bet · GE01NU36 · 1991-04-23 00:00:00 — 1990/91NU36ÄrendetI detta betänkande behandlas tre motioner från allmännamotionstiden om handeln med länderna i samt i Central-och Östeuropa.Statssekreterare , utrikesdepartementetshandelsavdelning, har inför utskottet lämnat upplysningar iärendet. Utskottet föreslår att skall som sin mening geregeringen till känna att det är angeläget att har enhög beredskap att inrätta ett friståendehandelskontor i var och en av de tre baltiska republikerna.Genom ett sådant tillkännagivande tillgodoses en motion (m) ochi huvudsak också två yrkanden i andra motioner (m;c).Kravet i den ena av dessa (m) på ett uttalande omhandelspolitisk målsättning avseende central- och östeuropeiskaländer avstyrks; utskottet erinrar om bl.a. de förhandlingar omfrihandelsavtal som förs mellan EFTA-länderna och fyra avländerna i denna region. Motionsyrkandet får stöd i enreservation (m, fp, c, mp). De motioner som behandlas här är följande:1990/91:N253 av Per m.fl. (m) såvitt gälleryrkandena att riksdagen5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående handelspolitikens roll för att stödja debaltiska republikerna,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående handelspolitiska målsättning vad avserhandel med central- och östeuropeiska länder.1990/91:N331 av m.fl. (c) -- såvitt gälleryrkandet (6) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inrättande av handelskontor i debaltiska staterna.1990/91:N369 av m.fl. (m) vari -- medmotivering i motion 1990/91:U531 -- yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödtill handel över Östersjön.Uppgifter i anslutning till motionernaFrihandelsavtal med vissa länder i Central- och ÖsteuropaSedan några år har flertalet länder i -- inkl. -- handels- och samarbetsavtal med EG.Förhandlingar om ett mera långtgående samarbete har nyligeninletts mellan å ena sidan vart och ett av länderna ,och och å andra sidan EG. Motsvarandeförhandlingar förs mellan å ena sidan vart och ett av dessa treländer samt och å andra sidan EFTA-länderna. I detsenare fallet sker verksamheten inom ramen församarbetsdeklarationer som undertecknades vid EFTAs ministermötei i juni 1990.Förhandlingarna med EG och med EFTA-länderna syftar till avtalom frihandel med industrivaror men också till samarbete på ettstort antal andra områden. I fråga om frihandelsavtalenföreligger viss parallellitet -- tidsmässigt och i någon måninnehållsmässigt -- mellan EGs och EFTA-ländernas agerande.Avsikten är att avtalen om möjligt skall kunna träda i kraft år1992. I båda fallen förutsätts att avtalen skall varaasymmetriska; EG och EFTA-länderna avses i inledningsskedet ivissa fall göra större åtaganden än resp. motpart. EFTA-ländernaär beredda att komplettera frihandelsavtalen medöverenskommelser även på begränsade delar av jordbruksområdet.Vissa utredningarÖsteuropautredningenMed regeringens bemyndigande tillkallade utrikesminister en särskild utredare, ambassadör , med uppgift att utreda den framtida svenskarepresentationen i inkl. och de baltiskarepublikerna men exkl. dåvarande Tyska demokratiska republiken.Utredaren -- den s.k. -- redovisade sittarbete i ett betänkande i november 1990.I fråga om den handelsfrämjande verksamheten uttalas ibetänkandet att den långsiktiga utvecklingen bör gå motseparata, dvs. från resp. ambassad fristående, handelskontor ide flesta länderna i regionen.I avsnittet om sägs beträffande de baltiskarepublikerna följande. För har ett avdelningskontor tillgeneralkonsulatet i inrättats i i december1989. "Affärsgrupp " inom exportrådrepresenteras av en lokalanställdmarknadskonsult. Inget förslag som går ut på en förstärkning avhandelsrepresentationen läggs fram. För har ettmotsvarande avdelningskontor satts upp i senare.Inte heller för föreslås åtgärder som specifiktavser handelsrepresentationen. Den mest angelägna åtgärden iBaltikum anser utredningen vara att åstadkomma en svensk närvaroi . Skilda överväganden har lett utredningen tillslutsatsen att bör etablera ettinformationskontor i tre nämnda myndigheterna bör, heter det vidare,struktureras på ett sådant sätt att de kan förändras i takt medytterligare statsrättsliga förändringar i . Utredarenfinner att perestrojkan på det utrikesekonomiska området intehar nått så långt att exportfrämjandet kan överföras frånhandelsavdelningen vid ambassaden i till friståendehandelskontor. Undantaget är , sägs det. Utredarenhänvisar bl.a. till att det har varit motiverat för Exportrådetatt skaffa en representant i och att vissa arrangemang iRiga och övervägs.Beträffande andra länder i innehållerbetänkandet bl.a. följande. I har enhandelsavdelning vid ambassaden i ombesörjthandelsfrågor. Denna avdelning föreslås omvandlad till ettfristående handelskontor i regi. I Tjeckoslovakienfinns ett fristående handelskontor i med filial iBratislava. Några förslag som innebär större förändringar förden handelsfrämjande verksamheten föreslås inte liksom inteheller för del; också i finns ett friståendehandelskontor. I svarar en marknadsassistent vidambassaden i för handelsfrämjandet. Utredningenföreslår nu att uppdragsverksamheten där på exportfrämjandetsområde avgiftsbeläggs -- har varit unikt genom attavgifter inte har tagits ut -- och att en kvalificeradhandelsassistent tillförs verksamheten. För handelsverksamheteni gäller en särlösning. En förste ambassadsekreterarevid ambassaden i rekryteras av och ägnar siguteslutande åt exportfrämjande. Utredningen föreslår att denneges ett ansvar för bevakningen av ekonomi och handel och äventar del i ambassadens övriga verksamhet i stället för att haen renodlad exportfrämjandefunktion. Det betonas att denna"krympning" i fråga om handelsfrämjandet inte bör uppfattas somdefinitiv. För vidkommande sägs slutligen attsplittringen mellan landets sex delrepubliker i hög gradkomplicerar en effektiv och adekvat organisation av det svenskahandelsfrämjandet. Utredningen anser dock att ett friståendehandelskontor bör upprättas i inom en relativt snarframtid.Östeuropautredningens betänkande bereds inomregeringskansliet. Den föreslagna förändringen av denhandelsfrämjande organisationen i har numeragenomförts.Rapport om svenska kontakter med har på uppdrag av utrikesdepartementetshandelsavdelning kartlagt de svenska kontakterna med de trebaltiska republikerna på det ekonomiska området. En rapporthärom publicerades . I denna betecknasomfattningen av kontakterna mellan och under detvå som imponerande. De flesta kontakterna harhittills berört , framkommer det; med harkontakterna varit minst utvecklade. I rapporten föreslås etttjugotal åtgärder av konkret natur för att kontakterna med debaltiska republikerna skall underlättas. Förslagen omfattarhandel, finansiering, utbildning och information. Ett av demgäller beredskap för en handelspolitisk överenskommelse.Betänkande av exportfrämjandeutredningenI betänkandet (SOU 1991:3) Statens roll vid främjande avexport har exportfrämjandeutredningen lagt fram förslag som rörverksamheten vid exportråd. Utredningen ansersammanfattningsvis att den verksamhet som skall tillgodose detgrundläggande behovet av information och rådgivning iexportfrågor även i fortsättningen bör finansieras med statligamedel och abonnentavgifter. I övrigt föreslår utredningen attstatliga medel till för exportservice och aktionerskall riktas mot vissa tydligare definierade ändamål. Rådetskall i högre grad än utvecklas till ett organ förhjälp till exportoerfarna -- framför allt små och medelstora --företag att starta eller vidga export. Denna inriktning ansesangelägen med hänsyn bl.a. till de problem som följer avstorföretagens internationalisering och som föreligger inför ennärmare anknytning till EG. Vid sidan härav bör staten kunnastöda exportaktioner mot svårbearbetade men lovande marknadereller beträffande vissa intressanta men svårlanserade produkter.En klar gräns bör dras mellan statsfinansierad ochföretagsfinansierad verksamhet, anser utredningen, som föreslårviss omorganisation för att denna skiljelinje skall markeras.Den föreslagna begränsningen av statsfinansierade projekt kanenligt utredningens uppfattning möjliggöra en neddragning avstatsanslaget till . Utredningen diskuterar härvidlagskilda alternativ.Betänkandet remissbehandlas . En proposition äratt vänta i maj 1991.Rapport om handel med och SovjetunionenI rapporten (SIND 1990:6) handel med ochSovjetunionen -- i ett svenskt och internationellt perspektivhar statens industriverk gett en bred översikt av villkoren förden svenska s.k. östhandeln. Av studien framgår bl.a. attSverige relativt sett handlar mindre med än deövriga gör. I stället har i störreutsträckning koncentrerat sin handel till de två länder iområdet som har kommit längst i det politiska och ekonomiskaförändringsarbetet, nämligen och . Dessa två länderär de mest skuldtyngda av samtliga öststater.Östeuropa och spelar tillsammans en relativtblygsam roll i världshandeln, en roll som dessutom har minskatunder . uppgick denna regions andelav världens samlade export till . Även för den svenskaekonomin har handeln med varit av marginellbetydelse. Av den svenska exporten gick 1988 endast tillöststaterna; av vår import kom ifrån dessa länder.Den svenska industrin förlorade marknadsandelar i Östeuropaoch . Trots en vissåterhämtning uppgick densvenska marknadsandelen i öst till mot mer ändubbelt . Framför allt har den svenska verkstadsindustrinförlorat mark. Den har emellertid, detta till trots, en högremarknadsandel i än svensk industri totalt.Den senaste devalveringen gav mindre genomslag påexporten till öst än på exporten till väst. Orsaken får främstsökas i det faktum att handeln med inte har varitfri i västerländsk bemärkelse. Andra faktorer än pris ochkvalitet har därför spelat en relativt sett större roll.Bilateral handel har varit regel. I takt med öststaternasförsämrade ekonomiska möjligheter har kraven på motköp ochutrymmet för politiska påtryckningar ökat. Framför allt har denexceptionellt långa högkonjunkturen minskat desvenska företagens beroende av , eftersom det harvarit lätt att avsätta produkterna i väst.Enligt utredningens uppfattning är det tvivelaktigt om densvenska handeln med kan komma att påverkas mer änmarginellt i det korta perspektivet mot bakgrund av den storabristen på resurser. Däremot gynnas stora och kapitalstarkasvenska företag, som förväntas komma att sluta samarbetsavtalmed inhemska tillverkare och även i ökande utsträckning förläggaegen produktion till . För att även mindre företagskall stimuleras till sådana insatser krävs, anser utredningen,stora informationsinsatser. Företagen måste vara införstådda medatt denna nya -- och potentiellt stora -- marknad kanerbjuda både risker och möjligheter.Debatt i om utrikeshandelspolitikenVid utrikeshandelspolitiska debatt den 12 april1991 (RD 1990/91:93) uttalade statsrådet attländerna i nu genomgår en nödvändigomställningsprocess mot marknadsekonomi som kommer att ta långtid. Framstegen i de ekonomiska reformprogrammen är högstvarierande, fortsatte hon. På kort sikt kommer importefterfrågani dessa länder att vara låg, som de utländskainvesteringarna är begränsade. På är det docksannolikt att investeringarna liksom handeln kommer att öka.Statsrådet hänvisade till de svenska insatserna genom det s.k.miljardprogrammet, som har börjat genomföras. Därutöver,framhöll hon, har ytterligare medel avsatts för den nyaeuropeiska liksom för finansiellt stöd tillTjeckoslovakien och inom ramen för G 24 (en grupp av 24industrialiserade länder), där deltar aktivt.OECD-ländernas stödinsatser inom G 24 spelar en viktig roll vadgäller kompletterande finansiellt stöd till reformländernautöver vad exempelvis ochVärldsbanken kan ställa upp med. I detta sammanhang omnämndesatt har antagit ett särskilt program för östländer som tarsnabba steg mot marknadsekonomi och demokrati.Statsrådet anförde vidare att åtgärder på det handelspolitiskaområdet spelar en viktig roll för att underlättaförändringsprocessen. Hon hänvisade härvid till deinvesteringsskyddsavtal som har ingått med vissa länderi och till den infördamöjligheten för exportkreditnämnden att lämna s.k.systemskiftesgarantier. Vidare orienterades om förhandlingarnaom frihandelsavtal mellan och ,, och (se i det föregåendes.2).I fråga om den exportfrämjande verksamheten generellt anfördestatsrådet att statens stöd till de svenska företagensexportsatsningar i olika länder och regioner fortlöpande måsteses över så att det blir så effektivt som möjligt, vad gällerbåde kostnader och resultat. Hon sade sig räkna med attregeringen kommer att lägga fram ett förslag medanledning av betänkandet Statens roll vid främjande av export(se i det föregående s. 4). Det blir då, fortsatte statsrådet,tillfälle att ingående debattera mål och motiv för det statligastödet till exportråd. Redan nu ville hon emellertidslå fast att det samarbete som äger rum mellan staten ochnäringslivet i är mycket värdefullt. I anslutning till att utrikesutskottet behandlar frågor omsamarbete med samt (1990/91:UU16) tar näringsutskottet i detta betänkande upp någramotioner som rör de handelspolitiska relationerna mellan Sverigeoch de nu nämnda områdena.Mål för handelspolitiken avseende Central- och ÖsteuropaEtt uttalande om handelspolitiska mål när det gällercentral- och östeuropeiska länder begärs i motion 1990/91:N253(m). På varje sätt som är möjligt bör verka för att denekonomiska utvecklingen i ledertill marknadsekonomi, fri prisbildning och politisk pluralitet,anförs det.I budgetpropositionen (prop. 1990/91:100 bil. 5 s. 18--21)sägs att strävan att främja utvecklingen mot demokrati ärgrundläggande för stöd till den djupgåendesamhällsomdaningen i de central- och östeuropeiska länderna.Demokratin stärker och skapar förutsättningar för en avvecklingav den centralstyrda ekonomin och underlättar detinternationella samarbetet. Ett motiv för de svenska insatsernaär att de ekonomiska reformerna medverkar till att decentral- och östeuropeiska länderna blir betydelsefullahandelspartner. Ökat handelsutbyte, anförs det, har en centralroll i och för samarbetet på det ekonomiska området samtidigtsom det främjar ökade kontakter också på andra områden. Strävanatt föra in i såväl det globala som deteuropeiska ekonomiska samarbetet hör till målen i svenskpolitik, heter det vidare. En fast förankring i europeisktekonomiskt samarbete bidrar även till att Central- och Östeuropaknyts till den västeuropeiska demokratiska traditionen och tillatt ett marknadsekonomiskt synsätt vinner insteg.I propositionen lämnas en redovisning av insatser påolika plan för att reformprocessen i de nämnda länderna skallunderlättas.I internationella sammanhang deltar aktivt i de organsom på olika sätt stöder en utveckling mot ökad demokrati ochmarknadsorienterade ekonomiska system. (Organisationen förekonomiskt samarbete och utveckling) har inrättat ett centrumför samarbete med länderna i . Man harbeslutat att i anslutning till detta upprätta ettsamarbetsprogram för i första hand sådana länder som är i färdmed att ta snabba steg mot marknadsekonomi och demokrati. Ettnärmare samarbete har också inletts mellan (Allmänna tull-och handelsavtalet) och länderna i . Somexempel härpå uppges att har erhållitobservatörsstatus i . Bland övriga internationella organ somstöder reformprocessen nämns , ECE (FNs ekonomiskakommission för ), ESK (den europeiska säkerhets- ochsamarbetskonferensen), IMF (), () och den nya Europeiska utvecklingsbanken.Vad gäller samarbete på det europeiska planet hänvisas till deinledda samtalen om frihandel mellan resp. ,, och å ena sidan ochEFTA-länderna å andra sidan (se i det föregående s. 2). Bidraglämnas också till EFTAs utvecklingsfond för Jugoslavien.Bilateralt stöd ges i många olika former. En lång rad svenskaorganisationer, företag och myndigheter är engagerade iinsatserna. Huvudansvaret för handläggningen av det bilateralastödet ligger på BITS (beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete). Regeringen erinrar om det avriksdagen beslutade programmet om 1miljard kronor för bidragtill länderna i . (Fonden förindustriellt samarbete med ) föreslås få en ökning avgrundkapitalet, varav 50 milj.kr. avses för ett särskilt"fönster" för insatser i . Med en sådanåtgärd, anförs det, bör ett ökat engagemang i området frånnäringslivets sida underlättas. Vidare erinras om åtgärder frånsvensk sida för att på olika sätt främja svenska investeringar.Sålunda ingår investeringsskyddsavtal med de länder medvilka sådana ännu inte har slutits, ochinvesteringsskyddsgarantier tillhandahålls genomexportkreditnämnden. De senare har från den 1 januari 1991utvidgats till att också omfatta systemskiftesrisker i Central-och . I propositionen lämnas vidare exempel påverksamhet som faller under andra departement.Industridepartementet ansvarar för kunskapsöverföring vad gällernärings- och regionalpolitik, småföretagsutveckling ocharbetsmarknadsutbildning. På område arbetarriksrevisionsverket med kurser i revision. Statistiskacentralbyrån kan göra insatser för utbildning påstatistikområdet, som har präglats av offentligpropaganda och därför nu belastas av svåra trovärdighetsproblem.Större delen av det biståndsfinansierade samarbetet sker förnärvarande bilateralt. deltar aktivt i den samordning avbiståndet till länderna i som -- underEG-kommissionens ledning -- genomförs inom den s.k. G24 (engrupp bestående av 24 industriländer).Ett samarbete är i princip möjligt med samtliga länder iCentral- och , sägs det. De flesta av de svenskainsatserna kommer dock att genomföras i närområde, dvs.Polen, de baltiska republikerna och västra delen av fråga om det exportfrämjande arbetet sägs i propositionen(s. 205) -- efter samråd med exportråd -- att ettseparat handelskontor bör inrättas i under budgetåretgenom att nuvarande exportfrämjande verksamhet bryts ut frånambassaden. Utvecklingen på den sovjetiska marknaden ansesdäremot inte motivera att ett fristående handelskontor inrättasi eller att resurserna inom ambassadens ram förstärks.Organisationsförändringen i har numera genomförts.I det föregående (s. 2 f.) har uppgifter lämnats om fyrautredningsbetänkanden som berör handel med länderna iBaltikum samt , däriblandÖsteuropautredningens och exportfrämjandeutredningensbetänkanden. Dessa två senare bereds inomregeringskansliet. Vidare har lämnats uppgifter (s. 2) om bl.a.de förhandlingar om frihandelsavtal som förs mellan å ena sidanvissa av länderna i , å andra sidan delsEG, dels EFTA-länderna.Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning attSverige aktivt skall bidra till att utvecklingen i Central- ochÖsteuropa leder till stabila ekonomiska förhållanden medmarknadsekonomin som grundval. Många insatser bör göras på detinternationella planet eller i europeiska sammanhang -- t.ex.inom ramen för EFTA-samarbetet --, andra kan åstadkommas genomett ensidigt agerande från sida.Med tillfredsställelse konstaterar utskottet att konkretaförhandlingar har kommit i gång med sikte på att handeln mellanEFTA-länderna och de berörda länderna i Central- och Östeuropaskall liberaliseras. Utskottet utgår från att regeringen ifortsättningen liksom aktivt verkar för att uppgjordamål i fråga om tidsplan och avtalens substantiella innehållkommer att nås.Den s.k. har dragit upp riktlinjer förSveriges handelsfrämjande verksamhet i Central- och Östeuropa.Den långsiktiga inriktningen bör enligt utredningens mening varaatt det handelsfrämjande arbetet i flertalet länder i regionenskall drivas genom separata handelskontor. Utskottet konstateraratt förslagen i betänkandet är under övervägande. Något särskiltuttalande av i denna fråga anser utskottet inte varaerforderligt.Med hänvisning till vad nu har sagts avstyrker utskottetmotion /91:N253 (m) såvitt den gäller handelspolitiskmålsättning avseende central- och östeuropeiska länder.Handel med de baltiska republikernaBeroende på utvecklingen bör ha beredskap att inrättahandelskontor i alla de tre baltiska huvudstäderna, heter det imotion 1990/91:N369 (m). Motionärerna påfordrar ett uttalande avriksdagen med denna innebörd. I motion 1990/91:N253 (m) begärsett uttalande av om handelspolitikens roll när detgäller stöd till de baltiska republikerna. Svensk handelspolitikbör, menar motionärerna, utformas så att den kan utgöra ett stödför dessa länders frihet och nationella suveränitet.I motion 1990/91:N331 (c) framförs önskemål om att riksdagenskall göra ett uttalande om att fristående handelskontor börinrättas i och . Att ett sådant kontor kommer tillstånd betecknas som en förutsättning för att handeln mellanSverige och de tre republikerna i skall kunnautvecklas. För svenska företag, främst i sydöstra , finnsdet goda möjligheter att etablera handelsförbindelser medföretag i och , säger motionärerna.I det föregående (s. 4 f.) har en redovisning lämnats församarbetet med , främst på det ekonomiskaområdet. De flesta av de svenska insatserna kommer, som nämnts,att genomföras i närområde, däribland de baltiskarepublikerna.Regeringens insatser i fråga om handeln med de baltiskarepublikerna är inriktade på att skall bistå dessa i denomställningsprocess som pågår på olika områden. Vad gällerhandeln har de generella förhållandena emellertid inneburitbegränsade möjligheter att rikta handeln till enbart vissaområden. Osäkerhet råder exempelvis om varifrån kontrollen överde handelpolitiskt viktiga instrumenten -- t.ex. beslut rörandetullar och licensgivning -- utövas; det rättsliga läget är ännuoklart.Exempel på genomförda och planerade insatser som specifiktavser de baltiska länderna eller har särskild betydelse för demär bl.a. följande.I fråga om den diplomatiska verksamheten har s.k.avdelningskontor till generalkonsulatet i inrättatsbåde i och i . avses vartderakontoret vara bemannat med tio--tolv personer. I pågårett arbete på att bygga upp ett informationskontor med ett någotlägre antal anställda än vid avdelningskontoren. För denhandelsfrämjande verksamheten har exportråd sedan våren1990 en representant vid avdelningskontoret i . Ett närasamarbete sker med ett särskilt organ, Affärsgrupp , somhar inrättats vid . Från i skeren aktiv bevakning av i övrigt.Tyngdpunkten i de svenska insatserna i de baltiskarepublikerna i fråga om handel och utveckling har legat påkunskapsöverföring. Genom föredrag i de baltiska republikernamen också vid besök i av företrädare för dessa områdenhar man från svenskt håll informerat om bl.a. uppbyggnaden avoch villkoren för den internationella handeln. Även inombiståndsverksamheten har förekommit kursverksamhet rörandemarknadsekonomins funktionssätt.Möjligheterna att åstadkomma ett flöde av svenskainvesteringar till diskuteras . För atttillgodose näringslivets önskemål har exportkreditnämnden, somnämnts i det föregående (s. 6), förbättrat risktäckningen inomsystemet för investeringsgarantier; utvecklingen i Central- ochÖsteuropa har lett till att sedan den 1januari 1991 även s.k.systemskiftesgarantier kan lämnas. En sådan garanti innebär ettslags försäkring mot de ekonomiska förluster som en svenskinvesterare kan drabbas av på grund av instabilitet ellerbrister i samhälls- och myndighetsfunktioner som har uppkommit isamband med politiska eller ekonomiska omvälvningar ivärdlandet.Sverige finansierar en studie av de baltiska ländernasekonomier, den första i sitt slag. En rapport väntas inom kort.Enligt vad utskottet har erfarit har under densenaste tiden intensifierat sina insatser för att främjahandelsutbytet med de baltiska republikerna. Flertaletförfrågningar gäller , varför arbetet harkoncentrerats dit. Ett uttryck härför är den representation somExportrådet har vid avdelningskontoret i . Planer finnspå att en representant skall placeras i , och det finnsöppenhet för ett motsvarande arrangemang i . sida betecknas det hittillsvarande arbetet somframgångsrikt. En del av arbetsinsatserna i går ut påatt finna legotillverkare för svenska företag; främjande avestnisk export anses vara en förutsättning för att export frånSverige till skall komma i gång.