bet · GE01JuU17 · 1991-03-12 00:00:00 — 1990/91JuU17ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1990/91:100 bilaga 4 E ()har regeringen (s. 67 och 68) berett tillfälle att tadel av vad som anförts i propositionen om lokalförsörjningeninom kriminalvården m.m.I proposition 1990/91:100 bilaga 4 E ()har regeringen (s. 68 och 69) berett tillfälle att tadel av vad som anförts i propositionen om styrning av ekonomioch resursutnyttjande samt rationaliseringskrav inomkriminalvården.I proposition 1990/91:100 bilaga 4 ()har regeringen föreslagit att för /92till (punkt E 1, s. 70 och 71) anvisaett förslagsanslag på ,till Kriminalvårdsanstalterna (punkt E 2, s. 72--77) anvisaett förslagsanslag på 2 ,till Frivården (punkt E 3, s. 77--79) anvisa ettförslagsanslag på ,till Maskin- och verktygsutrustning m.m. (punkt E 4, s. 79)anvisa ett reservationsanslag på ,till Utrustning för kriminalvården (punkt E 5, s. 79 och 80)anvisa ett reservationsanslag på ,till Utbildning av personal m.fl. (E 6, s. 80 och 81) anvisaett reservationsanslag på . 1990/91:Ju501 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att kriminalvårdsverket får iuppdrag att starta övergångshem på några orter i riket.1990/91:Ju502 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en ny kriminalvårdsanstalt iHudiksvall.1990/91:Ju503 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om information till dem som är omhändertagna ikriminalvården.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So420.1990/91:Ju504 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utländska brottslingars avtjänande avsvenska fängelsestraff i eget hemland.1990/91:Ju505 av () och Karl-GöstaSvenson (m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att avslåförslaget om nedläggning av kriminalvårdsanstalten i Karlskrona.1990/91:Ju506 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå förslaget i proposition1990/91:100 om nedläggning av den slutna kriminalvårdsanstalteni ,2. att hos regeringen begär förslag som på annatsätt, inom ramen för anslaget till kriminalvårdsanstalterna,åstadkommer motsvarande besparingseffekter.1990/91:Ju507 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att avslå regeringens förslag om nedläggningav kriminalvårdsanstalten i Karlskrona.1990/91:Ju508 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en nykriminalvårdsanstalt i Visby.1990/91:Ju509 av och (båda c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna attprojektering och byggstart av en ny lokalanstalt i Hudiksvallskall ske.1990/91:Ju510 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de bestämmelser i nuvarande lag somföreskriver återanpassning av interner i kriminalvården tillsamhället skall tillämpas,2. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts för att ta fram förslag till ny inriktning avkriminalvården i enlighet med den anda och de intentioner sommotionen redovisar.1990/91:Ju620 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bl.a. kvinnors rätt till information ompermissioner, tid för frisläppande och vid rymning när mannen ärintagen på kriminalvårdsanstalt.1990/91:Ju624 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ersättande avlivstidsstraffet med tidsbestämt straff.1990/91:Ju627 av och (båda m)vari yrkas att hos regeringen begär förslag tilländrad lagstiftning beträffande samhällstjänst i enlighet medvad som i motionen anförts.1990/91:Ju703 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om sådan ändring av att häktning fårske i avbidan på att i skyddstillsynens form beslutadkontraktsvård kan påbörjas.1990/91:Ju802 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om påföljdssystemets utformning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att beteckningen kriminalvårdsanstalt irelevant lagstiftning bör ersättas av beteckningen fängelse,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om strängare straff vid vanebrottslighet,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om villkorligt fängelse,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att påföljden skyddstillsyn skallavskaffas,12. att beslutar att ändra och lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt så att den obligatoriskavillkorliga frigivningen upphävs,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om särbehandling av intagna i fängelser,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om permissioner till intagna i fängelser,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om narkotikamissbruk i fängelser,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bevakning av fängelsedömda,17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rehabilitering av dömda brottslingar.1990/91:Ju803 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om användningen av och utformningen avfängelsestraff,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en förutsättningslös utvärdering avsystemet med villkorlig frigivning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skärpta krav på dem som är villkorligtfrigivna,7. att beslutar om sådana ändringar i lagstiftningenom kontraktsvård som föranleds av motionens förslag,8. att hos regeringen begär förslag till regler omvillkorlig fängelsedom enligt vad i motionen anförts,10. att beslutar om sådan ändring i tillämpligalagar att förutsättningarna att särbehandla intagna dömda tillfängelse i lägst i permissionsfrågor ökar,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om krav på skötsamhet vid permissioner,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om frivårdsmyndigheterna inom kriminalvården,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den s.k. normaliseringsprincipen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätten för kvinnliga intagna att välja attbli placerade isolerat från manliga intagna,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om systemet för disciplinpåföljd inomkriminalvården,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en genomgripande utvärdering av 1974 årskriminalvårdsreform inom ramen för en parlamentarisk utredning.1990/91:Ju804 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätten för intagna att bli placerade pånarkotikafria anstalter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bekämpning av narkotika på anstalterna,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skärpta straff för återfallsbrottslighet.1990/91:Ju821 av m.fl. (c) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag tillåterinförande av fakultativ villkorlig frigivning efter tvåtredjedelar av avtjänad strafftid,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att straffsatserna generellt ej fårsänkas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skärpt påföljd vid upprepad och/eller grovbrottslighet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad restriktivitet av reglerna förpermissioner, frigång för de extremt brottsaktiva, samt förgrova vålds- och narkotikabrottslingar som återfallit i brott,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om särbehandling av dem som dömts tillfängelse i lägst ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utvidgning av försöksverksamheten medsamhällstjänst att omfatta hela landet,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förändrade regler rörandepåföljden samhällstjänst så att påföljden också kan omfatta ungalagöverträdare,26. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utveckling av behandlingsprogram förvåldsmän,28. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om narkotikafria anstalter, ökaddifferentiering av narkomaner och icke-narkomaner vid beslut omanstaltsplacering m.m., skärpt narkotikakontroll på anstalt ochinförande av särskilda motivationsavdelningar ikriminalvårdsanstalt,29. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om intagnas rätt att välja placering pånarkotikafri anstalt,47. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av en god eftervård.49. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bevakningen i kriminalvårdsanstalt,50. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om frivårdens utökade arbetsuppgifter m.m.,51. att till Frivården anvisar . utövervad regeringen föreslagit, eller således ,57. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en parlamentarisk utredning med uppdragatt se kriminalvårdsreform.1990/91:Ju823 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om straffsatser vid återfallsbrottslighet,5. att hos regeringen begär förslag till regler omsamhällstjänst för 15--17-åringar, i enlighet med vad somanförts i motionen.1990/91:Ju826 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om narkotikafria anstalter.1990/91:Ju832 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om information till brottsoffer närbrottslingar släpps från tvångsvård, kriminalvård eller häkte.1990/91:Ju835 av m.fl. (v) vari yrkas6. att hos regeringen för /92 begären minskning av anslaget för Kriminalvårdsanstalterna med10000000 kr. enligt vad i motionen anförts om att minskaantalet platser på kriminalvårdsanstalter,7. att till Frivården för /92 anslår10000000 kr. utöver vad regeringen föreslagit eller således334368000 kr. enligt vad i motionen anförts om utbyggnad avfrivårdsalternativen,11. att för /92 minskar anslaget tillKriminalvårdens transporter med . enligt vad imotionen anförts om orimligt höga kostnader för fångtransporter.1990/91:Ju836 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om humanisering av kriminalvården,4. att hos regeringen begär en utredning omtillämpningen av 7 § tredje stycket kriminalvårdslagen i syfteatt förbättra de dömdas rättsliga ställning,5. att hos regeringen begär en utredning som går utpå att förtroenderåd i princip bör finnas på varjekriminalvårdsanstalt och att förtroenderådens rättsligaställning stärks.1990/91:Ju837 av och (båda m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förverkandet av passen för grovanarkotikabrottslingar och andra grova brottslingar som stårunder övervakningsnämnds uppsikt.1990/91:Ju839 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om samhällstjänst förungdomar i åldersgruppen 15--. Verksamhetens mål och inriktningFlera motioner berör kriminalvårdens mål och inriktning. Imotionerna Ju803 och Ju821 begärs att en utvärdering av1973 års kriminalvårdsreform skall ske inom ramen för enparlamentarisk utredning. Utvärderingen bör enligt motionärernasyfta till att överväga om de hittillsvarande målen förkriminalvården fortfarande i alla avseenden skall gälla och omde medel som står till förfogande i så fall är de riktiga. Imotionen Ju510 hemställs att en utredning med inriktning påen humanare kriminalvård tillsätts.Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt bifall tillliknande motioner (se 1989/90:JuU22 s. 1 f och där gjordhänvisning). Utskottet har uttalat att någon genomgripandeutvärdering av reformen på det sätt som förespråkas imotionerna inte är erforderlig. Ambitionen måste, har utskottetansett, alltjämt vara att så långt det är möjligt med hänsyntill kravet på samhällsskydd och differentiering underlätta dedömdas anpassning i samhället och att motverka de skadligaföljderna av frihetsberövandet. Utskottet har betonatatt det är angeläget att det fortlöpande sker en utveckling avbehandlingsmetoderna och arbetsformerna i övrigt inomkriminalvården.Kriminalvården har också varit föremål förett omfattande översynsarbete när det gäller innehåll,organisation och verksamhetsformer. Översynsarbetet när detgäller verkställighetsinnehållet sker genom en arbetsgrupp inomregeringskansliet i samråd med . skall enligt sina direktiv (dir. 1990:11)överväga möjligheterna till att vidareutveckla innehållet i depåföljder som utgör alternativ till fängelsestraffet och vidarese över vissa frågor om verkställigheten av fängelsestraffet.Utskottet saknar anledning att frångå sina tidigareställningstaganden och anser att det inte finns skäl förriksdagen att initiera en parlamentarisk utredning med uppgiftatt se över kriminalvårdslagstiftningen. Motionsyrkandena häromavstyrks.Inte heller är utskottet berett att tillmötesgå detutredningskrav som framställts i motion Ju510. Yrkandetavstyrks.I motionerna Ju510 och Ju836 förespråkas enhumanisering av kriminalvården där återanpassningen avklienterna sätts främst.Som framgår ovan pågår det ett arbete med att på olika sättförbättra verkställighetsinnehållet i de olika påföljder somvårt påföljdssystem innehåller. Målsättningen är givetvis att degrundläggande tankarna bakom kriminalvårdsreformen skall kunnaförverkligas. I likhet med justitieministern (budgetprop. s. 38)kan utskottet dock konstatera att kriminalvårdens klienter tillstor del är starkt missgynnade i de flesta avseenden. Samtidigtsom kriminalvårdens ambitionsnivå här är hög bör svårigheternamed att lyckas med de åtgärder som vidtas för att främja dedömdas återanpassning beaktas. Det krävs också, vilket utskottetunderstrukit i flera sammanhang, en medverkan från andrasamhällsorgan för att ge de dömda en rimlig social plattform.Eftersom kriminalvårdens klienter har samma principiella rättsom andra medborgare till den service och omsorg som samhällettillhandahåller är det viktigt att samarbetet fortlöpandeutvecklas mellan kriminalvården och andra samhällsorgan, främstsocialtjänsten, arbetsmarknadsmyndigheter och den allmännahälso- och sjukvården. Som framgår bl.a. i det följande pågårsådant arbete.Enligt utskottets uppfattning saknas det anledning förriksdagen att göra något uttalande i anledning av motionernaJu510 och Ju836 i nu behandlade delar.Lokalförsörjningen inom kriminalvården m.m.I propositionen har regeringen (s. 67 och 68) berett riksdagentillfälle att ta del av vad justitieministern anfört omlokalförsörjningen inom kriminalvården m.m.Byggnadsstyrelsen är lokalhållare för häktena ochkriminalvårdsanstalterna samt för ,regionmyndigheterna och frivårdsorganisationen.Kriminalvårdsstyrelsen svarar dock för drift och löpandeunderhåll av anstalterna.Medel för investeringar i byggnader för kriminalvårdenberäknas under sjunde huvudtiteln, avsnittet Investeringar m.m.I gällande investeringsplan för kriminalvården har kostnadsramarom 334,5 milj.kr. beräknats för pågående och redan beslutadeobjekt.Justitieministern anmäler att en arbetsgrupp inomregeringskansliet tillsammans med ochbyggnadsstyrelsen (jfr prop. 1989/90:100, bil. 4, s. 84 och 85)har påbörjat arbetet med att göra en samlad bedömning av hur detframtida anstaltsbyggandet bör ske. Enligt arbetsgruppen kankriminalvårdsanstalten läggas ned utan att platsantaleti anstaltsorganisationen förändras eftersom nedläggningensamordnas med en planerad ombyggnad av kriminalvårdsanstaltenSkogome. Vidare planeras, anmäler justitieministern, byggandetav paviljonger om vardera 20--25 platser vid tre av de nyaanstalterna i den slutna lokalanstaltsorganisationen.Justitieministerns avsikt är att föreslå regeringen attkriminalvårdsstyrelsen får i uppdrag att närmare utreda ochlämna förslag till lokalisering och utformning av dessapaviljonger. Hon anmäler vidare bl.a. att byggstart för enlokalanstalt i beräknas kunna ske under budgetåret1991/92 och att ett nytt häkte tas i bruk i undervåren 1992.I motionerna Ju502, Ju508 och Ju509 hemställs attnya kriminalvårdsanstalter uppförs i resp. Visby.Yrkandena motiveras främst med att nuvarande lokaler ärotillfredsställande såväl för personalen som för de intagna.Enligt vad som framgår av kriminalvårdsstyrelsensanslagsframställning föreligger det behov av nya anstalter i deberörda orterna. Motsvarande behov föreligger emellertid ävenbeträffande andra orter i landet, och som utskottet tidigareanfört vid ställningstagande till liknande motionsyrkanden ärdet inte möjligt för utskottet att prioritera ett eller fleraangelägna projekt framför andra (se /90:JuU22 s. 4).Utskottet intar alltjämt denna ståndpunkt och avstyrker bifalltill nu behandlade motioner. Utskottet förutsätter emellertidatt den nämnda arbetsgruppen skyndsamt tar ställning till detfortsatta anstaltsbyggandet speciellt på avkriminalvårdsstyrelsen prioriterade orter.Styrning av ekonomi och resursutnyttjande m.m.I propositionen har regeringen (s. 68 och 69) berett riksdagentillfälle att ta del av vad justitieministern anfört om styrningav ekonomi och resursutnyttjande samt rationaliseringskrav inomkriminalvården.Utskottet lämnar utan erinran vad justitieministern anfört.KriminalvårdsstyrelsenMedelstilldelningenRegeringen har under punkt E 1 (s. 70 och 71) föreslagitriksdagen att till anvisa ettförslagsanslag på 109 286 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Information om HIV/aidsI motion Ju503 framförs önskemål om att intagna i anstalti förebyggande syfte skall få information om HIV/aids.Motionärerna föreslår en utbildningsmodell efter förebild frånnorska fängelser där de intagna av specialutbildad personalgruppvis får sexualundervisning och undervisning ispruthantering, allt i syfte att skydda sig mot smitta.Särskilda medel för bekämpningen av HIV/aids inomkriminalvården har anvisats /87. I åretsbudgetproposition har justitieministern föreslagit att 14 milj.kr. beräknas för ändamålet.Medlen har använts bl.a. för uppsökande verksamhet vidhäktena. Vid de riksanstalter och lokalanstalter som har en högandel narkotikamissbrukare har inrättats extra tjänster för s.k.motivatörer, och 13 halvtidstjänster för översköterskor hartillfälligt utökats till heltidstjänster.Inom kriminalvården förbereds ytterligare informationsinsatsernär det gäller HIV/aids. Målet för dessa insatser är att allaklienter i kriminalvård får informationbl.a. Informationsmaterial, som innehållerinformation om hur man skyddar sig mot smitta både vid sexuellakontakter och vid spruthantering, har tagits fram. Regionalahandledare har utbildats för att bistå de lokala enheterna atthitta formerna för klientinformationen. Tanken är att varjemyndighet skall ha ett utarbetat handlingsprogram beträffandeinsatserna för att bekämpa drogmissbruk och HIV/aids. Avkriminalvårdens allmänna råd (ARK 1990:1) framgår attkriminalvårdsstyrelsen anser det lämpligt att information omdroger och HIV/aids sker i små grupper genom föreläsningar,diskussioner och grupparbeten.Som framgår av den lämnade redovisningen pågår ett arbete iden riktning som motionärerna eftersträvar, och utskottet kaninte se några egentliga skillnader på den modell som föreslås imotionen och den som enligt kriminalvårdsstyrelsensrekommendationer kan användas inom den svenska kriminalvården.Utskottet anser att motionen får anses tillgodosedd.Straffverkställighet av fängelsestraff i den dömdes hemlandI motion Ju504 begärs ett riksdagsuttalande om att iSverige till fängelse dömda utländska medborgare i ökadutsträckning bör överföras till sina hemländer förverkställighet av straffet. När det gäller utländska intagna somjämte fängelse dömts till utvisning bör enligt motionären ettsådant överförande kunna ske oberoende av den dömdes samtycke.Inom förekommer sedan gammalt ett långtgående samarbetei fråga om domsverkställighet, som regleras genom enhetliglagstiftning.Även inom har bedrivits arbete på att få tillstånd ett sådant samarbete, och har tillträtt två inområdet utarbetade konventioner på området. tillträddeSverige konventionen om brottmålsdomars internationellarättsverkningar (brottmålsdomskonventionen). I samband härmedantogs lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörandeverkställighet av brottmålsdom (prop. 1972:98, JuU 16 och 26,rskr. 233 och 285). Då brottmålsdomskonventionen kom atttillämpas ytterst sparsamt utarbetades bl.a. av dessa skälytterligare en konvention på området, konventionen den 21 mars1983 om överförande av dömda personer (överförandekonventionen).Sverige tillträdde den konventionen (prop. 1983/84:197,JuU 1984/85:1, rskr. 8).Överförandekonventionen skiljer sig frånbrottmålsdomskonventionen bl.a. på så sätt att den förutsätterden dömdes medgivande till överförandet.Brottmålsdomskonventionen har tillträtts av , ,, , och Österrike.Överförandekonventionen har tillträtts av Förentastater, , , , , , ,, , , , , ,och , jämte vissa områden för vilkasinternationella förbindelser ansvarar, Turkietoch Österrike.Sverige ingick en överenskommelse med (SÖ1990:35) om samarbete rörande verkställighet av straffrättsligapåföljder. Underhandlingar pågår med om ett sådant avtal.Fortlöpande pågår, enligt vad utskottet erfarit, ett visstarbete från svensk sida för att få till stånd ytterligare sådanabilaterala avtal. I dessa sammanhang har framkommit attytterligare staters anslutning till överförandekonventionen kanförutses mot bakgrund av utvecklingen i . Enligt vadutskottet erfarit träffas också från tid till annan försärskilda fall överenskommelser om överflyttande avstraffverkställighet till främmande stat.Under åren 1989 och 1990 flyttades verkställigheten avfängelsestraff jämlikt överförandekonventionen över tillutomnordiskt land i 13 fall. har sådanaframställningar gjorts beträffande sex intagna i anstalt.Utskottet har tidigare (JuU 1981/82:44 s.9, JuU 1982/83:25 s. 10 f, JuU 1984/85:1 s. 8 och JuU 1984/85:36s. 7 f) uttalat sig för värdet från humanitär synpunkt av att eni dömd utlänning får möjlighet att avtjäna straffet isitt hemland. I sammanhanget vill utskottet erinra om attregeringen föreslagit ett sådant förfarandenär det gäller dömda till rättspsykiatrisk vård (prop.1990/91:58 s. 485 f).I samband med att hade att ta ställning till fråganom huruvida skulle tillträda överförandekonventionen(JuU 1984/85:1) uttryckte utskottet sitt beklagande över attkonventionen delvis fått en annan utformning än som varitönskvärt från svensk sida; det hade även enligt utskottetsuppfattning onekligen varit en fördel om verkställigheten kunnatöverföras oberoende av samtycke från den dömde när det gällerutländska intagna som jämte fängelse dömts till utvisning.Utskottet utgick från att i det fortsattainternationella arbetet på området söker få de svenskaintressena tillgodosedda.Inom pågår en översyn av bl.a. dekonventioner som är aktuella när det gäller överföring avstraffverkställighet mellan olika länder. Tanken är att en endakonvention skall ersätta de tidigare konventionerna.Utskottet utgår från att utskottets tidigare uttalande, vilketligger i linje med motionsönskemålet, beaktas i detta arbeteutan någon särskild åtgärd från sida. Med dessauttalanden avstyrker utskottet bifall till motionen.KriminalvårdsanstalternaMedelstilldelningen m.m.Regeringen har under punkt E 2 (s. 72--77) föreslagitriksdagen att till Kriminalvårdsanstalterna anvisa ettförslagsanslag på 2 479 803 000 kr.Förslaget innebär att anslaget till kriminalvårdsanstalternaräknas upp med drygt 458 milj.kr.Justitieministern anför beträffande utnyttjandet avanstalts- och häktesorganisationen m.m. att beläggningen vidsåväl anstalter som häkten legat på oförändrad nivå de senastetvå åren.