bet · GE01BoU20 · 1991-05-23 00:00:00 — Vissa följdfrågor om ny bostadsfinansiering, m.m. Utskottet avstyrker motionsförslag från moderatasamlingspartiet, liberalerna och omatt skall riva upp beslutet om att införa ett nyttbostadsfinansieringssystem. De förslag som läggs fram iproposition 1990/91:144 om vissa följdfrågor om nybostadsfinansiering m.m. tillstyrks av utskottet. Ipropositionen lämnas bl.a. förslag om hur den statligakreditgarantin i fråga om räntelån för egnahem skall kunna tas ianspråk. En motion om att det nya systemet skall träda i kraftden avstyrks. Utskottet accepterar regeringensuppfattning om att det nya systemet i fråga om nya hus skallträda i kraft om investeringslånet utbetalasefter utgången av 1991.Utskottet tillstyrker också regeringens förslag till s.k.extra upptrappningar av de garanterade räntorna ochförslaget om anslag till räntebidrag m.m. för budgetåret1991/92.En gemensam reservation har avgivits av företrädare förmoderata samlingspartiet, liberalerna ochcenterpartiet med innebörden att beslut att införaett nytt bostadsfinansieringssystem bör rivas upp. Vidare harreservationer avgivits bl.a. från företrädare omatt s.k. extra upptrappningar inom räntebidragssystemet inteskall ske avseende i enlighet med regeringens förslag. reservation från moderata samlingspartiets företrädareföreslås däremot att extra upptrappningar görs utöverregeringens förslag.ELFTE HUVUDTITELNPropositionernaRegeringen har i proposition 1990/91:100 bilaga 13 B 4föreslagit att till Räntebidrag m.m. för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på 22710000000kr.,Regeringen har i proposition 1990/91:125 bil. att till Utveckling av ett ADB-system förbostadsadministrationen på tilläggsbudget II till statsbudgetenför /91 anvisa ett reservationsanslag på44500000kr.Regeringen har i proposition 1990/91:144 föreslagit riksdagenatt godkänna vad i propositionen förordats om1. statlig kreditgaranti,2. räntebidrag vid ny- och ombyggnad ,3. ny bostadsfinansiering för hus med räntebidrag för ny- ochombyggnad enligt nuvarande regler,4. tillfälligt stöd för vissa låntagare med räntebidrag förny- eller ombyggnad enligt nuvarande regler,5. övriga stödformer med räntebidrag,6. räntestöd vid förbättring av bostadshus. I betänkandet behandlasdels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1990/91:Bo209 av och (båda s)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attförslag till villkor för bostadsbeståndets inträde iräntelånesystemet föreläggs ,2. att som sin mening ger regeringen till känna attalternativ till räntelån tillskapas enligt den i motionenskisserade modellen.1990/91:Bo225 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nivån för den garanterade räntan avseendeombyggnadsprojekt,1990/91:Bo230 av m.fl. (m) vari yrkas6. att beslutar avskaffa räntebidragen för hyres-och bostadsrättshus byggda i enlighet med vad imotionen anförts,7. att beslutar att förändra upptrappningen av dengaranterade räntan för hyres- och bostadsrättshus i enlighet medvad i motionen anförts,8. att beslutar att förändra den ingåendegaranterade räntan för småhus med hyres- eller bostadsrätt ienlighet med vad i motionen anförts,9. att beslutar att till räntebidrag m.m. anvisa ettförslagsanslag på 21780000000kr.,1990/91:Bo242 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om villkor för lån vid ombyggnad för att nåeffektivare energianvändning,1990/91:Bo244 av m.fl. (c) vari yrkas14. att hos regeringen begär förslag om en sänkningav den garanterade räntan för statliga ombyggnadslån fr.o.m. den1 i enlighet med vad i motionen anförts,23. att med avslag på proposition 1990/91:100 idenna del till Räntebidrag m.m. för /92 beslutaranvisa ett i förhållande till regeringens förslag med260000000kr. minskat anslag om totalt22450000000kr.,24. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om besparingen av räntebidrag som följd av entidigareläggning av införandetidpunkten för ett nyttbostadsfinansieringssystem,1990/91:Bo252 av m.fl. (fp) vari yrkas39. att till Räntebidrag m.m. (B 4) för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på 22175000000kr.,dels de med anledning av proposition 1990/91:144 väcktamotionerna:1990/91:Bo55 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen med avslag på propositionens förslag om statligkreditgaranti, ny bostadsfinansiering med räntebidrag för ny-och ombyggnad enligt nuvarande regler, tillfälligt stöd förvissa låntagare med räntebidrag för ny- eller ombyggnad enligtnuvarande regler och övriga stödformer med räntebidrag som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombostadsfinansieringen.1990/91:Bo56 av m.fl. (c) vari yrkas1. att med avslag på proposition 1990/91:144beslutar att beslut om införande av det s.k.räntelånesystemet rivs upp och hos regeringen begär förslag omett reformerat bostadsfinansieringssystem i enlighet med vad imotionen anförts,2. att , vid avslag på yrkande 1, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om effekterna avberäkningsgrunderna för pantvärdet,3. att , vid avslag på yrkande 1, avslår proposition1990/91:144 såvitt avser förslag om ny bostadsfinansiering förhus med räntebidrag för ny- och ombyggnad enligt nuvaranderegler och slopande av räntebidrag enligt förordningen om stödför flerbarnsfamiljer för köp av egnahem samt beslutar atträntelån endast skall utgå till ny- och ombyggnader som påbörjasefter i enlighet med vad i motionen anförts,4. att , vid avslag på yrkande 1 och i andra handyrkandena 2 och 3, beslutar att tidpunkten för införande av dets.k. räntelånesystemet med upphävande av tidigarebeslut (prop. 1990/91:34, 1990/91:BoU4) framflyttas till den 1juli 1992 i enlighet med vad i motionen anförts.1990/91:Bo57 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till åtgärder till skyddför husägare som till följd av omläggningen avfinansieringssystemet kan drabbas av förluster till följd avkraftigt fallande nominella fastighetspriser.1990/91:Bo58 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår förslaget om höjd garanterad räntafrån ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av frysta hyror 1992,3. att hos regeringen begär ett nytt förslag vadgäller övergången till räntelånesystemet från den 1 januari 1993för hus med räntebidrag.1990/91:Bo59 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att avslå proposition 1990/91:144, utomsåvitt avser förslag gällande räntebidrag vid ny- och ombyggnadår (avsnitt 4), övriga stödformer med räntebidrag, såvittavser avveckling av vissa räntebidrag i etapper medbörjan (avsnitt 7) samt räntestöd vidförbättring av bostadshus (avsnitt 8).dels de med anledning av proposition 1990/91:125 bil. 8väckta och till bostadsutskottet hänvisade motionerna1990/91:Bo60 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen avslår propositionens förslag såvitt avser anvisningav ett anslag gällande utveckling av ett ADB-system förbostadsadministration.1990/91:Bo61 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1990/91:125 med förslag omtilläggsbudget II till statsbudgeten för /91såvitt avser föreslagen anvisning om . tillUtveckling av ett nytt ADB-system för bostadsadministrationen ienlighet med vad i motionen anförts.Utskottets beredning av ärendetBostadsministern, generaldirektören i , företrädareför vissa bostadskreditinstitut, stadshypotekskassan ochSveriges har muntligen lämnat utskottetinformation i ärendet. ,och Fastighetsägareförbundhar inkommit med skrivelser i ärendet. InledningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringens förslag ibudgetpropositionen (1990/91:100 bil. 13) om anslag tillräntebidrag m.m. för /92 samt motioner väcktaunder allmänna motionstiden . Vidare behandlas i proposition1990/91:144 framlagda förslag om den nya bostadsfinansieringen,om räntebidragen för och förslag i vissa övriga frågorsamt motioner väckta med anledning av denna proposition.Slutligen behandlas även ett förslag i proposition 1990/91:125bil. 8 om utveckling av ett ADB-system förbostadsadministrationen samt motioner väckta med anledning avförslaget.Beslutet om en ny bostadsfinansieringRiksdagen fattade beslut om att införa ettnytt bostadsfinansieringssystem som bygger på attlånefinansieringen sker på den allmänna lånemarknaden och att endel av låneräntorna omfördelas över tiden med hjälp av räntelån,som också de tas upp på lånemarknaden (1990/91:BoU4). Ianslutning till detta beslut gjorde även vissatillkännagivanden angående frågor ombostadsfinansieringssystemets utformning m.m. som behövdeklarläggas och gav regeringen till känna att den borde återkommai dessa frågor.Frågan om införande av ett nytt bostadsfinansieringssystem medden beslutade inriktningen har därefter åter kommitatt bli föremål för ett ställningstagande från (se1990/91:BoU12 s. 57). I motioner (m, fp, c) väckta under denallmänna motionstiden föreslogs att beslutet skulleupphävas och att ett bostadsfinansieringssystem med en annaninriktning skulle utarbetas. var emellertid inteberedd att frångå sitt tidigare beslut. Motionerna avslogs.I proposition 1990/91:144 behandlas vissa följdfrågor om dennya bostadsfinansieringen. Det gäller dels redovisningar ochförslag med anledning av vissa tillkännagivanden från riksdageni betänkandet 1990/91:BoU4, dels vissa andra förslag om hurövergången till det nya bostadsfinansieringssystemet bör ske.Med anledning av dessa regeringsförslag har motioner ånyo väcktsmed innebörden att beslutet om att införa ett räntelånesystembör rivas upp. Tre motioner har yrkanden med denna innebörd,nämligen motionerna Bo55 (fp), Bo56 (c) yrkande 1 och Bo59 (m).I c-motionen tas, som andrahands- och tredjehandsyrkanden, ocksåupp frågor med anledning av de kompletteringsförslag som försfram i proposition 1990/91:144. behandlarinledningsvis dessa motioner i vad avser den övergripande fråganom beslutet om att införa ett nytt bostadsfinansieringssystembör ligga fast eller ej.I motion Bo55 (fp) upprepas tidigare framförd kritik moträntelånesystemet och föreslås såvitt nu är i fråga attriksdagsbeslutet rivs upp. Motsvarandeförslag läggs fram i motion Bo56 (c) yrkande 1. Yrkandet innebärvidare att hos regeringen bör begära förslag om ettreformerat bostadsfinansieringssystem. Motionärerna hänvisartill ett tidigare framfört c-förslag om ett lånesystem utgåendefrån en bassubvention till en normalbostad, ett reformeraträntebidragssystem samt att fastighetsskatten används för atträttvisare fördela boendekostnaderna över tiden. Som ettandrahandsyrkande i samma motion finns ett förslag angåendeinförandetidpunkten för räntelånesystemet. I yrkande 4 föreslåssåledes att denna tidpunkt skall flyttas fram från den 1 januari1992 till . I likhet med de två behandlademotionerna innebär förslaget i motion Bo59 (m) såvitt nu är ifråga att beslutet om ett räntelånesystem skall rivas upp.Beslutet att införa ett räntelånesystem bör enligtbostadsutskottets uppfattning ligga fast. Några nya motiv, somger utskottet anledning ändra uppfattning, har inte redovisats imotionerna. Utskottet finner därför inte anledning att omprövasitt tidigare ställningstagande i frågan. Omläggningen ärnödvändig av flera skäl som bl.a. redovisats i utskottetsbetänkande /91:BoU4. Det kan också konstateras att dealternativ till ett räntelånesystem som i olika sammanhangskisserats av m, fp resp. c torde leda till sämre lösningar försåväl den enskilde som för staten. Utskottet avstyrker såledesmotionerna Bo55 (fp), Bo56 (c) yrkande 1 och Bo59 (m), samtligayrkanden såvitt gäller förslaget att riva upp riksdagsbeslutetom ett nytt bostadsfinansieringssystem.Vad gäller tidpunkten för systemets införande vill utskottetinledningsvis redovisa hur denna fråga beretts.Regeringens ursprungliga förslag i proposition 1990/91:34innebar att reformen avseende nya hus skulle träda i kraft den 1juli 1992 och i fråga om hus med beslut ombostadslån före . anförde i sittbetänkande 1990/91:BoU4 s. 13 följande i denna fråga.För att säkra de bostadssociala målen samt av bl.a.statsfinansiella skäl och för att i möjligaste mån minska denosäkerhet som en alltför lång övergångsperiod kan innebära föraktörerna på bostadsmarknaden anser utskottet att regeringen böröverväga tidpunkten för ikraftträdandet. Det bör mot dennabakgrund undersökas om inte reformen avseende nya hus kan trädai kraft . Regeringen bör i förening med sinsyn på frågan återkomma till i ärendet.Riksdagen följde bostadsutskottet och gav regeringen dettatill känna. I budgetpropositionen (prop. 1990/91:100 bil. 13 s.35) angav bostadsministern att det ur administrativ synpunkt ärmöjligt att införa den nya bostadsfinansieringen den 1 januari1992. Regeringen har därefter, , beslutat omförordningen (1991:149) om allmänna förutsättningar för statligtstöd vid ny- och ombyggnad av bostäder. I förordningen finnsbestämmelser om de allmänna förutsättningarna för stöd vid ny-och ombyggnad av bostäder i form av investeringsbidrag ochräntebidrag. Förordningen träder i kraft den 1 januari 1992.Äldre bestämmelser gäller i fråga om byggnadsprojekt, för vilkabostadslån och räntebidrag enligt nybyggnads- ellerombyggnadslåneförordningen beviljats före ikraftträdandet, ombostadslånet betalats ut före denna tidpunkt.Av det nu anförda framgår alltså att hus med lån utbetaladeefter utgången av avses få stöd enligt de nya reglernafr.o.m. år 1992.Utöver den ovannämnda förordningen har den 26 mars 1991utfärdatsförordningen (1991:150) om beräkning av statligtinvesteringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder,förordningen (1991:151) om beräkning av statligt räntebidragför ny- och ombyggnad av bostäder,förordningen (1991:152) om beräkning av bidragsunderlag förstatligt stöd vid ny- och ombyggnad av bostäder.Även dessa förordningar träder i kraft den 1 januari 1992.Förutom dessa förordningar behövs enligt vad utskottet erfaritockså en kreditgarantiförordning. Utformningen av denna ärberoende av beslut med anledning av den nu behandladepropositionen och de motioner som väckts i ärendet.Beslutet om ett nytt bostadsfinansieringssystem förutsätterockså att en statlig inrättas.Regeringen beslutade om direktiv till en utredningmed uppgift att utarbeta förslag till organisation ochdimensionering av nämnden. Utredningen skall vara avslutadsenast . Därefter avses nämnden inrättas.Beträffande hus med bostadslån förenade med räntebidragutbetalade före utgången av anges i propositionen attsådana hus skall omfattas av räntebidragsreglerna t.o.m.utgången av . Såvitt rör sådana hus innebär, som framgåttovan, att de i proposition 1990/91:34 redovisade reglerna förikraftträdande behålls. Frågan om och i så fall hurbostadsbeståndet skall "slussas in i " det nyafinansieringssystemet behandlas nedan. I fortsättningen av dettaavsnitt behandlar utskottet frågan om från vilken tidpunkt nyahus bör omfattas av det nya finansieringssystemet.I motion Bo56 (c) ifrågasätts om förberedelserna föromläggningen av lånesystemet är sådana att det kan träda i kraftden . Motionärerna föreslår i ettandrahandsyrkande att ikraftträdandet skjuts upp till den 1 julisamma år.Under utskottets beredning av ärendet har frågan omikraftträdandet av det nya systemet ägnats stort intresse. Iavsikt att få ytterligare underlag för sitt beslut har utskottethaft överläggningar med bostadsministern, generaldirektören iboverket, företrädare för vissa bostadskreditinstitut,stadshypotekskassan och Fastighetsägareförbund.Bostadsministern och generaldirektören vid har förutskottet redovisat de förberedelseåtgärder som hittillsvidtagits inför omläggningen av bostadsfinansieringssystemet. Avbostadsministerns redovisning framgick bl.a. att ett omfattandeförberedelsearbete pågår på skilda områden. Även om ett ganskaomfattande arbete av administrativ karaktär återstår finnsenligt bostadsministern inte skäl anta annat än att systemetkommer att kunna träda i kraft i enlighet med vad iförordningarna angivits och i den nu behandlade propositionenredovisats.Vad rör del av arbetet anförde generaldirektören attverket arbetar med att utforma det bidragssystem som är en delav det nya finansieringssystemet. Enligt hans bedömning finnsinte grundad anledning anta annat än att den del avadministrationen av systemet som verket ansvarar för kan träda ikraft såsom regeringen förutsatt.Tveksamhet om möjligheterna att låta systemet träda i kraftden har, förutom i motionen, framförts av företrädareför vissa bostadskreditinstitut, medan företrädare förstadshypotekskassan anfört att det av administrativa skäl intefinns anledning att inte låta det nya systemet träda i kraftenligt regeringens förslag. harfrämst aktualiserat vissa skatte- och pantsättningsfrågor.Utskottet återkommer till dessa nedan.Utskottet vill i fråga om ikraftträdandet av det nyabostadsfinansieringssystemet anföra följande. Som framgått avden ovan lämnade redogörelsen har olika åtgärder vidtagits iavsikt att skapa administrativa rutiner så att därmed övergångenfrån dagens bostadsfinansieringssystem till det nya kangenomföras på ett acceptabelt sätt för de olika intressenter somär involverade i systemet. Det torde dock svårligen kunnaundvikas att vissa komplikationer kan inträffa när ett sårelativt omfattande administrativt system sombostadsfinansieringssystemet skall förändras på ett sågrundläggande sätt som tidigare beslut ändå innebär.Utskottet anser att de vidtagna förberedelserna, som de harredovisats för utskottet, är sådana att det inte finnstillräckliga skäl frångå den tidsplan som enligt regeringensmening bör gälla beträffande ikraftträdandet. Förutom vad ovanredovisats har utskottet erfarit att i det arbete som pågår iorganisationsutredningen avseende kreditgarantinämnden kommeratt delta företrädare för de sparbanks- resp. affärsbanksägdabostadskreditinstituten, statens bostadsfinansieringsaktiebolag-- -- och stadshypotekskassan. Genom denna ordning finnsdet möjligheter att tidigt fånga upp de synpunkter som dessalångivare kan ha på det administrativa förfarandet i det nyafinansieringssystemet.Ytterligare några frågor finns som behöver övervägas.Utskottet aktualiserade dem i betänkandet1990/91:BoU4. Det gäller vissa skattefrågor, pantsättningsfråganoch frågan om redovisning av räntelånen.Vad rör dessa frågor har bostadsministern lämnat följandeupplysningar.Såvitt avser skattefrågan kommer en departementspromemoria medförslag till anpassningar av skattesystemet till en nybostadsfinansiering att remitteras från föresommaren 1991. Promemorian avses innehålla bl.a. förslag omavdragsrätt för räntor, reavinstbeskattning, en schablonintäktför räntelån för konventionellt beskattade fastighetsägare ochräntefördelning för fysiska personer som äger hyreshus. Ettförslag avses föreläggas hösten 1991.Även beträffande frågan om redovisning av räntelånen avsesriksdagen underställas förslag hösten 1991.Vad slutligen rör pantsättningsreglerna kommer överväganden ombehov av förändringar av reglerna att redovisas för riksdagenunder hösten. I avvaktan på resultat av dessa övervägandengäller konventionella pantbrev som säkerhet för räntelånen.Vid en sammanvägning av olika meningar beträffande tidpunktenför ikraftträdandet och mot bakgrund av den information somkommit utskottet till del under beredning av ärendet harutskottet kommit till uppfattningen att det nyafinansieringssystemet bör träda i kraft i enlighet med vad ipropositionen redovisats. En senareläggning av ikraftträdandetav det nya bostadsfinansieringssystemet enligt förslaget imotion Bo56 (c) yrkande 4 kan utskottet alltså inte förorda.Utskottet förutsätter därvid att de ovan nämnda skatte- ochredovisningsfrågorna löses i sådan tid att de nya regler som kanbehövas kan börja tillämpas vid reformens ikraftträdande.Vissa frågor om pantsäkerhet i det nyabostadsfinansieringssystemetI proposition 1990/91:34 lade regeringen fram förslag om hurvissa pantsäkerhetsfrågor bör lösas i räntelånesystemet.Förslaget innebär att ett villkor för att kreditgaranti skallgälla för investeringslån för ny- eller ombyggnad är att detfinns pantsäkerhet för lånet inom 100, 99 resp. avfastighetens pantvärde i färdigt skick beroende påfastighetsägarkategori. Enligt förslaget skall vidare somvillkor för kreditgaranti för räntelån gälla att det finnspantsäkerhet som i förmånsrättsläge ligger i omedelbaranslutning till nämnda gränser. Något pantsättningsutrymme iförmånsrättsläge mellan panten för räntelånet och dessa gränserfanns således inte enligt regeringsförslaget.Vid beredningen av detta förslag gjorde bostadsutskottet vissaöverväganden vad gäller den sistnämnda konsekvensen avregeringsförslaget, dvs. att något utrymme för ett s.k. topplånmed förmånsrättsläge mellan säkerheten för investeringslånet ochsäkerheten för räntelånet inte finns. Utskottet framhöll attdenna ordning visserligen är ägnad att vara ett incitament förbosparande och egna kapitalinsatser men att den kanleda till problem för vissa låntagare. Vidare anförde utskottet:I egnahemsfallet kan kravet således under vissaförutsättningar leda till sådana krav på eget kapital ellerfinansiering med lån utan säkerhet, att låntagare i normalainkomstlägen kan tvingas avstå från en angelägenbostadsinvestering. anser sig för närvarandeinte ha tillräckligt underlag för att ta ställning i dennaavvägning vad gäller pantsäkerheternas placering. Regeringen bördärför i förening med sin syn på frågan återkomma till riksdageni ärendet.Med hänvisning till begäran redovisar regeringen iden nu aktuella propositionen (s. 3--7) sin bedömning av vad sombör gälla avseende förmånsrättsläget för pantsäkerhet förräntelån. Regeringen vidhåller sin uppfattning att någotpantsättningsutrymme i fastigheten eller i tomträtten för s.k.topplån mellan investeringslån och sådana räntelån somberättigar till statlig kreditgaranti inte behövs.Pantsäkerheten för räntelån anses, utan menlig inverkan pålåntagarens möjligheter att finansiera projektet, iförmånsrättshänseende kunna placeras efter den övregränsen för säkerheten för ett investeringslån.Som skäl för regeringens bedömning i den aktuella fråganredovisas bl.a. vissa förändringar som har gjorts i debestämmelser som påverkar utrymmet för investeringslån i det nyabostadsfinansieringssystemet, dvs. grunderna för att bestämmaett pantvärde för huset. Vid beräkning av låneunderlag enligtden s.k. schablonmetoden gäller enreduktionsfaktor som begränsar låneunderlaget för en byggnadtill av den beräknade kostnaden. Denna reduktionsfaktorfinns inte i det nya systemet. I fråga om beräkning avpantvärdet har genom ett regeringsbeslut denna reduktionsfaktorför övrigt redan slopats i lånebeslut som meddelas fr.o.m. den 1april 1991. Inom pågår vidare vissa överväganden omstorleken på schablonbeloppen som syftar till att de bättreskall spegla kostnaderna för olika typer av byggnader. Vissajusteringar avses vidare göras i grunderna för schablonmetodenför att få en bättre kostnadsanpassning. Det gäller bl.a.grunderna för att bestämma den s.k. tidskoefficienten samtgrunderna för att beräkna markkostnader.Enligt regeringens bedömning kommer mot den redovisadebakgrunden på en balanserad byggmarknad ett tillfredsställandeutrymme finnas för en kostnadstäckande finansiering även avsådana småhus för vilka pantvärdet beräknas enligtschablonmetoden. Någon möjlighet att belåna egna insatser medbättre säkerhet än räntelånen bör inte öppnas.Motion Bo56 (c) innehåller som ett andrahandsyrkande --yrkande 2 -- förslag om att skall begära atteffekterna av pantsäkerhetsreglerna i det nyabostadsfinansieringssystemet i vissa hänseenden skallklarläggas. Enligt motionärerna kommer behovet av s.k. topplån ivissa situationer att bestå även i det nya systemet. Vidareanförs att kreditriskerna för staten och kommunerna kommer attöka väsentligt. Detta anses kunna påverka riskbedömningen på denordinarie kreditmarknaden.