bet · GE01SfU18 · 1991-05-28 00:00:00 — I detta betänkande behandlas regeringens förslag i proposition1990/91:181 om sjuklön, m.m. och motioner som väckts medanledning av propositionen samt motioner som väckts under denallmänna motionstiden och som har anknytning tillsjuklöneförslaget.Enligt regeringens förslag, som tillstyrks av utskottet, skallen lagstadgad rätt till sjuklön införas. Härigenom ges ett ökatansvar och ekonomiskt intresse för arbetsgivarna att förbättraarbetsvillkoren för sina anställda samt en betydandeadministrativ avlastning för försäkringskassorna. Det föreslagnasystemet innebär att en arbetstagare ges lagstadgad rätt attunder av ett sjukdomsfall(sjuklöneperioden) behålla viss andel av den lön och av de andraanställningsförmåner som han går miste om till följd avsjukdomen. Andelen skall normalt vara med sjuklön och under de återstående dagarna.Rätten till sjukpenning, föräldrapenning m.m. upphävs förmotsvarande tid.Lagen avses vara tvingande till arbetstagarens förmån. I vissaavseenden skall dock avvikelse kunna göras genom kollektivavtalsom träffats eller godkänts på förbundsnivå på arbetstagarsidan.Detta gäller bl.a. den närmare beräkningen av lön och andraanställningsförmåner utifrån bransch- och arbetsanpassadeavtalsbestämmelser.Särskilda regler föreslås för arbetstagare som på grund avsjukdom kan antas komma att vara borta från arbetet i särskiltstor omfattning. En sådan arbetstagare skall ha rätt tillsjuklön av förlorade förmåner även , och arbetsgivaren skall ha rätt till ersättning frånsjukförsäkringen för kostnaderna för arbetstagarens sjuklön.Förslaget innefattar också bestämmelser om en s.k.sjuklönegaranti vid tvister mellan arbetstagare och arbetsgivareom rätt till sjuklön som gäller arbetsförmågans nedsättning.Garantin innebär att skall kunna lämnaersättning från sjukförsäkringen med ett skäligt belopp och iden utsträckning som ersättning lämnats inträder iarbetstagarens rätt mot arbetsgivaren. -- För tvister som gälleren arbetstagares rätt till sjuklön föreslås gälla vanliga reglerom lönefordran. Mål mellan arbetstagare och arbetsgivare omtillämpning av den föreslagna lagen skall alltså handläggasenligt lagen om rättegången i arbetstvister. Försäkringskassanskall på begäran kunna avge yttrande i tvistefrågor omarbetsförmågans nedsättning.Sjuklönesystemet gäller endast dem som omfattas av ettanställningsförhållande, således ej uppdragstagare elleregenföretagare. -- Utskottet föreslår i detta avseende attregeringen skall överväga möjligheterna att lösa de problem somgränsdragningen mellan arbetstagar- ochuppdragstagarbegreppen kan ge upphov till i det föreslagnasjuklönesystemet samt återkomma till med de förslagsom övervägandena ger anledning till.Rätten till sjuklön förutsätter att anmälan om sjukdomsfalletgörs hos arbetsgivaren. För arbetsgivaren föreslås en skyldighetdels att hos anmäla sjukdomsfall som har getten arbetstagare rätt till sjuklön och som fortsätter eftersjuklöneperiodens utgång, dels att rapportera ävenövriga sjukdomsfall.Företag med få anställda ges möjlighet att försäkra sig hosförsäkringskassan mot de sjuklönekostnader över en viss nivå somföretaget kan drabbas av. Rätt att teckna en sådan försäkringskall finnas för arbetsgivare vars sammanlagda lönekostnaderunder ett kalenderår -- efter avdrag för sociala avgifter o.d.-- beräknas inte överstiga summan av 60 basbelopp. De närmarevillkoren för försäkringen skall bestämmas av regeringen.Arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen sätts ned från10,till 8,i förhållande till de sänkta kostnadernaför sjukförsäkringen. -- Utskottet föreslår också med anledningav en motion om motsvarande sänkning av den särskildalöneskatten att regeringen skall lägga fram ett förslag om enjustering av denna skatt.Det föreslagna sjuklönesystemet avses träda i kraft den 1januari 1992. -- Liksom regeringen i propositionen betonarutskottet i betänkandet vikten av att kompensationsnivåerna blirdesamma för olika grupper på arbetsmarknaden, och utskottetförutsätter att regeringen om så mot förmodan inte skulle blifallet återkommer till med förslag till lämpligaåtgärder.Sjukförsäkringen finansieras till genom statsbidrag, ochanslaget till sjukförsäkringen för /92 sätts nedmed 881 milj.kr. med anledning av sjuklönesystemet.Till betänkandet har fogats fjorton reservationer och ettsärskilt yttrande.PropositionerProposition 1990/91:181I proposition 1990/91:181 om sjuklön, m.m. har regeringen() föreslagit att riksdagendels antar1. lag om sjuklön,2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,4. lag om ändring i lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd,5. lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare,6. lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning ochledighet för närståendevård,7. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,8. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),9. lag om ändring i lagen (1990:327) om skatteavdrag frånsjukpenning,10. lag om ändring i studiestödslagen (1973:349),dels under femte huvudtitelns förslagsanslag Bidrag tillsjukförsäkringen för /92 anvisar ett belopp somär 881000000kr. lägre än vad som föreslagits i proposition1990/91:100 bil.7.Proposition 1990/91:141I proposition 1990/91:141 om rehabilitering ochrehabiliteringsersättning m.m. har regeringen() föreslagit att antar11. lag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning ochledighet för närståendevård,12. lag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare.Lagförslagen 1--4 och 7--10 återfinns i bilaga 1 tillbetänkandet. Lagförslagen 5 och 12 resp. 6 och 11 har avutskottet sammanförts till ett förslag, som återfinns ibilaga2. Motioner väckta med anledning av proposition 1990/91:1811990/91:Sf51 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om enkel administrativ hantering av kortasjukdomsfall mellan arbetsgivare och försäkringskassa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortlöpande utvärdering av reformen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av likabehandling påarbetsmarknaden.1990/91:Sf52 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar om en sammanläggningsregel inomsjuklöneperioden i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna attsjuklön vid vistelse utomlands bör gälla vistelse ikonventionsländer,3. att beslutar att skallutbetala sjukersättning vid tillfälliga anställningar under enmånad,4. att som sin mening ger regeringen till känna attförslag om avskaffande av SGI-registrering börföreläggas ,5. att avslår propositionens förslag vad gällerrapportering av korta sjukfall i enlighet med vad som anförts imotionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjlighet också för företag med högrelönesumma än motsvarande 60 basbelopp att utöver hos enskiltförsäkringsbolag teckna försäkring hos ,7. att som sin mening ger regeringen till känna attförsäkringskassan som regel bör inhämta yttrande frånarbetsgivaren inför utbetalning av s.k. sjuklönegaranti,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en uppföljning av sänkningen avarbetsgivaravgiften,9. att avslår förslaget om att sjuklön skallutbetalas även under konflikt i enlighet med vad som anförts imotionen.1990/91:Sf53 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar om en sammanläggningsregel inomsjuklöneperioden i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna attsjuklön vid vistelse utomlands bör gälla vistelse ikonventionsländer,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beräkningen av underlaget för SGI ochsjuklön,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om uppgiftsskyldighet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den tillfälliga föräldrapenningen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om småbarnsföräldrarnas situation påarbetsmarknaden,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en uppföljning av arbetsgivaravgiftensstorlek.1990/91:Sf54 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagenbeslutar avslå proposition 1990/91:181 om sjuklön, m.m.1990/91:Sf55 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheten till ett differentierat uttagav socialavgifter och om regeringens hot att dra tillbakaförslaget om sjuklön,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsgivarnas uppgiftsskyldighet gentemotförsäkringskassan,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsgivarinträde,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om principerna för sjukpenninggrundandeinkomst,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att slopa det allmänna kravet om attanmäla inkomstförändringar till ,6. att beslutar att mindre företags möjligheter attförsäkra sig för sjuklönekostnader utvidgas enligt vad somanförts i motionen,7. att beslutar att den särskilda löneskatten sänksmed till 21,den 1 januari 1992.Motioner väckta under den allmänna motionstiden /911990/91:Sf243 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att en nedsättning avsjukförsäkringsavgiften motsvarande kostnaden förarbetsgivarperioden skall ske i samband med arbetsgivarperiodensinförande,2. att som sin mening ger regeringen till känna attegenföretagare och företag med få anställda skall ha möjlighetatt teckna tilläggsförsäkring även ien arbetsgivarperiod och att gränsen skall sättas högre än 50basbelopp,3. att som sin mening ger regeringen till känna attkarensdagar bör övervägas i samband med utarbetandet av enarbetsgivarperiod.1990/91:Sf320 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sjuklönens utformning.1990/91:Sf352 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lagstadgad sjuklön isjukförsäkringssystemet.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A493.1990/91:Sf353 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att arbetsgivarna måste kompenseras genomsänkta arbetsgivaravgifter när sjuklön införs,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att arbetsgivarinträde bör införas vidsidan av en lagstadgad sjuklön.1990/91:Sf356 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sänkta arbetsgivaravgifter i samband medinförande av lagfäst sjuklön.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sk430. Allmänt om sjukersättningNuvarande ersättningssystemDen som är försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring, AFL, och bosatt i skall vara inskriven hosallmän försäkringskassa fr.o.m. den månad då han fyller 16 år.Inskrivningen medför rätt till sjukpenning om den försäkradessjukpenninggrundande inkomst (SGI) uppgår till minst 6000 kr.Den sjukpenninggrundande inkomsten motsvarar den inkomst ipengar eller andra skattepliktiga förmåner som den försäkradekan antas för år räknat komma att tills vidare erhålla av egetarbete, antingen på grund av anställning eller genom annatförvärvsarbete.Sjukpenning utgår vid sjukdom som sätter ned arbetsförmåganmed minst en fjärdedel. Om den försäkrade är föremål förrehabiliteringsåtgärd, skall arbetsförmågan anses nedsatt i denmån åtgärden hindrar honom att utföra förvärvsarbete. Saknar denförsäkrade arbetsförmåga utges hel sjukpenning. I annat fallutges tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels sjukpenning,beroende på graden av nedsättning av arbetsförmågan.Hel sjukpenning utgår efter en viss procentsats av denfastställda sjukpenninggrundande inkomsten, delad med 365(kalenderdagberäknad sjukpenning). Nya regler omkompensationsnivån trädde i kraft (prop.1990/91:59, SfU9, rskr. 104, SFS 1990:1516). Dessa reglerinnebär en kompensationsnivå av för de första tre dagarnamed sjukpenning i varje sjukperiod och av för tid däreftert.o.m. Fr.o.m. den 91:a dagen utgör ersättningen90%. För vissa personer med återkommande sjukdomsfall gällersärskilda bestämmelser. -- De flesta anställda har genomsärskilda avtal ersättning vid sjukdom utöver den ersättning denallmänna försäkringen ger. Sådan avtalsersättning får dock inteutgå med och endast t.o.m. den . Omavtalsersättningen överstiger den nivån minskas ersättningenfrån den allmänna försäkringen i motsvarande mån.För beräkning av ersättning från sjukpenningförsäkringen underde första av ett sjukdomsfall gäller följandeför försäkrade som har en SGI som helt eller delvis grundar sigpå anställning (tim-/dagberäknad sjukpenning). Ersättningen haranpassats till den ordinarie arbetstiden eller motsvarandenormala arbetstid då den försäkrade skulle ha utförtförvärvsarbete om han inte blivit sjuk. Ersättning utges enbartför de dagar då den försäkrade avstår från förvärvsarbete ochfastställs med den försäkrades SGI som utgångspunkt.Ersättningen beräknas som kvoten av resp. 80%av den försäkrades SGI och hans årsarbetstid, dvs. den ordinarietid som den försäkrade beräknas utföra förvärvsarbete mätt itimmar per år.Vid s.k. arbetsgivarinträde betalar arbetsgivaren ut sjuklöntill den anställde och erhåller i gengäld enligt bestämmelsernai 3kap. 16§ AFL den sjukpenning som tillkommer arbetstagarentill den del den inte överstiger den utbetalda lönen. Dettagäller även om sjukpenningen delvis motsvarar inkomst från annatarbete. Den försäkrade kan begära undantag frånarbetsgivarinträdet. -- Bl.a. statligt anställda omfattas avarbetsgivarinträde.Sjukförsäkringen finansieras till med statsbidrag ochtill med socialavgifter från arbetsgivare ochegenföretagare. Avgiften till sjukförsäkringen utgör 10,avavgiftsunderlaget för arbetsgivare och 9,avavgiftsunderlaget för egenföretagare.Föreslaget system med sjuklönBakgrundFrågan om att införa en lagstadgad rätt till sjuklön i ställetför den nuvarande rätten till sjukpenning enligt AFL behandladesav sjukpenningkommittén i dess betänkande (SOU1981:22)Sjukersättningsfrågor. Något förslag i anledning av dettabetänkande lades emellertid inte fram förrän fråganaktualiserades av regeringen . I juni 1990remitterade regeringen till lagrådet ett förslag till lag omsjuklön, delvis grundat på kommitténs förslag. Lagrådsremissenfullföljdes emellertid inte då genom någon proposition tillriksdagen.Samtidigt som fattade beslut om nyakompensationsnivåer i sjukpenningförsäkringen beslöt den ocksåatt begära att regeringen skulle återkomma med ett förslag ominförande av en arbetsgivarperiod . Förslagetskulle läggas fram i sådan tid att det kunde träda i kraftsenast . I det betänkande (1990/91:SfU9) somlåg till grund för riksdagsbeslutet deladesocialförsäkringsutskottet finansutskottets uppfattning att enarbetsgivarperiod inom sjukpenningförsäkringen på fjorton dagarskulle innebära ett starkt incitament för arbetsgivarna attreducera korttidsfrånvarons orsaker och att det också skullefrigöra avsevärda resurser hos försäkringskassorna för attfortsätta det redan påbörjade arbetet med att aktivt verka fören rehabilitering av sjukskrivna försäkrade redan i ett tidigtstadium av sjukperioden. Även ett arbetsgivarinträde underfjorton dagar skulle kunna ge fördelar i sådana hänseenden, meninte i lika hög grad. Ett berättigat krav beträffande en sådanperiod var emellertid, framhöll socialförsäkringsutskottet, attkompensationsnivåerna blev rättvisa och lika mellan olikagrupper på arbetsmarknaden.För att pröva vissa frågor i anslutning till införande av enarbetsgivarperiod inom sjukpenningförsäkringentillsattes en kommitté, sjuklönekommittén (dir.1991:4). En huvudfråga för kommittén var att, mot bakgrund avvad som förekom vid riksdagsbehandlingen av proposition1990/91:59 om vissa ändringar i sjukförsäkringen m.m., utredavad som krävdes för att en lagstadgad arbetsgivarperiod skullevara förenlig med kravet på att kompensationsnivåerna vidsjukdom skall vara rättvisa och innebära likabehandling av olikagrupper på arbetsmarknaden. Vidare ingick i kommitténs uppdragatt lämna förslag om en garanti genom socialförsäkringen motoberättigade inskränkningar vid sjukersättningens utbetalning iett sjuklönesystem. Den i lagrådsremissen föreslagna regleringenav rapportering och överföring av information om sjukfrånvarofrån arbetsgivaren till borde också övervägasav kommittén. -- Kommittén avlämnade den 22 mars 1991betänkandet (SOU1991:35) Några frågor i anslutning till enarbetsgivarperiod inom sjukförsäkringen.Förslagets huvudsakliga innehållI den nu framlagda proposition 1990/91:181 föreslår regeringenatt en lagstadgad rätt till sjuklön införs. Regeringenframhåller som ett viktigt skäl för att införa en sjuklöneperiodatt arbetsgivarna bör ges ett ökat ansvar för de anställdasarbetsmiljö och hälsa. Åtgärder som innebär att arbetsgivarnaåläggs att betala ut sjuklön vid korta sjukfall och i början aven längre sjukperiod leder till att arbetsgivarna, utöver andraskäl, också får ett rent ekonomiskt intresse att förbättraarbetsvillkoren för sina anställda. Förbättringar i arbetsmiljönoch arbetsorganisationen som minskar orsakerna till sjukfrånvaroinnebär minskade kostnader för arbetsgivaren.Regeringen framhåller vidare att det nuvarandesjukersättningssystemet innebär en betydande administrativbelastning för försäkringskassorna i och med att en stor andelav kassornas personal är bunden av arbetsuppgifter som rörutbetalningar av ersättning vid korta sjukfall. Enligt densenaste tillgängliga statistiken från riksförsäkringsverketutgör de sjukfall som varar avdet totala antalet sjukfall.Det föreslagna systemet innebär att en arbetstagare geslagstadgad rätt att av ettsjukdomsfall (sjuklöneperioden) behålla viss andel av denlön och av de andra anställningsförmåner som han går miste omtill följd av sjukdomen. Andelen skall normalt vara underde första med sjuklön och under de återståendedagarna. Rätten till sjukpenning, föräldrapenning m.m. upphävsför motsvarande tid.Systemet skall endast gälla dem som omfattas av ettanställningsförhållande, således ej uppdragstagare elleregenföretagare. Vissa kvalifikationsregler skall gälla för densom är anställd än en månad.Lagen avses vara tvingande till arbetstagarens förmån. I vissaavseenden skall dock avvikelse kunna göras genom kollektivavtalsom träffats eller godkänts på förbundsnivå på arbetstagarsidan.Detta gäller bl.a. den närmare beräkningen av lön och andraanställningsförmåner utifrån bransch- och arbetsanpassadeavtalsbestämmelser.Särskilda regler föreslås för arbetstagare som på grund avsjukdom kan antas komma att vara borta från arbetet i särskiltstor omfattning. skall på ansökan av en sådanarbetstagare kunna besluta att dessa särskilda regler skallgälla. De innebär dels att arbetstagaren har rätt tillsjuklön av förlorade förmåner, dels attarbetsgivaren har rätt till ersättning från sjukförsäkringen förkostnaderna för arbetstagarens sjuklön.Företag med få anställda ges möjlighet att försäkra sig hosförsäkringskassan mot de sjuklönekostnader över en viss nivå somföretaget kan drabbas av. Rätt att teckna en sådan försäkringskall finnas för arbetsgivare vars sammanlagda lönekostnaderunder ett kalenderår -- efter avdrag för sociala avgifter o.d.-- beräknas inte överstiga summan av 60 basbelopp. De närmarevillkoren för försäkringen skall bestämmas av regeringen.Förslaget innefattar också bestämmelser om en s.k.sjuklönegaranti vid tvister mellan arbetstagare och arbetsgivareom rätt till sjuklön som gäller arbetsförmågans nedsättning.Garantin innebär att skall kunna lämnaersättning från sjukförsäkringen med ett skäligt belopp och, iden utsträckning som ersättning lämnats, inträder iarbetstagarens rätt mot arbetsgivaren. -- Försäkringskassanskall även på begäran kunna avge yttrande i tvistefrågor omarbetsförmågans nedsättning.Rätten till sjuklön förutsätter att anmälan om sjukdomsfalletgörs hos arbetsgivaren. Skyldighet att lämna läkar- ellertandläkarintyg skall -- liksom i fråga om sjukpenning -- gällafr.o.m. den sjunde kalenderdagen efter sjukanmälningen. Intygsom lämnas till arbetsgivaren skall dock inte behöva innehållanärmare uppgift om sjukdomen. Detsamma gäller den försäkran somarbetstagaren i samtliga fall skall lämna till arbetsgivaren.Försäkringskassan skall kunna ålägga en arbetstagare att lämnaintyg tidigare. -- Arbetsmarknadens parter skall ha möjlighetatt genom kollektivavtal bestämma att läkarintyg skall ges infrån en tidigare dag än vad som gäller enligt lagen och attintyget skall innehålla närmare uppgift om sjukdomen.Tystnadsplikt skall gälla i arbetsgivarenspersonaladministrativa verksamhet i fråga om vissa uppgifter omarbetstagarens hälsotillstånd eller personliga förhållanden iövrigt.För arbetsgivaren föreslås en skyldighet dels att hosförsäkringskassan anmäla sjukdomsfall som har gett enarbetstagare rätt till sjuklön och som fortsätter eftersjuklöneperiodens utgång, dels att rapportera ävenövriga sjukdomsfall.För tvister som gäller en arbetstagares rätt till sjuklönföreslås gälla vanliga regler avseende lönefordran. Mål mellanarbetstagare och arbetsgivare om tillämpning av den föreslagnalagen skall alltså handläggas enligt lagen om rättegången iarbetstvister.Bestämmelserna om sjuklön föreslås intagna i en särskild lag.Utöver lag om sjuklön föreslås också följdändringar i vissaandra lagar. Förslaget föreslås träda i kraft den 1 januari1992.Arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen föreslås sättas nedi förhållande till de sänkta kostnaderna för sjukförsäkringen.Slutligen föreslås i propositionen att anslaget tillsjukförsäkringen för /92 sätts ned i förhållandetill vad som tidigare anvisats.Utskottet behandlar här dels en motion om avslag påpropositionen, dels två motioner om införande av sjuklönesystem,dels en motion om utvärdering av förändringen.Lars m.fl. yrkar i motion Sf54 avslag på propositionen.Motionärerna kritiserar motiven till propositionen. De anser attdifferentierade arbetsgivaravgifter är ett bättre sätt att gearbetsgivaren ekonomisk anledning att förbättra arbetsmiljön.Sjuklönesystemet ger enligt motionärerna arbetsgivaren detsnabbaste ekonomiska utfallet om han avstår från att anställamänniskor som kan förväntas få högre sjukfrånvaro ängenomsnittet. Särskilda bestämmelser för sådana arbetstagare ärdiskriminerande och innebär ett avsteg från den grundläggandeprincipen om lika behandling i socialförsäkringssystemet.Motionärerna anser att kan avlastasadministrativt arbete med korttidsfrånvaro genom det system medarbetsgivarinträde i sjukförsäkringen som redan finns främst förstatsanställda, där ersättningen, på samma sätt som sjuklön,korreleras till lönen men där de anställda inte kommer i sammaberoendeförhållande till arbetsgivaren.I två motioner som väckts under årets allmänna motionstid,Sf320 av m.fl. (yrkande 5) och Sf352 av BengtWesterberg m.fl. (yrkande 3), framhåller motionärerna fördelarnamed ett sjuklönesystem och begär tillkännagivanden omutformningen av detta system.Utskottet vidhåller den bedömning om fördelarna med enarbetsgivarperiod med sjuklön som utskottet gjorde i sittbetänkande 1990/91:SfU9, och som delades av . Utskottetavstyrker därför bifall till motion Sf54. Motionerna Sf320yrkande 5 och Sf352 yrkande 3 bör anses tillgodosedda genom detförslag om sjuklön som lagts fram.I detta sammanhang bör uppmärksammas att utskottet i sittnyligen avgivna betänkande 1990/91:SfU16 med anledning avproposition 1990/91:141 om rehabilitering ochrehabiliteringsersättning förordat att regeringen snaraståterkommer till med förslag om differentieradearbetsgivaravgifter som kan fungera som ekonomiska styrmedel föratt åstadkomma bättre arbetsmiljöer.I motion Sf51 yrkande 2 begär m.fl. etttillkännagivande om att förändringen av sjukersättningsreglernabör utvärderas fortlöpande.