bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — Natur- och kulturmiljön skallvärnas genom förebyggande åtgärder och genom att skadade miljöeråterställs.De nationella miljömålen skall tillgodoses och konkretiseras ide statliga myndigheternas beslut liksom i den kommunalaplaneringen. Den fysiska planeringen skall användas som ettviktigt instrument i det förebyggande miljöarbetet.Det är en uppgift för länsstyrelserna att konkretisera denationella miljömålen som underlag för planerings- ochmiljövårdsarbete i län och kommuner. Det ankommer på främstnaturvårdsverket och att ge råd och vägledning förkommunernas och länsstyrelsernas arbete för att förverkligamiljömålen.För att stödja tillämpningen av naturresurslagen ankommer detpå att samordna utarbetandet av ett utbildningsprogramriktat till länsstyrelser och kommuner. I programmet börerfarenheter från myndigheternas och företagens arbete medmiljökonsekvensbeskrivningar tillvaratas. Vattenresursernasnyttjande och skydd skall övervägas i samarbete mellan kommuneroch länsstyrelser. De miljömål som föreslås i naturvårdsverketsrapport 90 och de riktlinjer för god vattenkvalitet somföreslås i rapporten 90 skall beaktas.Myndigheternas arbete för långsiktigt skydd av grundvattnetbör samordnas. och geologiskaundersökning bör gemensamt överväga formerna för en sådansamordning. En särskild utredare tillkallas för att utreda hurrätten till rent grundvatten kan säkras bl.a. genom reglering ivissa fall av vattenuttaget ur enskilda brunnar.Det ankommer på myndigheterna inom respektive sektorer attbevaka att åtgärder sätts in mot bullerproblemen samt att arbetavidare för att förebygga och begränsa bullerstörningar.Naturvårdsverket får i uppdrag att lämna förslag till åtgärdermot buller i fjällområden och skärgårdar.De riktlinjer om skyddsavstånd vid miljöstörande verksamhetsom anges i rapporten för arbete bör normalt följas vidplanläggning enligt och vid prövning enligtmiljöskyddslagen.Berörda myndigheter bör ge hög prioritet åt arbetet medberedskap mot kemikalieolyckor och för säkerhet vid transporterav farligt gods.De särskilda miljödelegationerna för , ,västra och har lagt grunden förhandlingsprogram på miljöområdet i berörda regioner. Detankommer på länsstyrelserna att följa upp åtgärdsförslagen bl.a.inom ramen för de regionala miljöanalyserna.Ett effektivt ADB-stöd är ett värdefullt hjälpmedel i arbetetmed miljövård, naturresurshushållning och fysisk planering. Ennära samverkan mellan myndigheterna är angelägen såväl iutvecklingen av geografiska informationssystem som i hanteringenav lägesbestämda data för planering och miljövård.Vattenresursernas nyttjande och skydd skall övervägas isamarbete mellan kommuner och länsstyrelser. De miljömål somföreslås i 90 och de riktlinjerför god vattenkvalitet som föreslås i rapporten 90skall beaktas.MotionernaHavsföroreningarEnligt motion Jo113 (c) yrkande 13 bör läggaförslag om åtgärder för att minska utsläppen av tungmetaller ochkväve i hav och vattendrag. Metallhalterna bör enligt motionenbegränsas till en nivå som motsvarar de naturliga variationerna.I motion Jo118 (mp) begärs förslag till hur miljösituationen ihavet kan förbättras med hjälp av genomförandeplaner baserade påflodernas avrinningsområden (yrkande 6). bör fåi uppdrag att kartlägga och utarbeta ett åtgärdsprogram mot delandbaserade oljeutsläppen (yrkande 22).I motion Jo781 (s) förordas ett riksdagsuttalande om behovetav ett åtgärdsprogram för en bättre havsmiljö. Framför alltkrävs enligt motionen en kraftig utökning av antaletmätstationer längs det starkt förorenade . I motion Jo721yrkande 4 begärs ett uttalande om aktionsplanmot havsföroreningar (avser plan), och enligt motion1989/90:U232 (m) yrkande 3 bör ett gemensamt svenskt-dansktorgan bildas, där forskare och politiker söker lösa denmiljösituation som blivit ett allt större miljöproblem iKattegatt, och Östersjön.I motionerna Jo707 (c) och Jo785 (fp) uppmärksammas demiljöhot som kvarvarande vrak och dumpade kemiska stridsmedelfrån kan utgöra i . Enligtförstnämnda motion bör svenska initiativ tas för att avvärjahoten, och i den sistnämnda begärs förslag om hur en sanering avlaster skall gå till.Kustkommunernas strandstädningsproblem tas upp i motion Jo708(c) samt i folkpartimotionerna Jo764 yrkande 4, Jo777 och Jo786.Motionärerna påtalar att skräp från hela samlas påvästkusten genom strömmar och stormar. Kommunerna borde fåstatsbidrag för att hålla stränderna rena.De , m.m.I motion Jo73 (s) betonas behovet av forskning och fortsattaundersökningar av miljöpåverkan på ekosystem. Dettamåste ske inom ramen för den forskning m.m. som ligger undernaturvårdsverkets övergripande ansvar. Motionärerna förutsätteratt detta i första hand sker i samarbete med ,men att även Ekoregion kan bli en intressantsamarbetspartner. Motsvarande yrkanden framförs i motionernaJo794 (c) och Jo798 (fp).Forskningsinsatser i efterlyses i motion Jo101 (v).Enligt motionen bör särskilda medel anslås för att garanteralaxfondsprojektet och för att initiera forskning isamverkansform kring olika för , , Klarälvenoch de norska vattenföringsområdena viktigaekologiskt-näringspolitiska villkor (yrkande 1). Enligt yrkande2 bör ställa 7 milj.kr. till regeringens dispositionför ändamålet. Även i motion Jo762 (fp) berörs Vänernsvattensystem, kallat västervattnen i motionen. Yrkandenaomfattar Vänersjöfartens betydelse (yrkande 1), västervattnensbetydelse som dricksvattentäkt (yrkande 2,) allvaret ochomfattningen av utsläpp och olyckor (yrkande 5), förslag om ettprogram (yrkande 6), behovet av lagstiftnings- ochadministrativa åtgärder (yrkande 7) samt behovet av samordning(yrkande 8).Frågan om betydelse som dricksvattentäkt tas ävenupp i motion Jo124 (mp) yrkande 2. bör enligtmotionen utarbeta belastnings- och åtgärdsmål sommiljökvalitetsnorm. Enligt yrkande 1 i samma motion bör verketredovisa en förteckning över sjöar av riksintresse fördricksvattenförsörjningen.I motion Jo714 (fp) yrkas på ett samlat åtgärdsprogram förMälaren och . Ett yrkande om stärkt skydd för Mälarengenom restriktioner på kemikalieanvändningen i vissatillrinningsområden återfinns i motion Jo818 (fp) yrkande 3.Enligt motion Jo805 (s) krävs samordning, finansiering ochlagstiftning för att återställa åsystemen i Skåne.Utskottets övervägandenAv kapitel 7 Samhällsbyggande för en god miljö i propositionenhar avsnitten 7.1.1 Kommunernas och länsstyrelsernas arbete,7.1.3 Behovet av mark för friluftsliv och naturvård samt7.5Skyddsavstånd för miljöstörande verksamhet hänvisats tillbostadsutskottet för beredning. I detta betänkande behandlarjordbruksutskottet övriga avsnitt av kap. 7.Som framgår av propositionen förordar regeringen att demiljömål som föreslår i rapporten 90 ochde riktlinjer för god vattenkvalitet som föreslås i Sötvatten 90skall beaktas i arbetet med fysisk planering förvattenresursernas nyttjande och skydd. Utskottet har ingeninvändning mot det ställningstagandet.Naturvårdsverket lämnar i Hav 90 en redogörelse förkunskapsläget beträffande belastning, effekter och miljömål förmetaller i havet. Verket konstaterar att underlaget för enövergripande bedömning av föroreningsläget i kustområdena ännusaknades vid tillkomsten av den första aktionsplanen. Sedan desshar kunskaperna i vissa stycken fördjupats. Bland kvarståendekunskapsluckor kan nämnas bristen på information från andraländer om utsläppens storlek och fördelning över omgivandehavsområden. Kunskaperna är även bristfälliga om metallhalter isediment och organismer. I rapporten redovisas beräknadeutsläppsmängder av olika metaller från skilda källor. Vid dentredje träffades en överenskommelseom minskning av utsläppen från 1985 till 1995.Naturvårdsverket redovisar även den planering som gäller för attSverige skall efterleva överenskommelsen. När det gällerkvävebelastningen anförs i rapporten att åtgärder förnärsaltreduktion måste omfatta både fosfor och kväve för atteutrofieringen av våra omgivande havsområden och dess negativaeffekter skall nedbringas. Endast då lokala förhållanden såmotiverar bör ensidiga satsningar på långtgående kvävereningprioriteras. Ett åtgärdsprogram syftande till en 50-procentigreduktion av kväveutsläppen redovisas i rapporten. I enkommentar understryker verket att de reduktionsmål som satts uppendast avser den antropogena tillförseln av närsalter. Olikaformer av bakgrundsbelastning skall alltså inte räknas in. Deaktuella närsaltsmålen omfattar inte heller kväveföreningar somtransporterats via luften, vare sig sådant som faller ner direktpå havsytan eller sådant som via sjöar och vattendrag når havet.Utskottet vill för egen del understryka vikten av att ökadkunskap vinns om effekterna av metallutsläppen och kväveläckagettill våra havsområden. Som framhålls i motion Jo113 utgör dediffusa utsläppen och nedfallen ett stort problem. Utskottetbedömer även att de insatser för forskning, undersökningar ochåtgärder som förordas i propositionen i anslutning tillnaturvårdsverkets rapport 90 är ägnade att tillgodosemotionen i denna del (yrkande 13). Den bör således ickeföranleda något särskilt uttalande av riksdagen.Även oljeföroreningarna behandlas i Hav 90. I rapportenunderstryks behovet av att söka begränsa tillförseln av olja viafloderna. Även om vi ännu har relativt litet grepp om källornabör tillsynen över förmodade källor förbättras. Exempel påsådana källor är bensinstationer och dagvatten från vägnätet,framhåller . Med hänvisning till det anfördabedömer utskottet att syftet även med motion Jo118 yrkandena 6och 22 i väsentlig utsträckning tillgodoses genomåtgärdsprogrammet. Utskottet utgår från att den fortsattaverksamheten på såväl forsknings- och undersökningssidan som iform av åtgärder för att ytterligare begränsa utsläppen kommeratt bedrivas med kraft och konsekvens.Med hänvisning till åtgärdsprogrammet får även syftet medmotionerna Jo721 yrkande 4 och Jo781 anses tillgodosett.Utskottet erinrar om att de svensk-danska gränsvattnen,nämligen södra , och upp till enlinje från till , hör underHelsingforskommissionens kompetens. Efter Ronnebykonferensenhösten arbetar även Baltic Task Force med problemen i dettaområde, och bedriverÖresundskommissionen undersökningar i sundet. Utskottet anserdet inte befogat att inrätta ytterligare ett separatdanskt-svenskt organ för dessa vatten och avstyrker motion1989/90:U232 yrkande 3.Riksdagen har i det föregående avslagitmotioner om bärgning av dumpade fartyg och vapen från andravärldskriget. har regeringen uppdragit åtsjöfartsverket att kartlägga förekomsten av dumpade stridsmedelpå den svenska kontinentalsockeln. Utskottet bedömer det intenödvändigt att förorda någon ytterligare åtgärd med anledning avmotionerna Jo707 och 785.Som framgår av flera motioner utgör den nedskräpning avstränderna på som föranleds av att avfall frånområden kring förs med strömmar och vindar mot Sverigeett besvärligt problem. Strandstädningen är kostsam och fordrarstora insatser från kustkommunernas sida. Utskottet har, dåfrågan tidigare tagits upp i motioner, hänvisat till attavfallsfrågor av denna art faller under det kommunala ansvaret.Regeringen konstaterar nu i den miljöpolitiska propositionen attvissa medel från pantsystemet för dryckesförpackningar avaluminium kan disponeras för insatser i akutanedskräpningssituationer. Utskottet välkomnar detta besked. Detfår numera anses belagt att betydande delar av nedskräpningen påden svenska härrör från soptömning i Nordsjöområdet.Problemet bör från svensk sida tas upp i samband med deordinarie överläggningarna inom Paris- och Oslokonventionernasram. Med det anförda får syftet med motionerna Jo708, Jo762yrkande 4, Jo777 och Jo786 anses vara tillgodosett. Någotsärskilt uttalande från sida bedöms icke påkallat.De m.m.Naturvårdsverket anser enligt rapporten 90 att somövergripande miljömål för sjöar, vattendrag och grundvattengäller att Naturligt förekommande arter finns i livskraftiga balanseradepopulationer. Föroreningar begränsar inte vattenområdets värdeför fiske, för friluftsliv, eller som vattentäkt, inkl.användning av grundvatten för direkt konsumtion. Hushållning med naturresurser karakteriserar allt nyttjandeav mark och vatten -- förnybara resurser utnyttjas inom ramenför ekosystemens produktionsförmåga, och användningen av ickeförnybara resurser präglas av ansvarsfull hushållning.Som bilaga till rapporten 90 är fogad en rapportbetitlad : miljösituation och förslag till åtgärder(SNV Rapport 3839). I rapporten redovisas miljösituationen iVänern, , , och . Rapportenbör enligt ses som ett första underlag förfortsatta överväganden och beslut om åtgärder. Förslag framläggsom miljömål, miljövårdande åtgärder, vissa undersökningar samtkompletteringar av program för uppföljning och övervakning.Enligt utskottets mening utgör de nämnda rapporterna ett gottunderlag när det gäller att besvara de motioner under dettaavsnitt som rör de och deras tillrinnings- ochutflöden. Utskottet vill i sammanhanget särskilt betonaangelägenheten av fortsatt forskning och fortsattaundersökningar av miljöstörande utsläpp. Därigenom kan grundenläggas för ytterligare åtgärder i syfte att bevara ett naturligtekosystem. Utskottet anser att det övergripande mål somnaturvårdsverket satt upp enligt det lämnade referatet bör gällai det fortsatta forsknings- och åtgärdsprogrammet. De förslagtill lösningar som lämnas i motionerna Jo73, Jo794 och Jo798 omVättern, i motionerna Jo101 yrkande 1, Jo762 yrkandena 1, 2 och5--8, samt Jo124 om och dess vattensystem, Jo714 ochJo818 yrkande 3 om och samt Jo805 om åarna iSkåne bör därvid i valda delar kunna tjäna sominspirationskälla. Motionerna påkallar i denna del ingetsärskilt uttalande från sida.Utskottet avstyrker motion Jo101 yrkande 2 om anvisande avytterligare medel till forskning m.m. om vattensystem.GrundvattenPropositionenRegeringen förordar i propositionen att myndigheternas arbeteför långsiktigt skydd av grundvattnet samordnas.Naturvårdsverket och geologiska undersökning börtillsammans med övriga berörda myndigheter överväga formerna fören sådan samordning. En särskild utredare tillkallas för attutreda hur rätten till rent grundvatten kan säkras bl.a. genomreglering i vissa fall av vattenuttaget ur enskilda brunnar. Ettproblem som alltmer uppmärksammas är att saltvatten tränger in ienskilda brunnar i områden som har varit täckta avhavsvatten.MotionenI motion Jo105 (m) begärs ett tillkännagivande om regleringenav vattenuttag från enskilda brunnar (yrkande 47). Motionärernaförordar att ett förrättningsförfarande används av den typ somanvänds vid markavvattningsföretag. Nyttjare av sammagrundmagasin kan då bilda en samfällighet och därigenom reglerauttagen ur enskilda brunnar.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare haft anledning att uppmärksamma detproblem som sammanhänger med försämring av grundvattnet på grundav att alltför många fastighetsägare i kustområdena borrar egnadjupbrunnar och därigenom sammantaget tar ut mer vatten än vadsom nybildas. Det är mot den bakgrunden angeläget att denaviserade utredningen genomförs. Den metod somrekommenderas i motion Jo105 synes kunna övervägas avutredningen. Något särskilt uttalande från sida medanledning av motionen i denna del är inte påkallat. Det börtilläggas att bostadsutskottet f.n. behandlar en proposition somger möjlighet att införa bygglovsplikt för vissa vattentäkter(prop. 1990/91:146).BullerPropositionenRegeringens ställningstaganden sammanfattas enligt följande.Bullerstörningar i samhället skall begränsas. Det ankommer påmyndigheterna inom respektive sektorer att bevaka att åtgärdersätts in mot bullerproblemen samt att arbeta vidare för attförebygga och begränsa bullerstörningar.Naturvårdsverket får i uppdrag att lämna förslag till åtgärdermot buller i fjällområden och skärgårdar.I propositionen framhålls vidare bl.a. att buller i förstahand är ett problem i bostadsområden där bullerstörningar frånolika verksamheter har ökat successivt. Bullerdämpande åtgärdervid källan medför minskade störningar. Sådana åtgärder ärdärför ofta kostnadseffektiva, men de har nackdelen att de fårfull effekt först . I många befintliga miljöer ärdet inte möjligt att med tillgänglig teknik reducera bullretfrån fordon tillräckligt för att uppnå god miljökvalitet. Andraåtgärder som hindrar bullret att nå bostäder och känsligaområden kommer därför att vara nödvändiga under överskådlig tid.Denna typ av åtgärder får vägas mot andra typer av hälso- ochmiljöinsatser som är angelägna. Genomförandet får ske inom ramenför befintliga resurser. Myndigheterna bör ha ett utökatsektorsansvar för att begränsa buller. Alla sektorer måsteenligt regeringens uppfattning arbeta vidare för att förebyggaoch minimera bullerstörningar.Det är med dagens teknik inte möjligt att reducera bullretfrån fordonen tillräckligt mycket för att uppnå godmiljökvalitet, framhåller regeringen. Ytterligare åtgärder föratt undvika bullerstörningar i bostäder och känsliga områdenkommer därför att vara nödvändiga . ,skärmar och fasadisolering är de möjligheter som vid sidan avtrafikregleringar står till buds.I propositionen redovisas kostnadsberäkningar som utförts avtrafikverken. beräknar kostnaderna för bullerskydd vidgator och vägar i hela landet till 5,5 miljarder kronor.Banverkets bullerplan beräknas kosta ca 200 milj.kr. Kostnadernaför att isolera mot flygbuller kan variera mellan 50 000 och250000 kr. per lägenhet i småhus och 10000--50000kr. perlägenhet i flerfamiljshus.MotionernaI motionerna Jo83 (mp), Jo94 (c), Jo106 (v) yrkandena 1--6,Jo110 (fp) yrkandena 11 och 12, Jo113 (c) yrkande 22, Jo797 (mp)yrkandena 1 och 2 efterlyses, med något varierande formuleringaroch varierande detaljeringsgrad, ett handlingsprogram motbuller.Utskottets övervägandenRiksdagen uttalade att en samlad aktionsplan motbuller skyndsamt borde föreläggas (1990/91:JoU17,rskr. Utskottet framhöll i det sammanhanget att även omnaturvårdsverket arbetar med målsättningar för bullerbekämpninginom varje samhällssektor saknas ett samlat program mot buller.Detta ansåg utskottet vara en allvarlig brist mot bakgrund avdet miljöproblem som buller utgör.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att uppdra åtnaturvårdsverket att i samråd med belysa möjligheternatill och konsekvenserna av restriktioner mot bullrandeaktiviteter i fjällområdena och i skärgårdsområdena därtystnaden borde vara en viktig kvalitet.Däremot anser utskottet icke att regeringensställningstagande, att fördela ansvaret för bullerbekämpningenpå de olika samhällssektorerna, tillgodoser begäranom en samlad aktionsplan mot buller. Utskottet delar den kritiksom motionärerna härvidlag riktar mot propositionen. Riksdagenbör därför, med anledning av motionerna Jo83, Jo94, Jo106yrkandena 1 och 3--6, Jo110 yrkandena 11 och 12, Jo113 yrkande22 och Jo797 yrkande 1, ånyo hos regeringen begära att en samladaktionsplan mot buller läggs fram. Därvid bör de synpunkter somanläggs i motionerna i denna del beaktas. Vad utskottet anförtbör som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet avstyrker motion Jo106 yrkande 2 om avbrytande avJAS-projektet även ur bullersynvinkel. Utskottet avstyrker ävenmotion Jo797 yrkande 2 om huvudansvaret för aktionsplanen motbuller. Det finns på nuvarande stadium anledning att icke bindaregeringen på denna punkt.Regionala miljöanalyser och miljöprojektPropositionenRegeringens ställningstaganden sammanfattas enligt följande.Det är en uppgift för länsstyrelserna att konkretisera denationella miljömålen som underlag för planerings- ochmiljövårdsarbetet i län och kommuner. Det ankommer på främstnaturvårdsverket och att ge råd och vägledning förkommunernas och länsstyrelsernas arbete för att förverkligamiljömålen. De regionala miljöanalyserna är ett viktigt led idetta arbete.De särskilda miljödelegationerna för , ,västra och har lagt grunden förhandlingsprogram för åtgärder på miljöområdet i berördaregioner. Det ankommer på länsstyrelserna att följa uppåtgärdsförslagen bl.a. inom ramen för de regionalamiljöanalyserna.Regeringen har utsett en fristående förhandlare förDalälvsregionen. Förhandlarens uppdrag avser en uppgörelsemellan myndigheter, berörda företag och markägare omgenomförande av den av delegationen föreslagna åtgärdsplanen.Delegationen för Miljöprojekt västra får i uppgift attförankra de förslag som avser regional och lokal verksamhet hosberörda länsorgan, kommuner, kommunalförbund och företag samtatt följa ett särskilt utbildningsprojekt.En särskild samordnare för Sundsvall-Timråregionen kommer atttillkallas för att ytterligare bearbeta miljöprojektets förslagnär det gäller regionens kommunikationsnät och de interregionalasambanden.MotionernaI motion Jo84 (m) lämnas en rad förslag avseendemiljöproblemen i . Dessa avser 1. ett uttalande ommiljö- och hälsoskyddskontorens övervakningsverksamhet, 2. attytterligare medel för kalkning av sjöar och vattendrag börtillföras , 3. att ytterligare medel förvitaliseringsgödsling på skogsmark bör tillföras ,4. att det finns behov av fler fullvärdiga nederbördsstationer ilänet, 5. behovet av resurser för att kontinuerligt följautvecklingen i landets största och tredje sjö, ,6. det öppna kulturlandskapets betydelse i somturistlän, 7. förstärkning av det s.k. NOLA-anslaget 8, attenergigrödor, biobränslen och lövskogsplantering bör prioriterasframför barrskogsplantering på , . att skyddet förhotade växt- och djurarter bör förbättras. I motion Jo100 (v)begärs åtgärder för att minska de negativa effekterna på miljöni från 1. trafiken, 2. industrin och 3. jordbruket. Denmiljöpolitiska utvecklingen i är föremål även för desocialdemokratiska motionerna Jo741 och Jo742 (västra )samt fp-motionen Jo811. Enligt mp-motionerna Jo117 yrkande 2 ochJo775 yrkande 1 bör göras till miljöskyddsområde. Imotion Jo767 (s) begärs åtgärder mot luft- ochvattenföroreningar i regionen ----. I motion Jo769 (m) begärs försökmed miljöavgifter och utsläppsrätter i Vätternområdet. Förslagom inrättande av miljöskyddsområden framförs även i motion Jo793(fp) yrkande 1 om älvdalsbäckenet och i motion Jo795 (mp)yrkandena 4 och 5 om --Timrå-området.Miljödelegationens förslag bör genomföras. I motion Jo808 (c)begärs miljöpolitiska åtgärder i . Slutligen yrkas imotion Jo817 (c) yrkandena 1--2 att förklarassom särskilt föroreningskänsligt område och att bra miljöer ochvärdefulla naturområden bevaras samt att exploatering i känsliganaturområden förhindras, och i motion Jo818 (fp) yrkandena 8 och9 om åtgärder till skydd för känsliga naturområden och i övrigtskydd för miljön i län.Utskottets övervägandenRegeringen har berett tillfälleatt ta del av de åtgärdsförslag som lämnats av delegationen förMiljöprojekt uppföljningen av dessa förslag(skr.1990/91:6, JoU16). Utskottet och hade ingenerinran mot den redovisningen.Utskottet har ingen erinran mot regeringens konstaterande ipropositionen att erfarenheterna från arbetet med de särskildamiljödelegationerna för , , västra ochSundsvall--är positiva. Delegationerna har dels redovisatväl genomarbetade rapporter med konkreta åtgärdsförslag, delslagt grunden för ett mer samlat synsätt på de övergripanderegionala miljöfrågor som kommer att aktualiseras i detfortsatta miljöarbetet.De yrkanden som framförs i motioner redovisade under dettaavsnitt rör både områden som behandlats av några avdelegationerna och andra avgränsade geografiska områden.Förstnämnda motioner kan besvaras med hänvisning till deöverväganden som gjorts av respektive miljödelegationer.Göteborgsdelegationens rapport har som nämnts redan behandlatsav . Övriga motioner bör enligt utskottets mening integöras till föremål för närmare överväganden i dettasammanhang. De frågor som där tas upp är antingen delar avnationella problemområden eller har sådan karaktär att de iförsta hand bör hänvisas till vederbörande länsorgan ellerkommunala organ för åtgärd.