bet · GE01SfU11 · 1991-03-28 00:00:00 — Detta medför, anför motionärerna, att enperson som arbetat tre fjärdedels tid och haft enfjärdedels sjukpenning nödgas arbeta halvtid och få pension tillhälften vid övergången till förtidspension. Motionärerna begäratt skall fatta beslut om att ävenförtidspensioneringen reformeras så att den kan utges på sammanivåer som sjukpenning.Rehabiliteringsberedningen föreslog i sitt betänkande (SOU1988:41) Tidig och samordnad rehabilitering att hel, trefjärdedels, halv och en fjärdedels förtidspension skulle kunnautges som en konsekvens av beredningens samtidiga förslag tillmotsvarande sjukpenningnivåer. Som skäl för sitt förslag attanpassa förtidspensioneringen till de föreslagnasjukpenningnivåerna angav beredningen att den, inte minst avkostnadsskäl, ville undanröja konsekvensen av att skiktet 25--49procents varaktig arbetsoförmåga inom förtidspensioneringen iannat fall skulle komma att täckas av sjukpenning. Beredningenpekade i detta sammanhang på att sjukpenning kunde komma attutges fram till dess den försäkrade fyllt + 180 dagar.Beredningen pekade även på konsekvenserna för den försäkrade avatt han inte skulle få skiktet täckt avpensionen.Regeringen har i en lagrådsremiss lämnatförslag till nya regler om rehabilitering ochrehabiliteringsersättning på grundval av bl.a.rehabiliteringsutredningens förslag. Något förslag omytterligare nivåer inom förtidspensioneringen läggs dock intefram. Däremot föreslås att en fjärdedels sjukpenning fårutbetalas under högst , såvida interehabiliteringsåtgärder pågår som grundar rätt till en nyföreslagen ersättningsform, rehabiliteringspenning.Kvartsnivåerna inom sjukpenningförsäkringen infördes för attunderlätta för den försäkrade att återgå till arbetslivet.Rehabiliteringsberedningens motiv för att föreslå kvartsnivåeräven inom förtidspensioneringen var som nämnts bl.a. attförhindra att den dyrare ersättningen i form av en fjärdedelssjukpenning kunde utgå . Detta motiv faller bortom regeringens förslag i den nämnda lagrådsremissen om att tidenför rätt till en fjärdedels sjukpenning begränsas till ett årgenomförs. Utskottet ser inga bärande skäl föratt införa fyra nivåer inom förtidspensioneringen, men utgårfrån att effekterna för förtidspensioneringen av de nyasjukpenningnivåerna noga följs upp. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall till motion Sf259.Pensionstillskotten till förtidspensionärer har varitdubbelt så höga som för ålderspensionärer. Detta förhållandeändrades i samband med de förbättringar av pensionstillskottensom genomfördes i anslutning till skattereformen (prop.1989/90:145, SfU20, rskr. 347).I motion Sf297 av m.fl. begärs i yrkande skall besluta att principen om dubblapensionstillskott till förtidspensionärer skall återinföras ochatt pensionstillskotten följaktligen skall höjas till avbasbeloppet. Den senaste höjningen av pensionstillskotten vidtogs för attde pensionärer som har de lägsta inkomsterna skulle kompenserasför effekterna av skattereformens finansiering. Eftersomålderspensionärer med enbart folkpension och pensionstillskotteller så låg ATP att den inte överstiger pensionstillskottetsbelopp inte erlägger skatt kompenserades dessa med ett iförhållande till pensionen högre belopp än förtidspensionärersom erhöll en viss kompensation för kostnadsökningar på grund avskattereformen. Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet ibetänkandet 1989/90:SfU20 bifall till ett motionsyrkande om attpensionstillskotten till förtidspensionärer skulle höjas dubbeltså mycket som pensionstillskotten till ålderspensionärer.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrkerbifall till motion Sf297 yrkande 2.Jan Hyttring m.fl. anför i motion Sf337 att enförtidspensionerad person har svårt att i förväg beräkna sinaeventuella sidoinkomster och tjänstgöringstider på grund avförtroendeuppdrag. Motionärerna begär att regeringen skall läggafram förslag till om att förtidspensionärer som uppbärarvoden från förtroendeuppdrag skall ha rätt till ett fribeloppsom inte inverkar på rätten till förtidspension.Storleken av förtidspensionen är beroende av i vilken gradförmågan till förvärvsarbete är nedsatt. Det är därförnödvändigt att vid prövningen av rätten tillförtidspension gör en bedömning i varje enskilt fall om i vilkenutsträckning den försäkrade har förmåga att arbeta efter enförtidspensionering. Såväl förväntad inkomst som tid som denförsäkrade kan antas orka arbeta är faktorer som därvid måstevägas in vid bedömningen av om förtidspensionen skall beviljasoch på vilken nivå den i så fall skall utges. Utskottet anserdet därför inte lämpligt att införa schabloner för bedömningenav graden av nedsättning av förvärvsförmågan och avstyrkerbifall till motion Sf337.Från anslaget D 2. Förtidspensioner bekostas förtidspensionfrån folkpensioneringen, pensionstillskott till förtidspension,barntillägg till förtidspension och vissa läkarundersökningarm.m. för den allmänna försäkringens behov.I propositionen föreslås att till Förtidspensioner /92 skall anvisas ett förslagsanslag på13510000 . och utskottet har inte någon erinran motdetta förslag.BarnpensionBarnpension från folk- och tilläggspensioneringen utges tillbarn , vars far eller mor eller båda föräldraravlidit. Om barnet bedriver gymnasiestudier eller annangrundutbildning kan barnpension utges längst t.o.m.första halvåret det år barnet fyller 20 år.I motion Sf230 av och begärs etttillkännagivande om att barnpension i form av tilläggspensionskall kunna utges till dess barnet fyller med hänsyn tillatt föräldrar enligt bestämmelser ärunderhållsskyldiga så länge skolgång i form av studier igrundskolan eller gymnasieskolan eller annan jämförliggrundutbildning pågår.I samband med att nya regler om efterlevandepension infördes(prop. 1987/88:171, SfU 29, rskr. 401) beslöt ocksåatt ändra åldersgränserna för rätt till barnpension.Åldersgränsen för barnpension vid studier anpassades därvid tillåldersgränserna för andra former av samhällsstöd till familjermed barn i gymnasial utbildning, såsom flerbarnstillägg,förlängt bidragsförskott och studiehjälp. Utskottet finner inteanledning att frångå detta beslut och avstyrker bifall tillmotion Sf230.Från anslaget C 5. Barnpensioner bekostas barnpensioner frånfolkpensioneringen. I propositionen föreslås att under anslagetskall anvisas ett förslagsanslag på . /92 och utskottet biträder förslaget.Efterlevandepensioner till vuxnaFr.o.m. utgår efterlevandeförmåner tillefterlevande make i form av omställningspension och särskildefterlevandepension till såväl män som kvinnor som inte fyllt 65år. Förmånerna utgår från såväl folk- somtilläggspensioneringen. Omställningspension utges under ett årefter dödsfallet eller om den efterlevande harbarn . Särskild efterlevandepension utbetalas tillden som vid omställningsperiodens slut inte kan försörja siggenom eget förvärvsarbete och inte har rätt till förtidspension.Genom omfattande övergångsbestämmelser till den nyalagstiftningen utges fortfarande efterlevandestöd, i de flestafall i form av änkepensioner, enligt äldre lagstiftning.I motion Sf271 av och ett tillkännagivande till regeringen om att en översynbör ske av reglerna för särskild efterlevandepension tillpersoner som är bosatta utomlands. Motionärerna erinrar om attpensionsformen har starka inslag av behovsprövat socialtgrundskydd och att rätten till förmånen förutsätter en ingåendebehovsprövning i nära samarbete med arbetsmarknadsmyndigheterm.m. Försäkringskassorna har mycket små möjligheter att se attvillkoren uppfylls för personer som är bosatta utomlands.Eftersom det är väsentligt att efterlevandeskyddet inte får enannan innebörd för dem som är bosatta utanför än för demsom är bosatta här anser motionärerna att särskildefterlevandepension endast bör beviljas personer som är bosattai Sverige.Pensionsberedningen hade i sitt betänkande (SOU 1987:55)Efterlevandepension, reformering av den allmänna försäkringensefterlevandeförmåner föreslagit att särskild efterlevandepensionfrån såväl folk- som tilläggspensioneringen som huvudregelendast skulle kunna utbetalas till personer som är bosatta iSverige. Beredningen framhöll den särskildaefterlevandepensionens starka inslag av ett behovsprövat socialtgrundskydd och ansåg det väsentligt att efterlevandeskyddet intefick en annan innebörd för dem som är bosatta utanför änför dem som bor kvar här i landet. Förslaget kritiserades underremissbehandlingen av statens invandrarverk, som ansåg att detinnebar en avsevärd försämring för invandrarkvinnornas möjlighetatt välja mellan att stanna i och återvända tillhemlandet när de blev änkor. ifrågasatteockså förslaget i denna del och konstaterade att genomsina internationella åtaganden har förbundit sig att utgetilläggspension vid bosättning utomlands för en betydandepersonkrets och att den av beredningen föreslagna regeln skullefå en mycket marginell betydelse i praktiken. I proposition1987/88:171 om reformering av den allmänna försäkringensefterlevandeförmåner framhöll föredragande statsrådet att hanför egen del ansåg att de omständigheter som pensionsberedningenangett utgjorde starka skäl för den av beredningen föreslagnabegränsningen att särskild efterlevandepension skulle utbetalasendast vid bosättning i . Å andra sidan fann han det intelämpligt att införa en lagregel som i det stora hela skulle varaverkningslös i den praktiska tillämpningen. Härtill kom att denav beredningen föreslagna regeln skulle innebära en nyhet inomATP och utgöra en avvikelse från den allmänna principen attförmåner från tilläggspensioneringen utbetalas oberoende av denberättigades bostadsort. I propositionen föreslogs därför atttilläggspension i form av särskild efterlevandepension skullekunna utges även till efterlevande som är bosatta utanförSverige och att särskild efterlevandepension frånfolkpensioneringen, i likhet med den dåvarande änkepensionen,skulle utges utomlands i förhållande till det antal år för vilkaden avlidna tillgodoräknats pensionspoäng vid beräkning avtilläggspension. (SfU 1987/88:29, rskr. 401) godkändepropositionens förslag i denna del.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda bifalltill motion Sf271.Pensionsförmåner kan utges retroaktivt föreansökningsmånaden, dock att barnpension och handikappersättningkan utges retroaktivt före ansökningsmånaden.Roland m.fl. anför i motion Sf222 att det i avsorg och kaos när en nära anhörig går bort kan vara svårt att tatill sig den information som man tillställs om rätt tillefterlevandeförmåner. Det är också vanligt att man begär uppskovmed bouppteckningen och först i samband med att man upprättardenna upptäcker att något glömts bort. Det händer därför enligtmotionärerna inte så sällan att ansökan om änkepension lämnassenare än . Motionärerna begär etttillkännagivande till regeringen om att änkepension skall kunnautbetalas retroaktivt för minst sex månader.Utskottet anser inte att tillräckliga skäl föreligger för attgöra avsteg från huvudregeln för pensionsförmåner om enretroaktiv tid av när det gäller pensionsförmånertill vuxna efterlevande, och utskottet avstyrker bifall tillmotion Sf222.Från anslaget D 9. Efterlevandepensioner till vuxna bekostasfolkpensionsförmånerna omställningspension, särskildefterlevandepension, änkepension samt pensionstillskott tilldessa förmåner.I propositionen föreslås att till anslaget skall anvisas ettförslagsanslag på 1 . för /92 ochutskottet biträder förslaget.Vissa yrkesskadeersättningar m.m.Från anslaget D 4. Vissa yrkesskadeersättningar m.m. bekostastillägg till vissa äldre livräntor samt ersättning i anledningav skadefall, där ersättningen på grund av speciellaförfattningar eller särskilda beslut helt eller delvis utges avstatsmedel.I propositionen föreslås att till anslaget skall anvisas ettförslagsanslag på , och utskottet biträderförslaget.HandikappersättningHandikappersättning utges till en försäkrad som har fyllt 16år och som fått sin funktionsförmåga varaktigtnedsatt i sådan omfattning att han i sin dagliga livsföringbehöver mera tidskrävande hjälp av annan eller behöver hjälp avannan för att kunna förvärvsarbeta eller eljest får vidkännasbetydande merutgifter på grund av sitt handikapp.Handikappersättning utges för år räknat med 69, 53 eller avbasbeloppet alltefter hjälpbehovets omfattning ochmerutgifternas storlek. Behovet av handikappersättning skallomprövas i samband med förtids- eller ålderspensionering.Handikappersättning utges alltid till den som är blind, döveller gravt hörselskadad om handikappet inträffat . Till den som är blind utges ersättning regelmässigt med69 % före pensionering och för tid efter pensionering ,om inte stödbehovet då motiverar högre ersättning. Till den somär döv eller gravt hörselskadad utges ersättning avbasbeloppet, om inte stödbehovet motiverar högre ersättning.I motion Sf298 av m.fl. begärs etttillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn avhandikappersättningen i syfte att få en mer likvärdig bedömningav rätten till ersättningen. m.fl. begär i motionSf313 att fler lägre nivåer bör införas inomhandikappersättningen (yrkande 1) och att det faktiskastödbehovet skall vara avgörande för rätten att erhållahandikappersättning (yrkande 2). m.fl. anser imotion Sf305 att bör begära en skyndsam utredning avhandikappades ekonomiska situation, särskilt med avseende påeffekterna av avgifter på olika slag av handikappolitiskaåtgärder inom stat, landsting och kommuner, samt avgifter inomverksamheter av vilka handikappade är i högre grad beroende änandra medborgargrupper. Även m.fl. hänvisar i motionSf330 till att besparingar inom socialförsäkringen och ilandsting och kommuner gör att handikappade personer får ensärskilt utsatt situation. Motionärerna begär att en översynskall göras för att undersöka vilka åtgärder som kan vidtas föratt förbättra de handikappades ekonomiska och sociala villkor.För närvarande arbetar två statliga utredningar med frågor omsamhällets insatser för handikappade personer.1989 års handikapputredning (S 1988:03, dir. 1988:53) har tilluppgift att utreda vissa frågor om kommunernas och landstingensinsatser för människor med omfattande funktionshinder.Kommitténs huvuduppgift bör enligt direktiven vara att kartläggaoch analysera de insatser för funktionshindrade som görs inomsocialtjänsten samt habiliteringen och rehabiliteringen.Utgångspunkten för utredningsarbetet bör vara situationen förbarn, ungdomar och vuxna med omfattande funktionshinder samtsituationen för de små och mindre kända handikappgrupperna. finner att det föreligger brister i socialtjänstensoch habiliteringens/rehabiliteringens insatser för dessa grupperbör den lämna förslag som kan leda till förbättringar inomområdena och som innebär att grupperna bör kunnatillförsäkras ett väl fungerande stöd. Utredningens arbeteberäknas vara avslutat under första halvåret 1991.Utredningen om det samlade förmånssystemet för försäkrade medbetydande kostnader för sjukdom och handikapp (S 1990:04, dir.1990:34) har till uppgift att överväga och lämna förslag till deförändringar i förmånssystemet inom socialförsäkringen som ärpåkallade för att uppnå bättre rättvisa mellan olika grupper avförsäkrade som har betydande kostnader för läkemedel,förbrukningsartiklar, vård och annan behandling samt resor tillföljd av sjukdom eller handikapp. Kommittén bör enligt sinadirektiv inledningsvis göra en kartläggning och analys av hurdet nuvarande förmånssystemet tar hänsyn till situationen för deolika grupper av försäkrade som har betydande sådanamerkostnader till följd av sin sjukdom eller sitt handikapp.Utifrån en sådan genomgång skall kommittén bl.a. överväga vilkaåtgärder som behövs och bedöms vara finansiellt genomförbara föratt undanröja brister i förmånssystemet. Övervägandena bör tasikte på i första hand systemet med läkemedelsförmåner,införande av ytterligare en nivå inom handikappersättningenunder den nu lägsta nivån och införande av ett särskilthögkostnadsskydd för resor. Vid utformningen av förslagen börskälig hänsyn tas till att möjligheten till avdrag försjukdomskostnader avskaffats fr.o.m. den 1 januari 1991.Utredningen väntas avge sitt slutbetänkande under andra halvåret1991.De frågor som tagits upp i motionerna faller inom ramen förpågående utredningsarbete, och utskottet anser att resultatet avdetta bör avvaktas innan gör några uttalanden medanledning av motionerna. Utskottet avstyrker sålunda bifall tillmotionerna Sf298 yrkande 2, Sf313 yrkandena 1 och 2, Sf305 ochSf330.Anders och framhåller i motion Sf251att även personer som drabbas av handikapp först efter har behov av handikappersättning och de begär etttillkännagivande till regeringen härom. ochAnita begär i motion Sf269 en utredning avhandikappersättningen för personer som fyllt 65 år.Riksdagen har tidigare avstyrkt liknande motionsyrkanden.Utskottet har därvid (se senast betänkande 1989/90:SfU9)framhållit att syftet med handikappersättning är att gekompensation för hjälpbehov som uppkommit på grund av sjukdomeller skada, medan de hjälpbehov som hänför sig till åldrandetinte bör ersättas genom handikappersättning.Utskottet, som vill erinra om att frågan om stöd till äldrehandikappade också ryms inom ramen för pågåendeutredningsarbete, föreslår att avslår även motionernaSf251 och Sf269.Från anslaget D 3. Handikappersättningar bekostashandikappersättning, dels som tilläggsförmån till folkpension,dels som självständig ersättning.I propositionen föreslås att till anslaget skall anvisas ettförslagsanslag på . för /92, ochutskottet biträder förslaget.Särskilt pensionstilläggFr.o.m den l januari kan föräldrar, som på grund av vårdav ett sjukt eller handikappat barn har gåttmiste om förvärvsinkomster, erhålla ett särskilt skattefrittpensionstillägg till folkpension i form av ålderspension.För att få förmånen skall föräldern ha vårdat barnet underminst . Pensionstillägget utges då av basbeloppetper kalenderår. Har vårdtiden överstigit ökas beloppetmed av basbeloppet per vårdår upp till en vårdtid av 15 år.Högsta pensionstillägg som kan utges per kalenderår utgörsålunda av basbeloppet. Vid förtida eller uppskjutet uttagav ålderspensionen minskas resp. ökas pensionstillägget imotsvarande mån som pensionen.Någon övre åldersgräns ligger inte i uttrycket barn, utan häråsyftas endast relationen mellan den vårdade och vårdaren.Däremot kommer en undre åldersgräns att finnas genom att ettkrav uppställs på att barnet under större delen av vårdåretskall ha fått hel förtidspension eller helt sjukbidrag jämtehandikappersättning. Dessa förmåner kan endast utgå först sedanbarnet fyllt . Enligt särskilda övergångsregler tilllagstiftningen skall dock med vårdår likställas varjekalenderår, t.o.m. , under vilketföräldern vårdat sjukt eller handikappat barn som inte uppnått16 års ålder och barnet har fått vårdbidrag i form avinvaliditetsersättning. Sådan ersättning skall ha utgåttunder och övriga år fram t.o.m. under störredelen av året. Motivet för dessa särskilda regler är attinvaliditetsersättningen, till skillnad från vad som är falletmed vårdbidraget, inte varit ATP-grundande.Förälder får tillgodoräknas vårdår eller,om föräldern är född under något av åren 1911--1927, t.o.m. 65års ålder. Under sådana år som föräldern har fått förtidspensioneller sjukbidrag under större delen av året ellertillgodoräknats pensionspoäng, alternativt skulle hatillgodoräknats ATP-poäng om tilläggspensionsavgift hadebetalats inom föreskriven tid eller undantagande från ATP integällt, kan vårdår inte tillgodoräknas föräldern.I motion Sf257 av m.fl. begärs i yrkande skall besluta att vårdår för rätt till särskiltpensionstillägg skall kunna beräknas och i yrkande2 att tillägget skall kunna utgå retroaktivt i förekommandefall. Motionären anför att särskilt pensionstillägg kan sägasvara en form av ersättning för förlorad ATP och att det därförbör kunna beräknas från det år ATP började gälla.För rätten till särskilt pensionstillägg krävs som nämnts attbarnet har uppburit vissa socialförsäkringsförmåner på grund avsjukdom eller handikapp. Härigenom kan den grupp barn somföranleder att särskilt pensionstillägg kan utges klartavgränsas. Bestämmelsen om att till grund för rätt till ellerberäkning av särskilt pensionstillägg inte får läggas vård somgetts motiverades i proposition 1989/90:117 med attvårdbidraget infördes och att det därför varföljdriktigt att en förälder fick tillgodoräkna sig vårdårfr.o.m. Om även tid skulle läggas tillgrund för rätt till särskilt pensionstillägg skulle detta enligtutskottet medföra stora svårigheter att i efterhand klarläggavilka barn som hade ett så stort vårdbehov att det skulleföranlett utgivande av vårdbidrag om denna form av stöd då hadefunnits. Utskottet kan därför inte tillstyrka bifall tillyrkandena i motion Sf257 om att vårdtid redan fr.o.m. år 1960skall berättiga till särskilt pensionstillägg.Bengt m.fl. begär i motion Sf357 yrkande 8 etttillkännagivande om att det särskilda pensionstillägget i förstahand skall tillförsäkra dem som redan genomfört vårdinsatser enbättre pension. Motionärerna begär vidare i yrkande skall besluta att fr.o.m. skall rättenatt tillgodoräkna sig vårdår gälla fr.o.m. det första vårdåret.Även i motion Sf281 av och 2 begärs att rätten att tillgodoräkna sig vårdår skallgälla fr.o.m. första vårdåret, och motionärerna begär etttillkännagivande härom till regeringen.Vid behandlingen av proposition 1989/90:117 uttalade utskottetmed anledning av ett motsvarande motionsyrkande som yrkande 8 imotion Sf357 att utskottet i likhet med vad som framhållits isåväl propositionen som motionen såg det särskildapensionstillägget som en övergångslösning för dem som intekommit i åtnjutande av vårdarlön, och utskottet fann inte attnågot särskilt uttalande härom från sida varpåkallat. Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrkerbifall till yrkande 8 i motion Sf357.Utskottet avstyrkte vidare ett motionsyrkande om att rätt atttillgodoräkna sig vårdår skulle föreligga fr.o.m. det förstavårdåret. Utskottet erinrade om att kravet på att vårdskulle föreligga för att pensionstillägg skulle utges motiveratsi propositionen med att förmånen av särskilt pensionstillägg börförbehållas den som vårdat ett sjukt ellerhandikappat barn. Utskottet delade föredragande statsrådetsuppfattning att det är rimligt att kräva vård somkvalifikationsgrund.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning även i dennafråga och avstyrker bifall till motionerna Sf281 yrkande 2 ochSf357 yrkande 9.Tillämpningen av de nya reglerna om rätt till särskiltpensionstillägg kritiseras i två motioner.Kersti och anför i motion Sf281 att itillämpningen innebär hänvisningarna till lagens förarbetenbeträffande vårdrekvisitet att flertalet sökande får avslag påsina ansökningar om särskilt pensionstillägg därför att de merän någon dag eller varje daglämnat sina barn till lekskolor, sysselsättningsskolor,särskolor, tränings- och yrkesträningsskolor, terapiliknandeskyddat arbete och dagcenterverksamhet. Enligt motionärernasmening borde lagen ändras så att vårdrekvisitet anses varauppfyllt trots att barnen per dag eller merän någon dag vistats utanför hemmet i syfte attutvecklas till ett självständigt och så långt möjligt normaltoch oberoende liv, och vårdaren inte haftmöjlighet att utföra arbete av någon större omfattning med rätttill pensionspoäng. Motionärerna hemställer att skallbegära förslag från regeringen till ändring av vårdrekvisitet ienlighet härmed.Även m.fl. uppger i motion Sf219 att det ärmycket få pensionärer som kan få del av det särskildapensionstillägget.