bet · GE01FiU30 · 1991-05-30 00:00:00 — Särskilda utbildningsinsatserbör göras för invandrare och flyktingar.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi54 yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följandelydelse:45. beträffande inriktningen av arbetsmarknadspolitikenatt med bifall till motion 1990/91:Fi54 yrkande 1och med avslag på motionerna 1990/91:Fi38 yrkande 6 och1990/91:Fi65 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,34. Inriktningen av arbetsmarknadspolitiken (mom.45)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 90börjar med "har" och på s. 91 slutar med "avriksdagen" bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets uppfattning är arbetslöshet attmisshushålla med mänskliga resurser och skall aldrig få användassom ett medvetet ekonomiskt-politiskt instrument. Risken förlångvarig utslagning från arbetsmarknaden samt för missbruk ochohälsa måste uppmärksammas.Arbetslösheten visar stora regionala skillnader. I februari1991 uppgick den öppna arbetslösheten till i Norrbottenjämfört i . För ungdomar är skillnadernaännu större. Det är således angeläget att uppmärksammautvecklingen på de lokala och regionala arbetsmarknaderna,anpassa insatserna efter behoven och sätta in särskilda insatserdär arbetslösheten är störst.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi65 yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följandelydelse:45. beträffande inriktningen av arbetsmarknadspolitikenatt med bifall till motion 1990/91:Fi65 yrkande 1och med avslag på motionerna 1990/91:Fi38 yrkande 6 och1990/91:Fi54 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,35. Inriktningen av arbetsmarknadspolitiken (mom.45)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 90börjar med "har" och på s. 91 slutar med "avriksdagen" bort ha följande lydelse:Det är enligt finansutskottets uppfattning ett felaktigtsynsätt att enbart ett relativt lågt löneläge skall göra Sverigekonkurrenskraftigt. En statligt dikterad lönepolitik för attbekämpa inflationen -- i syfte att klara sysselsättningen --avvisar utskottet helt.I likhet med i motion Fi38 anser utskottet attdet är en satsning på kunskapsintensiva branscher samt endemokratisk arbetsorganisation som kan ge landet en ökadkonkurrensförmåga. En sådan satsning kräver ändringar inäringslivspolitiken så att resurserna kapital, utbildning ochinfrastruktur styrs till rätt område . I ensådan politik ingår det som en integrerad del att kvinnor ochmän har samma rätt till arbete och att den offentliga servicenmåste vara väl utbyggd för att möjliggöra allas rätt tillarbete.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följandelydelse:45. beträffande inriktningen av arbetsmarknadspolitikenatt med bifall till motion 1990/91:Fi38 yrkande 6samt med avslag på motionerna 1990/91:Fi54 yrkande 1 och1990/91:Fi65 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,36. Anslag till förvaltningskostnader(mom.47)(), (), (), FilipFridolfsson (m), (), () och KnutWachtmeister (m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 91 sombörjar med "Som en" och slutar med "förslag tillstyrks" bort haföljande lydelse:Finansutskottet anser att regeringens sparförslag på 10milj.kr. Däremot finns det enligt utskottetsuppfattning inte behov av några nya tillsynstjänster inomarbetsmarknadsverket. Regeringens förslag bör således justeraspå denna punkt. Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet motionerna Fi43 yrkande 2 och Fi54 yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följandelydelse:47. beträffande anslag till Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnaderatt med bifall till motionerna 1990/91:Fi43 yrkande2 och 1990/91:Fi54 yrkande 3 samt med anledning av proposition1990/91:150 bilaga I:6 punkt B 1 för /92 undertionde huvudtiteln -- med ändring av tidigare beslut ommedelsanvisning (1990/91:AU11, rskr. 164) -- tillArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader anvisar ettramanslag på 2 ,37. Dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning till ungdomarunder (mom.50), och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 93 sombörjar med "instämmer" och slutar med"aktuell del" bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening bör yrkesutbildningen förungdomar i första hand ske genom gymnasieskolan. Somanförs i motion Fi43 (m) kan en höjning av utbildningsbidragetleda till att en del ungdomar medvetet slutar gymnasieskolan iförtid för att kunna erhålla en yrkesutbildning inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen med mera fördelaktiga ekonomiskavillkor. Den nuvarande differentieringen av bidraget tillkomjust för att undvika en överströmning av ungdomar frångymnasieskolan till arbetsmarknadsutbildning. Därutöver villutskottet erinra om att den ökande arbetslösheten kommer attmedföra en brist på platser inom arbetsmarknadsutbildningen.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionFi43 yrkande 3 och avstyrker regeringens förslag angåendedagpenning vid arbetsmarknadsutbildning för ungdomar under 20år.dels att utskottets hemställan under 50 bort ha följandelydelse:50. beträffande dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning tillungdomar under 20 åratt med bifall till motion 1990/91:Fi43 yrkande 3avslår vad som i proposition 1990/91:150 bilaga I:6 punkt B 2mom. 4 förordats i fråga om dagpenningen vidarbetsmarknadsutbildning till ungdomar (avsnitt2.2.4) och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,38. Utbildningsvikariat (mom.51)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 94 sombörjar med "biträder" och slutar med "avriksdagen" bort ha följande lydelse:Finansutskottet godtar att det av regeringen föreslagnasystemet med utbildningsvikariat prövas. Dock vill utskottetpeka på det osäkra underlaget angående den förväntadeomfattningen av ett sådant system. Bl.a. torde det vara så atten stor del av företagens utbildningsbehov kan tillfredsställasgenom relativt korta kurser. I sådana fall är det ur företagenssynpunkt knappast rimligt att anställa vikarier medinlärningstid etc. Inte heller företag med avsättningsproblemtorde i första hand välja att anställa vikarie när någonanställd skall utbildas.Utskottet finner det intressant att ett system med avdragkommer att prövas men vill å andra sidan hävda att detföreslagna systemet blir lika byråkratiskt krångligt som ettrenodlat bidragssystem. För att små företag skall ha lika godamöjligheter som större företag att utnyttja systemet förutsätterutskottet att tillämpningsanvisningarna preciserar att avdragenfrån arbetsgivaravgifterna kan periodiseras inom ramen förlagens giltighetstid -- /92.dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följandelydelse:51. beträffande utbildningsvikariatatt med bifall till motionerna 1990/91:Fi43 yrkande1 i denna del och 1990/91:Fi54 yrkande 2 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,39.2--4 §§ i lag om ändring i lagen (1991:329) omtillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter(mom.52)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 94 sombörjar med "delar" och slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse:Finansutskottet tillstyrker förslaget till lag om ändringi lagen (1991:329) om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691)om socialavgifter. Ett förtydligande bör dock göras i denföreslagna 4 § så att det klart framgår att för att få göraavdrag krävs godkännande av länsarbetsnämnden vad gällersamtliga utbildningar.dels att utskottets hemställan under 52 bort ha följandelydelse:52. beträffande 2--4 §§ i lag om ändring i lagen (1991:329)om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) omsocialavgifteratt med bifall till motionerna 1990/91:Fi43 yrkande1 i denna del och 1990/91:Fi54 yrkande 2 i denna del antar det iproposition 1990/91:150 bilaga I:6 punkt B2 mom. 2 i berörddel framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1991:329)om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter(avsnitt 2.2.1) med den ändringen att 4 § erhåller följandelydelse:Avdrag får göras med högst ,sammanlagt dock högst , för varje arbetstagare somdeltar i av länsarbetsnämnden godkänd1. yrkesinriktad utbildning eller2. utbildning som ökar arbetstagarens förutsättningar atttillgodogöra sig ny teknik eller utföra nya arbetsuppgifter,40. Rekryteringsstöd (mom.54), och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 95 sombörjar med "avstyrker" och slutar med "ipropositionen" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med vad som anförs i motionFi43 (m) att det inte är utan arbetsmarknadsverketssak att fatta beslut om tillämpningsföreskrifter för olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder, t.ex. tidsgränser förrekryteringsstödet. Skälet är att problemen vid arbetslöshetvarierar dels mellan olika individer, dels mellan olika yrkenoch orter. Det är därför olämpligt med fasta tidsgränser vidrekryteringsstöd. Grundprincipen måste vara att denna typ avsubventionerad sysselsättning enbart får komma i fråga när detsaknas rimliga möjligheter att få ett arbete. Ungdomar bör t.ex.få betydligt än en månad på sig att söka arbete,innan anställning med rekryteringsstöd aktualiseras.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionFi43 yrkande 4 och avstyrker regeringens förslag när det gällerkvalifikationstider för rekryteringsstöd.dels att utskottets hemställan under 54 bort ha följandelydelse:54. beträffande rekryteringsstödatt med bifall till motion 1990/91:Fi43 yrkande 4avslår de förslag till ändringar i fråga om rekryteringsstöd somförordats i proposition 1990/91:150 bilaga I:6 punkt B 2 mom. 5(avsnitt 2.3) och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,41. Anslag till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (mom.55)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 96 sombörjar med "delar" och slutar med "delen (1§)" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att det är viktigt att få tillstånd en kraftig satsning på infrastrukturinvesteringar m.m.Därför bör 500 milj.kr. av reservationen under anslaget B 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder -- utöver av tidigarebeslutade 700 milj.kr. -- tas i anspråk för att täcka deinsatser som föreslås under anslaget. Genom en sådan åtgärd kananslagsbeloppet minskas i motsvarande mån och justeras till . Utskottet tillstyrker med det anförda motionFi65 yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 55 bort ha följandelydelse:55. beträffande anslag till Arbetsmarknadspolitiskaåtgärderatt med bifall till motion 1990/91:Fi65 yrkande 2och med anledning av proposition 1990/91:150 bilaga I:6 punkt B2 mom. 7 samt med avslag på på motion 1990/91:Fi38 yrkande 5 /92 under tionde huvudtiteln -- med ändring avtidigare beslut om medelsanvisning (1990/91:AU11, rskr. 164) --till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder anvisar ettreservationsanslag på 13 ,42. Anslag till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (mom.55)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 96 sombörjar med "delar" och slutar med "delen (1§)" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med vad som anförs i motionFi38 (v) att i ett skede där även optimistiska prognoser pekarpå arbetslöshet bör samhället vara berett att satsabetydligt mer och bredare än annars. Den nuvarande utvecklingenkräver extra ordinära insatser för att hålla sysselsättningenuppe. Sådana insatser bör företrädesvis göras på områden somblivit eftersatta, t.ex. kommunernas underhåll av skolor ochVA-nät, äldre- och barnomsorg samt åtgärder för att hävaungdomsarbetslösheten.dels att utskottets hemställan under 55 bort ha följandelydelse:55. beträffande anslag till Arbetsmarknadspolitiskaåtgärderatt med bifall till motion 1990/91:Fi38 yrkande 5och med anledning av proposition 1990/91:150 bilaga I:6 punkt B2 mom.7 samt med avslag på motion 1990/91:Fi65 yrkande 2 /92 under tionde huvudtiteln -- med ändring avtidigare beslut om medelsanvisning (1990/91:AU11, rskr. 164) --till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder anvisar ettreservationsanslag på 18 ,43. Nivån på investeringsbidrag till bostadsbyggande(mom.61)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 100börjar med "gör" och på s. 101 slutar med"Fi62 (c) yrkande 7" bort ha följande lydelse:Inkomstskatteomläggningen har givits en sådan finansiering attden lett till en betydande skärpning av bostadsbeskattningen.Som en följd härav har boendekostnaderna stigit kraftigt underdet , vilket i sin tur ökat bidragsberoendet hosallt större grupper bostadskonsumenter. Omläggningen harmed andra ord lett till en ökad "rundgång" i ekonomin.Utskottet delar med hänsyn härtill den uppfattning som försfram i motion Fi62 (c) om att mervärdeskatten på byggande ochboende bör sänkas till 13,. Detta bör ske per den 1 januari1992. Den höjning av mervärdeskattenivån som genomfördes inom dessa områden har kraftigt fördyrat boendet ochlett till en onödigt byråkratisk bidragshantering.Investeringsbidraget som tillskapades för att kompensera delarav mervärdeskattehöjningen utgör således ett exempel bland mångaandra på en onödig byråkrati och rundgång av skattemedel.För att motverka denna utveckling biträder utskottet yrkande 7i motion Fi62 att momsen på bostadsbyggnads- och boendeområdetbör sänkas till 13,i pålägg från , dvs.till samma nivå som förordar för matmomsen.Motionerna Fi38 (v) yrkande 14 och Fi48 (mp) yrkande 5 böravslås då de inte är förenliga med vad utskottet nu förordat.I och med att byggmomsen sänks till tidigare nivå kaninvesteringsbidraget för bostadsbyggande avskaffas. Några medelbör därför inte anvisas för detta ändamål under nästa budgetår.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet biträder motionFi62 (c) yrkande 7.dels att utskottets hemställan under 61 bort ha följandelydelse:61. beträffande nivån på investeringsbidrag tillbostadsbyggandeatt med anledning av motion 1990/91:Fi62yrkande 7 i denna del samt med avslag på regeringens förslag iproposition 1990/91:150 bilaga I:7 punkt B 17 mom. 1 ochmotionerna 1990/91:Fi38 yrkande 14 i denna del och 1990/91:Fi48yrkande 5 beslutar avskaffa investeringsbidraget tillbostadsbyggande från och hos regeringen begärförslag om sänkt byggmoms från samma tidpunkt i enlighet med vadutskottet anfört,44. Nivån på investeringsbidrag till bostadsbyggande(mom.61)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 100börjar med "gör" och på s. 101 slutar med"Fi62 (c) yrkande 7" bort ha följande lydelse:Sedan den 1 januari 1991 lämnar staten investeringsbidrag förny- och ombyggnad av permanentbostäder. Syftet med bidraget äratt kompensera bostadsbyggandet för den kostnadsökning somföranleds av de slopade reduceringsreglerna för mervärdeskatt.Grundtanken med bidraget är att det skall kompensera för helamomshöjningen på byggande. Det är inte rimligt att denna principfrångås redan några månader efter det att bidraget infördes.Bostadsutskottet har för övrigt med bifall så sentsom avstyrkt ett annat förslag om ensänkning av investeringsbidraget (1990/91:BoU12, s. 74).Boendekostnaderna -- och då speciellt i nyproduktionen -- hargenom skatteomläggningen och andra åtgärder nu nått en sådannivå att inga ytterligare höjningar kan komma i fråga under detnärmaste året. Det är inte heller rimligt att i och för sigangelägna åtgärder, som att ge ekonomiskt svagapensionärsgrupper ett utökat bostadstillägg, finansieras genomförslag som medför hyreshöjningar för andra svaga grupper. Somvänsterpartiet anför i motion Fi38 bör denna typ av åtgärderfinansieras på annat sätt.Utskottet förordar således att regeringens förslag om enminskning av investeringsbidraget avslås. Därmed bör inte helleranslagsnivån räknas ner. Vad utskottet här anfört med anledningav motion Fi38 (v) yrkande 14 bör som sin mening geregeringen till känna. Motion Fi48 (mp) yrkande 5 avstyrksliksom motion Fi62 (c) yrkande 7 i den del som avser en minskadbidrags- och anslagsnivå.Utskottet vill i detta sammanhang också peka på att en alltförstor del av skattereformen har kommit att finansieras genom ökadbeskattning av boendet, vilket har resulterat i snedafördelningseffekter. har i sitt budgetförslagfrån bl.a. föreslagit att den särskildauttagsbeskattningen för företag som bedriver fastighetsskötsel iegen regi slopas, att fastighetsskatten för allmännyttan slopasoch att momsen på fjärrvärme avskaffas. Utskottet ansluter sigtill dessa förslag. Vad utskottet här anfört bör medanledning av motion Fi62 yrkande 7 i berörd del som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 61 bort ha följandelydelse:61. beträffande nivån på investeringsbidrag tillbostadsbyggandeatt med bifall till motion 1990/91:Fi38 yrkande14 i denna del och med anledning av motion 1990/91:Fi62 yrkande7 i denna del samt med avslag på regeringens förslag iproposition 1990/91:150 bilaga I:7 punkt B 17 mom. 1 och motion1990/91:Fi48 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om ett bibehållet investeringsbidrag ochlindrad beskattning av boendet,45. Nivån på investeringsbidrag till bostadsbyggande(mom.61)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 100börjar med "gör" och på s. 101 slutar med"Fi62 (c) yrkande 7" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening var det nödvändigt att införa ettinvesteringsbidrag för att undvika oönskade tröskeleffekter isamband med momshöjningen på byggandet. Efter hand kommeremellertid detta bidragsbehov att avklinga. i ett längretidsperspektiv finns det också risk för att ett oförändratinvesteringsbidrag leder till höjda bygg- och boendekostnader.Investeringsbidraget bör därför successivt minskas. Sommiljöpartiet de gröna påpekar i sin motion Fi48 bör den avregeringen föreslagna bidragsminskningen kunna ses som ettförsta steg i en sådan avveckling. Mot denna bakgrund biträderutskottet regeringens förslag om en sänkning avinvesteringsbidraget.Utskottet biträder också det förslag som läggs fram i motionFi48 (mp) yrkande 5 om ett investeringsstöd för ekologisktriktigt byggande. Ett sådant stöd bör utgå även närinvesteringbidraget i övrigt avvecklas. Som anförs i motionenkan ett ekologiskt byggande trots ett långsiktigt begränsatutnyttjande av olika former av resurser kortsiktigt ändå ge högaboendekostnader. Detta beror till stor del på en felaktigberäkningsmodell där inte tillräcklig hänsyn tas till att det"vanliga" byggandet belastar olika samhälls- och naturresurser.I motion Fi48 anges hur ett sådant stöd till ekologisktbyggande kan utformas. Utskottet biträder detta förslag sominnebär att det ekologiska byggandet helt undantas från densuccessiva avvecklingen av investeringsbidraget.Motionerna Fi38 (v) yrkande 14 i denna del och Fi62 (c)yrkande 7 i denna del avstyrks då dessa förslag strider mot vadutskottet förordat.dels att utskottets hemställan under 61 bort ha följandelydelse:61. beträffande nivån på investeringsbidrag tillbostadsbyggandeatt med bifall till motion 1990/91:Fi48 yrkande 5samt med anledning av regeringens förslag i proposition1990/91:150 bilaga I:7 punkt B 17 mom. 1 och med avslag påmotionerna 1990/91:Fi38 yrkande 14 i denna del och 1990/91:Fi62yrkande 7 i denna del som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om ett investeringsstöd för ekologisktbyggande,46. Anslag till Investeringsbidrag till bostadsbyggande(mom.62)Under förutsättning av bifall till reservation 43Gunnar och (båda c) anser att utskottetshemställan under 62 bort ha följande lydelse:62. beträffande anslag till Investeringsbidrag tillbostadsbyggandeatt med anledning av motion 1990/91:Fi62yrkande 7 i denna del och regeringens förslag i proposition1990/91:150 bilaga I:7 punkt B 17 mom. 2 samt med avslag påmotion 1990/91:Fi38 yrkande 14 i denna del tillInvesteringsbidrag för bostadsbyggande för budgetåret1991/92 under elfte huvudtiteln -- med ändring av riksdagenstidigare beslut (1990/91:BoU12, rskr. 199) -- anvisar ettförslagsanslag på ,47. Anslag till Investeringsbidrag till bostadsbyggande(mom.62)Under förutsättning av bifall till reservation 44Lars-Ove () anser att utskottets hemställan under 62bort ha följande lydelse:62. beträffande anslag till Investeringsbidrag tillbostadsbyggandeatt med bifall till motion 1990/91:Fi38 yrkande14 i denna del och med avslag på regeringens förslag iproposition 1990/91:150 bilaga I:7 punkt B 17 mom. 2 och motion1990/91:Fi62 yrkande 7 i denna del som sin mening ger regeringentill känna att förslagsanslaget Investeringsbidrag tillbostadsbyggande skall utgå med tidigare anvisat belopp(1990/91:BoU12, rskr. 199),Särskilda yttranden1. Statsskuldspolitiken (mom.4)och (båda fp) anför:Vi vill uppmärksamma regeringen på att det finns enmålkonflikt mellan att minimera kostnaderna för statsupplåningenoch att stimulera hushållssparandet. Vi anser att målet förstatsskuldspolitiken bör vara kostnadsminimering, inte attstimulera hushållssparandet. I övrigt hänvisar vi tillfinansutskottets betänkande 1990/91:FiU4 ochden statliga finansförvaltningen.2. Investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten (mom.7)(), (), (),() och () anför:Vi har alltsedan dess tillkomst motsatt ossinvesteringsskatten. Det är ytterst märkligt att man på den heltgenomreglerade byggmarknaden skall behöva använda sig avstyrinstrument av detta slag. Innan byggnadstillstånd meddelashar varje projekt underkastats en grundlig och i tiden utdragenprövning. Investeringsskatten har förstärkt de snedvridandeeffekter som byggnadsregleringen för med sig. Det illustrerasinte minst av att man nu måste utforma särskildaövergångsbestämmelser för att skatten inte skall leva kvar ochhämma byggandet långt efter det att den avskaffats.3. Mervärdeskattens nivå och utformning (mom.9)() anför:Miljöpartiet de gröna anser att momsen på basmat skall slopashelt och att skattebortfallet skall kompenseras med en höjningav den allmänna momsen med ca en procentenhet.Basmat som bör stödjas med slopad moms är enligt minuppfattning:Mjölkprodukter, smör, grädde och ostProdukter av nöt, får och lamm samt get och viltFiskSäd och sädesprodukter som gryn, mjöl, flingor, matbröd,knäckebröd och skorporPotatis och rotfrukter samt grönsakerFrukt, bär och svamp och konserver av dessa samt honung.Till basmat som inte vill stödja räknas ägg,griskött, broiler, socker och margarin samt smör- ochmargarinblandningar.Först när våra krav på djurvänlighet i djurhållningen äruppfyllda kan momsen på griskött, ägg och broiler slopas. Näroljeväxtodlingen har lagts om och användningen avjordbruksgifter upphört kan även momsen på margarin slopas.Miljöpartiets uppfattning är att persontransporter bör avbl.a. energi- och miljöpolitiska skäl undantas frånmervärdeskatteplikt när det är fråga om kollektivtrafik tilllands och sjöss. För att främja turistnäringen bör deförutvarande reduceringsreglerna för hotell- ochrestaurangverksamhet återinföras.4. Turistnäringen (mom.12)() anför:Momsbeläggningen av turismen har försvårat den svenskaturistnäringens konkurrenssituation. anser detviktigt att värna om turismen och att det kommer att behövasåtgärder av skilda slag. En sådan åtgärd är differentierad momsför bl.a. turism i glesbygd.Frågor om turistmomsen har i utskottsbehandlingen interesulterat i några konkreta förslag som kunnat samla enmajoritet.När reservanterna i reservation 22 vid moment 12 inte framlagtett konkret förslag om förbättringar för turistnäringen, har jagingen anledning att i detta sammanhang ställa mig bakom enallmänt hållen beställning till höstriksdagen om sänktturistmoms.Vänsterpartiet har i budgetförslaget /92 inteprioriterat åtgärder för turistnäringen. I stället har partietlagt förslag om borttagande av moms för kollektivtrafik och momssom drabbar boendet. Någon anledning att förändra dennaprioritering föreligger inte.5.