bet · GE01TU24 · 1991-05-07 00:00:00 — Med anledning av detta ställningstagande gav regeringenden transportrådet i uppdrag att senast den 1oktober 1990 lämna förslag om hur den samordnadeinvesteringsplaneringen skulle kunna vidareutvecklas.I transportrådets utredning konstateras att dagensplaneringssystem i huvudsak utgör en god grund för ett fortsattreformarbete. Samhällekonomiskt synsätt, regional förankring ochlångsiktighet präglar bl.a. arbetet. En utveckling krävs dockenligt transportrådet på vissa punkter, exempelvis åtgärder föratt tillmötesgå målen om en god miljö och regional balans.Samtidigt finns önskemål om mer förenklade och flexiblaplaneringsformer. I rådets rapport sägs vidare att trafikverkensplanering inte är helt jämförbar. Bland rådets förslag ingår attriksdagens och regeringens inflytande över planeringssystemetbör stärkas genom tydligare riktlinjer och uppföljning.Transportrådets rapport har remissbehandlats under hösten1990.5.2 Regeringens förslagRegeringen har i tillväxtpropositionen deklarerat attinvesteringar i trafikens infrastruktur har en grundläggandebetydelse för en positiv samhällsutveckling. Mot den bakgrundenär det naturligt att samhället har ett ansvar för att sådanaanläggningar som behövs för allmänna transportbehov kommer tillutförande. Den samordnade investeringsplaneringen bedöms därvidutgöra ett viktigt instrument för att man skall kunna taställning till olika investeringsstrategier och göra avvägningarmellan skilda delar av trafiksektorn.Regeringen anger vidare att för den långsiktigainvesteringsplaneringen bör en förstärkning ske av regeringenspolitiska styrning. Styrningen är avsedd att ske i första handgenom tydligare planeringsdirektiv till verken där inriktningenav investeringsplaneringen skall framgå. Trafikverken skallinnan projektplaneringen påbörjas för regeringen redovisainvesteringsinriktningen under de kommande 5--10 åren. Om det ärnödvändigt kan regeringen därmed på ett tidigt stadium påverkatrafikverkens kommande investeringar. Planerna bör ävenfortsätttningsvis omfatta men ges en översiktligare formför . I sammanhanget hänvisar regeringen tillsin syn på vilka större investeringar som kan komma attgenomföras med tillskott bl.a. från densärskilda infrastrukturfonden.Organisatoriskt anges att det fortsättningsvis bör ankommapå att tillse att det tas fram ett gemensamtplanerings- och prognosunderlag för trafikverken. Regeringen harvidare att utfärda anvisningar så att enhetligautvärderingsmetoder används samt att såväl trafikverksgemensammasom trafikgrensvisa direktiv ges till trafikverken. Sammantagetanges att detta innebär att en åsyftad ökad politisk styrninguppnås. Med en tidsmässigt samordnad planering, byggd på ettgemensamt planerings- och prognosunderlag och tillämpning avenhetliga samhällsekonomiska utvärderingsmetoder, anförs vidareatt möjligheten förbättras att jämföra de samlade effekterna avinvesteringarna inom skilda trafikslag.5.3 Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag om en reformerad investeringsplaneringhar behandlats i ett flertal motioner. Motionerna tar upp delsprincipiella frågor kring investeringsplaneringens utformning,dels vilka frågor och regioner som särskilt bör prioriteras inomramen för planeringssystemet och dels frågor om hurinvesteringsplaneringen bör samordnas.I motion T35 (v) framhålls bl.a. att bör delta iplaneringsprocessen för att de folkvalda skall få störremöjligheter till styrning och inflytande.Motsvarande uppfattning återspeglas även i motion T60 (c)som avvisar en koncentration av den politiska styrningen tillregeringen. I stället framhåller motionärerna att det bör varariksdagen som skall ange förutsättningarna för trafikverkenslångsiktiga investeringar. Trafikverken skall också innanprojektplaneringen påbörjas för redovisainvesteringsinriktningen för de närmaste 5--10 åren så attriksdagen redan på ett tidigt stadium ges möjlighet att påverkautvecklingen av samhällets infrastruktur.I motion T215 (c) framhålls betydelsen av att en bättresamordning av investeringarna i landtransporternas infrastrukturkan åstadkommas.Utskottet har understryktatt infrastrukturen har en grundläggande betydelse församhällets utveckling och att det därför är naturligt att statoch kommmun har ansvaret för att sådana trafikanläggningar somtillgodoser allmänna transportbehov kommer till utförande. Idetta ansvar ingår hur statsmakterna skall göra avvägningar isatsningar på de olika trafikslagen.Utskottet delar mot denna bakgrund regeringens uppfattningatt investeringsplaneringen bör utvecklas vidare. Utskottet villi sammanhanget hänvisa till vad som anförs i det föregåendeunder avsnitt 3.5 om ett stärkt inflytande från sidaöver infrastrukturplaneringen och det nya anslaget förinvesteringar i trafikens infrastruktur. Utskottet framhållerdär att det politiska inflytandet över planeringsprocessen börstärkas och att regeringen därför bör underställa riksdagenövergripande riktlinjer för hur infrastrukturen skall utvecklas.Vad utskottet anfört innebär att syftet med motionerna iallt väsentligt torde bli tillgodosett. De påkallar därför ingenåtgärd från sida och avstyrks därför av utskottet.Utskottet lämnar, med hänvisning till det anförda, utanytterligare erinran vad som anförs i tillväxtpropositionen omden politiska styrningen av investeringsplaneringen och dentrafikgrensövergripande investeringsplaneringen.I sitt betänkande 1990/91:TU3 om vissa trafikpolitiska frågorframhöll utskottet att effektiva sjötransporter är av strategiskbetydelse för transportsektorn. Tillgången till sjötransporterökar valfriheten för näringslivet och kan därmed ge lägretransportkostnader. Även energi- och miljöskäl talar försjöfarten, anförde utskottet i detta betänkande. Utskottetförutsatte att den samordnade investeringsplaneringen kommer attutformas så att möjligheterna att bättre utnyttja sjöfartenlängs våra kuster kan belysas.Mot bakgrund av vad utskottet uttalade om sjöfarten ibetänkandet 1990/91:TU3 anser utskottet att regeringen itillväxtpropositionen tydligare borde ha klargjort på vad sättutskottets önskemål skall kunna tillgodoses inom ramen för enutvecklad investeringsplanering. Utskottet förutsätter dock attinvesteringsplaneringen utformas på det sätt utskottet angivit.Utskottet övergår nu till att närmare behandla formerna ochriktlinjerna för investeringsplaneringen.Regeringen har i propositionen inte närmare preciseratplaneringsdirektivens innehåll. En förändring sägs dock förordasmot en ökad helhetssyn där ett mer uttalat nationellt perspektivanläggs. Regeringen hänvisar till att ett större antalinvesteringar kan komma att utföras medtillskott bl.a. från regeringens föreslagna infrastrukturfond.Ett flertal motioner har tagit upp frågan om vilkariktlinjer som bör meddelas till de ansvarigainfrastrukturhållarna inför planeringsarbetet. om hur verken bör utforma sina investeringskalkyler ochgöra samhällsekonomiska bedömningar. Särskilda regionalainsatser efterlyses också i flera motioner med en utveckling avtrafikens infrastruktur i olika landsdelar.Vad gäller frågan om val av planeringsmetodik m.m.framhålls i motion T35 (v) att den samhällsekonomiska analysenbör bygga på hur olika alternativ och avvägningar mellantrafikslagen påverkar samhällsekonomin. En mer fullständigbehandling bör därvid ske av frågor som gäller hushållning mednaturresurser, bebyggelseutveckling, markanvändning ochmiljökonsekvenser.I motion T40 (mp) understryks angelägenheten av att ettsamhällsekonomiskt synsätt präglar investeringsplaneringen.Detta innebär bl.a. enligt motionärerna att trafiken skallbeskattas i enlighet med sina samhällsekonomiska kostnadervarför såväl bensinskatten som framför allt kilometerskatten börhöjas. I motionen framhålls även vikten av en aktivregionalpolitik när investeringar i trafikens infrastrukturplaneras och fördelas.I motion T203 (mp) påtalas nödvändigheten av att delssamhällekonomiska beräkningar görs på ett likartat sätt förolika trafikinvesteringar, dels att denna bedömning sker på detsätt som tidigare uttalat sig för, vilket innebär attett samhällsekonomiskt synsätt skall bilda utgångspunkten.I motionerna T81 (mp), T207 (mp), T231 (mp) och T412 (mp)framhålls behovet av en aktiv samhällsplanering i syfte attfrämja miljövänlig kollektivtrafik, minska vägtrafiken och föratt förbättra trafiksäkerheten. Enligt motionärerna bör enutbyggnad av kollektivtrafiken göras så att den blir mereffektiv och kundanpassad och därmed kan konkurrera bättre medbilismen.Vad gäller de motionsyrkanden som väckts om val avplaneringsmetodik m.m. vid investeringsbedömningen villutskottet erinra om att enligt trafikpolitiska beslutskall ett samhällsekonomiskt synsätt utgöra en grund vidinvesteringsplaneringen. Investeringsplanerna inom ,, luftfartverket och skall ocksåupprättas efter enhetliga samhällsekonomiska metoder. Utskottetvill vidare erinra om att regeringen aviserat att man har föravsikt att tillsätta en utredning för att granska och utvecklatrafikverkens samhällsekonomiska kalkylmodeller mot bakgrund avden kritik som förts fram i olika sammanhang.Beträffande frågan om de olika trafikgrenarnaskostnadsansvar vill utskottet hänvisa till det pågåendeutredningsarbete som regeringen initierat inför uppföljningen avdet gällande trafikpolitiska beslutet.När det gäller de motionsyrkanden som efterlyser åtgärder påsamhällsplaneringsområdet vill utskottet erinra om att en aktivsamhällsplanering ingår som en viktig komponent för attåstadkomma ett miljöanpassat transportsystem. I regeringensproposition /91:90 om en god livsmiljö förordas också enfortsatt utveckling innefattande bl.a. en ökad användning avmiljökonsekvensbeskrivningar. För den kommunala och regionalaplaneringen förordas vidare åtgärder för att främja enbebyggelseutveckling med ett minskat resbehov och en förbättradkollektivtrafikförsörjning.Utskottet bedömer mot denna bakgrund att inom ramen för detfortsatta utvecklingsarbetet på området kan syftet medmotionsyrkandena till väsentlig del komma att tillgodoses. Depåkallar därmed ingen åtgärd från sida och avstyrksföljaktligen.Yrkanden om behov av infrastruktursatsningar i särskildaregioner har tagits upp i en rad motioner.I motionerna T26 (m), T59 (s), T217 (s) och T268 (c) framhållsbehovet av ett utvecklat trafiksystem i . I den förstnämndamotionen påtalas särskilt angelägenheten av att hela Skånebetraktas från trafikplaneringssynpunkt som en sammanhållenregion.I motion T63 (c) yrkas på insatser för att förbättrakommunikationerna i Blekinge.I motionerna T24 (s) och T33 (fp) framhålls att sydöstraSverige med dess speciella behov och förutsättningar bör få delav de infrastrukturmedel som planeras avsättas för den fortsattautbyggnaden av trafiksystemet.I motion T52 (c) uppmärksammas behovet av en utbyggnad avinfrastrukturen i vad gäller såväl vägar somjärnvägar. Enligt motionärerna har rätta insatser i regionenockså positiva effekter för stora delar av landet i övrigt.I motionerna T13 (s), T247 (fp) och T565 (c) framhållsbetydelsen av utvecklade kommunikationer och behovet avsatsningar i bl.a. . Enligt den sistnämnda motioneninnebär ett förverkligande av målsättningen om en fungerandetrafik i hela landet att fördelningen av resurser tillinfrastrukturens utbyggnad skall komma hela landet till del.I motion T70 (mp) påtalas att trafiken till och från Gotlandhar en viktig näringsgeografisk betydelse.I motion T36 (v) framhålls behovet av en utbyggnad avkommunikationerna i med en inriktning som bl.a.främjar en ökad kollektivtrafik.I motionerna T10 (m) och T265 (m) framförs att satsningarbör prioriteras till Mälardalen.I motion T58 (s) yrkas att Bergslagens centrala läge bör tastill vara samt att investeringsmedel bör avsättas tillBergslagen för strategiskt viktiga "matarförbindelser" till de ipropositionen föreslagna investeringsobjekten på väg- ochjärnvägsområdet. Vidare framhålls att den nationellatransportvisionen bör bygga på regionalt utarbetade program.I motion T64 (s) framhålls behovet av investeringar iVärmlands kommunikationer som tillgodoser nationella intressen.Detta innebär att en rad insatser bör genomföras på såväl väg-som järnvägsområdet.I motion T222 (s) framhålls behovet av infrastrukturellasatsningar i skogslänens inland. Enligt motionärerna krävs detkraftiga trafikinsatser för att skapa en bättre regionalpolitiskbalans mellan inlandet och de områden som redan nu har en braarbetsmarknad.I motionerna T41 (fp) och T239 (fp) bedöms att en satsningpå transporter och kommunikationer i är nödvändigför att länets näringsliv, arbetsmarknad, kompetensförsörjningoch kulturliv skall kunna utvecklas. Ökade investeringsresurserbör därför enligt motionären sättas in för att förbättra länetskommunikationer.Utskottet anser att de redovisade motionsyrkandena belyser detbetydande behov som finns i flera regioner av ökadeinvesteringsmedel för trafiksystemets vidmakthållande ochfortsatta utveckling. Som flera motionärer påtalat kan regionalainsatser också ha en stor nationell betydelse med hänsyn till detrafikmässiga samband som finns mellan olika landsdelar. Det ärdärför enligt utskottets mening angeläget med en ökad helhetssynoch ett mer uttalat nationellt synsätt i planeringssystemet därför landet viktiga investeringsbehov kan komma till uttryck ochavvägas.Utskottet konstaterar att en del av de investeringsobjektsom förts fram i de tidigare refererade motionsyrkandenainnefattas i trafikverkens planer och i de projekt som kanfinansieras från det av utskottet föreslagna nya anslaget förinvesteringar i trafikens infrastruktur. Dessa projekt har imånga fall en strategisk betydelse för landets trafikförsörjningvarför ett förverkligande av investeringarna bedöms kunna spridapositiva konsekvenser även till andra regioner. Genomeliminering av s.k. flaskhalsar i trafiksystemet kan sålundaäven geografiskt sett mer avlägsna regioner gynnas. Utskottetvill vidare erinra om att genom att inrätta det nya anslagetfrigörs extra utrymme inom ramen för de ordinarie anslagenvilket, som utskottet tidigare föreslagit bör komma sådanaregioner till del som inte kan utnyttja detta anslag. Utskottethar i detta sammanhang också uttalat vissa riktlinjer för dengeografiska inriktningen.Utskottet bedömer vidare att genom den utveckling somförutsetts ske av såväl målstyrningen som uppföljningen avinvesteringarna kan en efterlyst förändring ske avplaneringssystemet. Detta innebär bl.a. att riksdagenfortsättningsvis kan ges bättre möjligheter att på ett mertydligt och ändamålsenligt sätt bedöma olikainvesteringsstrategier och investeringarnas geografiskainriktning i landets olika delar.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetsamtliga nu aktuella motionsyrkanden. Syftet med flera av demtorde dock bli helt eller delvis tillgodosett. Utskottet hemställerTrafikpolitikens mål och inriktning1. beträffande trafikpolitikens mål och inriktningatt avslår motionerna 1990/91:T28 yrkande 1,1990/91:T38 yrkande 2, 1990/91:T40 yrkandena 1--3, 5, 11 och 30,1990/91:T60 yrkandena 1 och 2, 1990/91:T61 yrkandena 1 och 5,1990/91:T62 yrkandena 2 och 3, 1990/91:T202 yrkande 5,1990/91:T203 yrkande 1, 1990/91:T205, 1990/91:T207 yrkandena1--4, 1990/91:T211 yrkandena 1--5 och 23, 1990/91:T215 yrkande1, 1990/91:T216, 1990/91:T220 yrkandena 1 och 4--5, 1990/91:T231yrkande 4, 1990/91:T241, 1990/91:T249 yrkande 1, 1990/91:T259yrkandena 3 och 4, 1990/91:T508 yrkande 1 och 1990/91:T701yrkandena 1 och 2,res. 1 (m, fp)res. 2 (c)res. 3 (v)res. 4 (mp)2. beträffande vissa fordons- och bensinskatter m.m.att avslår motionerna 1990/91:T211 yrkande 9,1990/91:T248 yrkande 5 och 1990/91:Fi312,res. 5 (m)3. beträffande översyn av affärsverkenatt med avslag på motionerna 1990/91:T211 yrkande 14och 1990/91:T214 lämnar utan erinran vad regeringen anfört iproposition 1990/91:100 bilaga 8.res. 6 (m, fp)Investeringar i trafikens infrastruktur4. beträffande infrastrukturfondenatt med bifall till motionerna 1990/91:T40 yrkande6, 1990/91:T43 yrkande 1, 1990/91:T61 yrkandena 2 och 4 och1990/91:T62 yrkande 1 samt med avslag på proposition 1990/91:87yrkandena 10--12, 56 och 59 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,5. beträffande anslag på tilläggsbudget till investeringar itrafikens infrastrukturatt med anledning av motionerna 1990/91:T61 yrkande3 och 1990/91:T62 yrkandena 5 och 6 i denna del tillInvesteringar i trafikens infrastruktur på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /91 anvisar ettreservationsanslag på ,res. 7 (mp) -- delvis6. beträffande anslag till investeringar i trafikensinfrastrukturatt med anledning av motion 1990/91:T62 yrkandena 4och 6 i denna del till Investeringar i trafikensinfrastruktur för /92 anvisar ettreservationsanslag på ,res. 7 (mp) -- delvis7. beträffande anslagets reala värdeatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 7 (mp) -- delvis8. beträffande planeringsramatt med avslag på motion 1990/91:T35 yrkande 4godkänner en planeringsram på 20000000000kr. förinvesteringar i trafikens infrastruktur (penningvärde),res. 7 (mp) -- delvisres. 8 (v)9. beträffande användning av anslaget Investeringar itrafikens infrastrukturatt med avslag på motionerna 1990/91:T34,1990/91:T35 yrkandena 1 och 5, 1990/91:T60 yrkandena 3--5,1990/91:T202 yrkande 6 samt 1990/91:T565 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 7 (mp) -- delvisres. 9 (m)res. 10 (v)10. beträffande samfinansieringatt med avslag på motion 1990/91:T35 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 7 (mp) -- delvisres. 11 (v)11. beträffande inflytandeatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 7 (mp) -- delvisres. 12 (v)Storstädernas trafiksystem12. beträffande utgångspunkter för finansiering avöverenskommelserna om trafiken och miljön i storstadsområdenaatt med anledning av regeringens förslag iproposition 1990/91:87 och med avslag på motionerna 1990/91:T40yrkandena 34--36, 1990/91:T48, 1990/91:T49 yrkandena 1, 3--6,1990/91:T50, 1990/91:T51 yrkandena 1 och 7, 1990/91:T60 yrkande14, 1990/91:T66, 1990/91:T224, 1990/91:T244 yrkande 1,1990/91:T245 yrkandena 2 och 5, 1990/91:T252 yrkande 1 och1990/91:T269 yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,res. 13 (c)res. 14 (v)res. 15 (mp)13. beträffande lagstiftning om avgifter för väg- ochgatutrafikenatt lämnar utan erinran vad som anförts ipropositionen 1990/91:87, avslår motion 1990/91:T62 yrkande 8samt lämnar motionerna 1990/91:T223, 1990/91:T244 yrkande 2 och1990/91:T267 yrkande 3 utan vidare åtgärd,res. 16 (m)14. beträffande ny teknologi inom vägtrafikområdet och ettelektroniskt betalsystematt med avslag på motionerna 1990/91:T35 yrkande 11och 1990/91:T220 yrkande 6 lämnar utan erinran vad som anförts iproposition 1990/91:87,res. 17 (v)Reformerad investeringsplanering15. beträffande reformerad investeringsplaneringatt med avslag på motionerna 1990/91:T35 yrkande 8 idenna del och 1990/91:T60 yrkande 7 och 1990/91:T215 yrkande 2godkänner den inriktning av den politiska styrningen avinvesteringsplaneringen och den inriktning av dentrafikgrensövergripande investeringsplaneringen som förordas iproposition 1990/91:87,16. beträffande val av planeringsmetodik m.m.att avslår motionerna 1990/91:T35 yrkande 8 i dennadel, 1990/91:T40 yrkandena 4, 17, 28 och 29, 1990/91:T81 yrkande1, 1990/91:T203 yrkandena 5 och 6, 1990/91:T207 yrkande 5,1990/91:T231 yrkande 1 och 1990/91:T412 yrkande 13,res. 18 (v, mp)17. beträffande infrastruktursatsningar i särskildaregioneratt avslår motionerna 1990/91:T10, 1990/91:T13yrkande 1, 1990/91:T24, 1990/91:T26, 1990/91:T33, 1990/91:T36,1990/91:T41 yrkande 1, 1990/91:T52, 1990/91:T58 yrkandena 1--2och 4, 1990/91:T59, 1990/91:T63 yrkande 2, 1990/91:T64 yrkande1, 1990/91:T70 yrkande 1, 1990/91:T217 i denna del,1990/91:T222, 1990/91:T239 yrkande 1, 1990/91:T247 yrkande 1 idenna del, 1990/91:T265 i denna del, 1990/91:T268 yrkandena 1 idenna del, 2 och 5 samt 1990/91:T565 yrkande 6.Stockholm den 7 maj 1991På trafikutskottets vägnarBirger RosqvistNärvarande: (), (), OlleÖstrand (s), (), (), GörelBohlin (m), (), (), Sten-OveSundström (s), i (m), (),(), (), (), Tom (), () och (). Trafikpolitikens mål och inriktning (mom.1)(), (), i (m), () och Tom () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "beslutade" och på s. 19 slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse:Utskottet har inget att erinra mot det av riksdagenfastlagda målet för trafikpolitiken, nämligen att medborgarnaoch näringslivet i landets olika delar skall erbjudas entillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning tilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Den av regeringenförda politiken leder emellertid inte till att målet uppnås.Det är enligt utskottets mening nödvändigt att stat ochkommuner reducerar antalet regler och förordningar så långt sommöjligt. En sådan avreglering skulle leda till ökad konkurrens,vilket i sin tur skulle medföra såväl lägre priser som bättreservice. Trafikgrenarna bör ges ett ökat kostnadsansvar, ochmarkanpassade mekanismer för att finansiera och styrautbyggnaden av infrastrukturen bör användas när så är möjligt.Utskottet anser vidare att erfarenheterna av ekonomiskastyrmedel är goda och att sådana därför bör utvecklas vidare ochinföras i större utsträckning än på trafikområdet.Det är enligt utskottets mening nödvändigt med en kraftigsatsning på infrastrukturen . Finansieringen avden nödvändiga utbyggnaden av infrastrukturen bör bl.a. skegenom utförsäljning av statliga företag och andra statligatillgångar. Avgifter på nya vägar och broar bör också kunnainföras i vissa fall.De av utskottet angivna finansieringssätten möjliggörbetydligt större investeringar än de 100miljarder kronor som regeringen angivit som mål. Som framhålls imotionerna T62(m) och T220(fp) bör en investeringsnivå på125--vara möjlig under denna period.Avgörande för storleken på insatserna blir den ekonomiskautvecklingen i landet.Som framhålls i motion T216 (m) är det enligt utskottetsmening angeläget med likartat bakgrundsmaterial som kanmöjliggöra jämförande samhällsekonomiska kalkyler beträffandenyttan och angelägenhetsgraden av större investeringar itransportsystemet.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att syftet medsamtliga yrkanden i m- och fp-motionerna torde bli tillgodosettbör av ges regeringen till känna. Syftet med flera av dem blir dockdelvis tillgodosett i och med utskottets ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande trafikpolitikens mål och inriktningatt med anledning av motionerna 1990/91:T61yrkandena 1 och 5, 1990/91:T62 yrkandena 2 och 3, 1990/91:T211yrkandena 1--5 och 23, 1990/91:T216 och 1990/91:T220 yrkandena1, och 4--5 samt med avslag på motionerna 1990/91:T28 yrkande 1,1990/91:T38 yrkande 2, 1990/91:T40 yrkandena 1--3, 5, 11 och 30,1990/91:T60 yrkandena 1 och 2, 1990/91:T202 yrkande 5,1990/91:T203 yrkande 1, 1990/91:T205, 1990/91:T207 yrkandena1--4, 1990/91:T215 yrkande 1, 1990/91:T231 yrkande 4,1990/91:T241, 1990/91:T249 yrkande 1, 1990/91:T259 yrkandena 3och 4, 1990/91:T508 yrkande 1 och 1990/91:T701 yrkandena 1 och2, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,2. Trafikpolitikens mål och inriktning (mom.1)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "beslutade" och på s. 19 slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse:Utskottet anser, såsom också framhålls i motion T60(c),att goda kommunikationer är en förutsättning för att helaSverige skall leva. En utbyggnad av kollektivtrafiken och ettväl utbyggt väg- och järnvägsnät ökar möjligheterna till ettdecentraliserat boende och näringsliv. Investeringar i ochutbyggnad av person- och godstransporter är en avgörandeförutsättning för att skapa tillväxtmöjligheter i alla delar avlandet. I regioner och områden där vägar är det endaalternativet skall staten prioritera vägarna.