionala utvecklingen. Det finnsenligt motionen ett direkt samband mellan kommunernas ekonomi åena sidan och behovet av regionalpolitiska insatser å andrasidan. Motionärerna anger ett antal utgångspunkter som enligtderas mening bör beaktas när den kommunalekonomiska utredningenskall lägga fram förslag till ett nytt skatteutjämningssystem.Således bör enligt motionen samtliga kommuner ingå i ochomfattas av systemet. Vidare bör merparten av despecialdestinerade bidragen överföras tillskatteutjämningssystemet. Slutligen skall systemet enbart byggapå faktorer som kommunerna inte kan påverka såsom skattekraft,åldersstruktur och geografiska förhållanden.Utskottet konstaterar att de krav på ett nyttskatteutjämningssystem som tas upp i motion Fi317 (c) i alltväsentligt ligger i linje med de direktiv som kommunalekonomiskakommittén arbetar efter. Något särskilt tillkännagivande tillregeringen är därför inte nödvändigt. Utskottet yrkar därföravslag på motion Fi317.I motionerna Fi313 (m) och 1989/90:U510 (m) tar företrädareför moderata samlingspartiet upp skatteutjämningssystemet medutgångspunkt från förhållandena i . Utskottetvill i sammanhanget understryka att den utredning som arbetaräven skall belysa effekterna av skatteutjämningssystemet förstorstadsområdena. Utredningen skall vidare enligt direktivenredovisa heltäckande alternativ och även beräkna utfallet avvarje alternativ per kommun resp. landsting.Utskottet vill påpeka att skillnaderna i skattekraft mellanolika delar av landet är stora. Således har år1991 en genomsnittlig skattekraft som är övermedelskattekraften i riket och undermedelskattekraften. Även inom är skillnadernastora; har över och undermedelskattekraften. Enligt utskottets mening ärskatteutjämningssystemet av mycket stor betydelse förmöjligheterna att ge kommunerna någorlunda likvärdigakommunalekonomiska förutsättningar. Den lagstiftning som medgerinomregional skatteutjämning i har på motsvarandesätt betydelse för att utjämna skillnaderna inomStockholmsregionen. Det är enligt utskottet rimligt att dessaskillnader i första hand utjämnas mellan kommunerna i regionenoch inte genom överföring av medel från övriga delar av landet.Också denna fråga ingår i kommitténs utredningsuppdrag.När det i övrigt gäller situationen för kommuns delkan konstateras att kommunen har en väsentligt lägreutdebitering än landets kommuner i genomsnitt. Dessutom haraviserats en ytterligare sänkning av utdebiteringen. Av dettakan man inte dra slutsatsen att den ekonomiska belastningenskulle vara särskilt stor i Stockholm.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi313 yrkande 3och 1989/90:U510.Extra skatteutjämningsbidragExtra skatteutjämningsbidrag kan efter ansökan hos regeringenbeviljas i syfte att stödja kommuner och landsting i enbesvärlig ekonomisk situation. I budgetpropositionen föreslåsatt de extra skatteutjämningsbidragen för skall uppgåtill 230 milj.kr., vilket är oförändrat belopp i förhållandetill innevarande år.I motion Fi303 av m.fl. (m) föreslås attregeringen bemyndigas att utge kompensation till kommuner ochlandsting för i form av extra skatteutjämningsbidrag.Kompensationen skall parera de intäktsminskningar som blir enföljd av motionärernas förslag om grundavdrag för barn ochslopande av kompensationen för avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen.Kommuner med särskilt hög utdebitering, , börredan med nu gällande skatteutjämningssystem få extraskatteutjämningsbidrag i syfte att stimulera tillskattesänkning. Detta extra skatteutjämningsbidrag skallutbetalas av skattesänkningen ned till det årskattesänkningen genomförs.I motion Fi308 av m.fl. (fp) föreslås, medhänvisning till vad som anförs i motion Jo777, att medel ställstill förfogande inom ramen för de särskildaskatteutjämningsmedlen som bidrag till kustkommunernas kostnaderför strandstädning. Det gäller i första hand kustkommunernalängs och de problem med nedsmutsningen frånNordsjön och som framför allt den internationellasjöfarten orsakar.Det som föreslås i motion Fi303 (m) är en del av en meraomfattande revision av hela skatteutjämningssystemet. tidigare anfört bör sådana förändringar anstå iavvaktan på det nu pågående utredningsarbetet i frågan.Utskottet avstyrker därför motionens yrkande 9.När det gäller yrkandet i motion Fi308 (fp) vill utskottethänvisa till vad som anfördes i motsvarande ärende vidföregående (1989/90:FiU29). Bedömningen avbidragsbehovet görs mot bakgrund av den totalakommunalekonomiska situationen i kommunen. Det finns samtidigtgivetvis inget som hindrar att en kommun i en ansökan om extraskatteutjämningsbidrag åberopar de förhållanden som behandlas imotionen. Utskottet yrkar avslag på motion Fi308.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag om extraskatteutjämningsbidrag för år 1992.Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m.I budgetpropositionen föreslås att till Skatteutjämningsbidragtill kommunerna m.m. anvisas ett förslagsanslag på20698000000 kr. Med hänvisning till vad utskottet ovananfört om skatteutjämningssystemet och om extraskatteutjämningsbidrag tillstyrker utskottet förslaget ipropositionen.Allmän skatteutjämningsavgiftÅr 1985 beslutade införa en avgift på det kommunalaskatteunderlaget för att finansiera de automatiska ökningarna istatsbudgeten av de kommunala skatteutjämningsbidragen.Bestämmelser om allmän skatteutjämningsavgift finns i lagen(1987:560) om skatteutjämningsavgift.Avgiften har successivt höjts och uppgår till0:79 kr./skr. för kommuner och /skr. 1990 beräknas avgiften enbart på det egnaskatteunderlaget. beräknades avgiften på summan av detegna taxerade skatteunderlaget och tillskottet av skatteunderlagenligt lagen om skatteutjämningsbidrag.För att neutralisera effekterna av skatteutjämningsbidragetsautomatiska ökning till följd av tillväxt i skatteunderlagetföreslås i budgetpropositionen en höjning avskatteutjämningsavgiften med /skr.Regeringen bedömer i propositionen att det finansiellasparandet inom den kommunala sektorn kommer att avsevärtförbättras . Förbättringen bedöms emellertid varaav övergående natur. Regeringen föreslår därför att 3 miljarderkronor tillfälligt dras in från den kommunala sektorngenom en höjning av skatteutjämningsavgiften med /skr.För att underlätta en övergång från dagens statsbidragssystemtill ett nytt och mer generellt utformat system skallkommunalekonomiska kommittén föreslå hur de 3 miljarder kronorsom dras in skall återföras till den kommunala sektorn.I motion Fi303 av m.fl. (m) föreslås attriksdagen beslutar att avskaffa skatteutjämningsavgiften fr.o.m.1992. Enligt motionärerna är det orimligt att med ständigt nyaskatteutjämningsavgifter öka rundgången mellan stat och kommun.Att dra in köpkraft till staten är dessutom bara enöverföring från en del av den offentliga sektorn till en annan.Utrymmet som skapas bör i stället komma kommuninvånarnatill del genom sänkt kommunalskatt.Moderata samlingspartiet förespråkar därför att den indragningsom regeringen föreslår villkoras så, att de kommuner ochlandsting som väljer att sänka skatten i motsvarande mån, dvs.25 öre, slipper den föreslagna indragningen. Kommuner somföredrar att inte sänka skatten får betala in motsvarande beloppi skatteavgift till staten.I motion Fi314 av m.fl. (c) ställs krav påatt avslår regeringens förslag om en tillfällighöjning av skatteutjämningsavgiften med för år 1992.I motion Fi318 av Tom och () föreslåsatt avslår regeringens förslag omskatteutjämningsavgift. Motiveringen återfinns i motion T266 omGöteborg. Enligt motionen dras de större städerna med sämreskattekraft och högre kostnader för socialvård, bostadsbidragm.m., jämfört med kringliggande kommuner beroende påbefolkningsstrukturen. Att nu ytterligare belasta ochandra större städer med en skatteutjämningsavgift innebär baraatt det kommunala budgetunderskottet ökar mer än redan ärfallet.I motion Fi319 av m.fl. (c) yrkas avslag påregeringens förslag till höjning av skatteutjämningsavgiften.Motiveringen återfinns i motion Bo543 om Stockholmsregionen.Enligt motionärerna innebär den i budgetpropositionen föreslagnahöjningen av avgiften ytterligare ökade kostnader under år 1992för med 586 milj.kr. Det är därförofrånkomligt att sjukvården drabbas hårt om förslaget till höjdskatteutjämningsavgift genomförs.Utskottet får med anledning härav anföra följande.Av landets sammanlagt 284 kommuner erhåller 236skatteutjämningsbidrag, liksom samtliga landsting utom tre.Genom att ta ut en proportionell avgift påskatteunderlaget som finansierar de automatiska ökningarna avbidragen får även de ekonomiskt sett starkare kommunerna bidratill omfördelningen av skattekraft. Denna omfördelningseffektförstärktes genom den ändring i beräknat skatteunderlag somgenomfördes . Mot den anförda bakgrunden avstyrkerutskottet motion Fi303 (m) yrkande 4.I motion Fi318 (m) och i motion Fi319 (c) yrkas avslag påregeringens förslag om skatteutjämningsavgift med hänsyn till denegativa effekterna för resp. länslandsting. Utskottet vill i sammanhanget understryka vad somtidigare sagts om den pågående översynen av helaskatteutjämningssystemet och att därvid även de strukturellaförhållandena i storstadsområdena skall beaktas. Det bör ocksåerinras om vad som sägs i propositionen om att de indragnamedlen skall återföras till kommunsektorn i samband medövergången till ett nytt bidragssystem. Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna Fi318 och Fi319.I motion Fi314 (c) motsätter sig den föreslagnalikviditetsindragningen. Regeringen visar enligt motionärerna enförmyndarmentalitet gentemot kommunerna. I motion Fi303 (m)förordar moderata samlingspartiet att de kommuner som inte underår 1992 väljer att sänka skatten med skall betala enskatteavgift. Enligt utskottets mening är förslaget tilltillfällig indragning av väl avvägt medhänsyn till att likviditetsförbättringen förklaras avavräkningsförfarandet mellan stat och kommun och behovet attvidta strukturella förändringar inom kommunsektorn. Utskottetdelar också regeringens uppfattning att de indragna medlen böråterföras till kommunerna för att underlätta skiftet av statligttransfereringssystem till den kommunala sektorn. Utskottetavstyrker med det anförda motion Fi314 yrkande 2 och motionFi303 yrkande 6.Propositionens förslag om ändring i lagen (1987:560) omskatteutjämningsavgift tillstyrks med hänvisning till vad somovan sagts av utskottet.Särskild skatteutjämningsavgiftInom ramen för skatteutjämningssystemet tas ensärskild tilläggsavgift ut av kommuner med hög skattekraft.Bestämmelser om detta finns i lagen (1987:561) om särskildskatteutjämningsavgift.Avgiften är progressiv och skärptes . Våren1989 beslöt (prop. 1988/89:150, FiU29, rskr. 326) attändra reglerna så att den särskilda avgiften fr.o.m. år 1990omfattar alla kommuner med ett skatteunderlag som överstiger av medelskattekraften. Avgiften tas dock inte ut för den delav skatteunderlaget som understiger det för kommunen garanteradeskatteunderlaget.