bet · GE01SkU25 · 1991-05-14 00:00:00 — Kommunerna bör också ges rätt att ställa långtgåendekrav på avgasrening m.m. på fordon som särskilt trafikerartätorter.Kommunerna bör vidare ha rätt till ytterligare åtgärder motbl.a. trafiken då miljökvalitetsnormer överskrids. Dessanormer fastställs av staten. Därigenom skulle staten ochkommunerna gemensamt arbeta för lokalt anpassade åtgärder fören bättre miljö. Givetvis bör kommunerna ha möjlighet attinföra strängare normer än de av staten fastställda.Regeringen bör enligt min mening ges det anförda till känna.dels vid moment 8 hemställt8. beträffande lokala restriktioner för vissa fordonatt med bifall till 1990/91:Sk59 yrkandena 8 och 9som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts omrätt för kommuner att förbjuda trafik i tätorter och ommiljökvalitetsnormer och därmed sammanhängande kommunalaåtgärder.15. Bensinslukaravgift, m.m. (mom. 9)() hardels anfört följande:Bilismen står för mycket stora delar av de utsläpp som görs iSverige. Det finns ett klart samband mellan utsläppen och dentotala drivmedelsförbrukningen. Drivmedelsåtgången är mycketstor och uppgår till närmare per år.Det är de grönas övertygelse att vi måste minskaden förbrukningen av jordens ändliga resurser kraftigt. Enviktig del av detta arbete är att minska bensinförbrukningen.Därför måste samhället gynna användning av sådana personbilarsom förbrukar lite drivmedel. Försäljningsskatten bör därföröka med en bils bensinförbrukning. Förändringen kan hållasstatsfinansiellt neutral genom att de medel som inflyter frånbensindrivna fordon med en förbrukning som överstiger0,70liter per mil återbetalas till dem som köper fordon medförbrukning under denna nivå. Tanken är att det skall vara ettnollsummespel så att staten bara tar hand om så mycket medelsom erfordras för administration av systemet.Valet av nivå kan synas godtyckligt, men tanken är att densuccessivt justeras ner till lägre värden när det kommeralltfler bensinsnåla bilar i drift. De närmare formerna måsteutredas med stor skyndsamhet. Det är viktigt om vi i framtidenvill ha små energisnåla bilar i trafik. Ett liknande systemmåste övervägas för dieseldrivna personbilar.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 9 hemställt9. beträffande bensinslukaravgift, m.m.att med bifall till motion 1990/91:Sk717 och medavslag på motion 1990/91:Sk716 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts om en snabb utredning av enförsäljningsskatt som stimulerar till köp av drivmedelssnålapersonbilar.16. Bidrag till avgasreningsutrustning (mom. 10)(), (), (),() och () hardels anfört följande:Det är enligt vår uppfattning mycket angeläget attavgasreningen i befintliga fordon förbättras. De miljöskadligautsläppen från äldre fordon är ofta mångdubbelt större än frånnya fordon med katalysatorrening eller motsvarande.Riksdagen beslutade om ett bidrag för frivilliginstallation av avgasreningsutrustning i den befintligafordonsparken. Den socialdemokratiska regeringen motsatte sigbeslutet. Informationen om bidraget har varit bristfällig ochbidraget har därför utnyttjats dåligt. Med hänvisning härtillhar nu på regeringens förslag avskaffat bidraget.Detta är olyckligt ur miljösynpunkt.Vi yrkar på att bidraget återinförs och att bidragsbeloppethöjs till 4000 kr.dels vid moment 10 hemställt10. beträffande bidrag till avgasreningsutrustningatt med anledning av motion 1990/91:Sk62 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna att bidraget förinstallation av avgasreningsutrustning skall återinföras ochhöjas till 4000 kr.17. Inriktningen av trafikbeskattningen (mom. 11), och (alla m) hardels anfört följande:Om skall klara av att uppfylla Torontokonferensensrekommendationer fordras en fortgående modernisering --förnyelse -- av hela samhället. Nya industriprocesser,resurssnåla trafiksystem och effektiv energianvändning ärnödvändigt för att kunna minska koldioxidutsläppen.Marknadsekonomin spelar en betydelsefull roll i dennadynamiska moderniseringsprocess, eftersom endast en frimarknad kan åstadkomma en effektiv resurshushållning.Politiken måste syfta till att skapa utvecklingsutrymme. Hårdpolitisk styrning och detaljreglering hämmar denna nödvändigaförnyelse. Politiken bör skapa möjligheter -- bl.a. genom attbejaka teknisk förnyelse. Den ständigt fortgåendemoderniseringsprocessen i samhället gör att koldioxidtaketinte står i någon motsatsställning till ekonomisk utveckling.Inom trafiksektorn kan ett antal konkreta åtgärder genomföras.Den lägsta bränsleförbrukningen och därmed koldioxidutsläppenerhålls normalt vid hastigheter kring . Vid högrehastigheter ökar visserligen utsläppen, men de allra störstakoldioxidutsläppen bildas vid hastigheter understigande 40km/tim. () skriver i sinlägesrapport om Trafik, miljö och hälsa följande:Ännu allvarligare är den starka ökningen vid hastigheter under40 km/tim. Detta innebär att körning i kötrafik -- som ärvanlig i storstadsområdena -- mer än fördubblarkoldioxidutsläppen jämfört med körning i optimal hastighet. (379, 1990)För varje ny årsmodell minskar den genomsnittligabensinförbrukningen . Nya motorer är ofta merbränslesnåla. Bränsleförbrukningen kan minskas genom bättresamspel mellan motor och växellåda, samt genom minskat rull-och luftmotstånd. Även fortsatt utveckling av turboteknikenkan ge ökad bränsleeffektivitet. En snabbare förnyelse avbilparken är därför positiv från miljösynpunkt. För attpåskynda utskrotningen av äldre bilar har vi därför i annatsammanhang (jfr 1990/91:JoU30 Miljöpolitiken) begärt att enhöjning av bilskrotningspremien övervägs.Det vore enligt vår mening en fördel om trafikbeskattningen istörre utsträckning relaterades till de faktiskamiljöeffekterna. Målet bör vara att uppnå såväl en enkel ochrättvis som modern och miljörelaterad trafikbeskattning.Beskattningen bör premiera ny teknik som uppvisar godamiljöegenskaper, exempelvis fordon som drivs med el elleralternativa bränslen med goda miljöegenskaper.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 11 hemställt11. beträffande inriktningen av trafikbeskattningenatt med bifall till motion 1990/91:Sk619 yrkande 2och med avslag på motionerna 1990/91:Sk61 yrkandena 1, 6 och7 och 1990/91:Sk626 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts om trafikbeskattningen.18. Inriktningen av trafikbeskattningen (mom. 11)() hardels anfört följande:Den ständigt ökande bilismen utgör ett av de allvarligastehoten mot vår miljö. Ungefär två tredjedelar av de svenskakväveoxidutsläppen kommer från trafiken. Kväveoxider ärtillsammans med svavel en av de främsta orsakerna tillförsurning av mark och vatten. Trafikens utsläpp av koldioxidbidrar till växthuseffekten. Av de totala koldioxidutsläppensvarar trafiken för 30%.Utsläppen från trafiken är också huvudorsaken tillluftföroreningarna, framför allt i städerna. Luftföroreningarskadar både människors hälsa och är ett hot mot miljön. Enligtvissa beräkningar orsakar luftföroreningarna 700--1100 nyacancerfall per år.Fram till 1990 har den årliga trafikökningen legat på ca4--. har, troligen till följd av Gulfkrisen,trafikökningen avstannat. Det finns inget som tyder påett trendbrott i trafikutvecklingen. Tvärtemot kommer andraförslag från regeringen -- t.ex. -- att innebäraytterligare ökad biltrafik.Att minska den miljöskadliga biltrafiken till förmån förspårbunden trafik och sjöfart är det bästa och effektivastesättet att minska utsläppen. Bilismen måste bära sina totalakostnader. Detta är inte fallet . Särskilt den tungalastbilstrafiken och bilismen i storstadsområdena står inteför de kostnader som den vållar. Generellt sett borde deekonomiska styrmedlen vara mer inriktade på användandet avfordonet. Ett skattesystem som i högre grad inriktades motanvändandet av fordonet skulle gynna kollektiva transporter,fordon med låg bränsleförbrukning och bränslesnål körteknik.Ett system med differentierade drivmedelspriser skulledessutom bidra till att människor som bor i delar av landetdär bilen är nödvändig inte drabbas lika hårt som istorstadsområdena.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 11 hemställt11. beträffande inriktningen av trafikbeskattningenatt med bifall till motion 1990/91:Sk61 yrkandena1, 6 och 7 och med avslag på motionerna 1990/91:Sk619yrkande 2 och 1990/91:Sk626 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om nödvändigheten av attminska biltrafiken, om att bilismen bör bära sina egnakostnader och om differentierad bensinskatt.19. Inriktningen av trafikbeskattningen (mom. 11)() hardels anfört följande:I ett miljöanpassat skattesystem tas skatterna i högre grad utpå bränslen, energi, råvaror och konsumtion. minskasskatterna på arbete, dvs. inkomstskatten ocharbetsgivaravgifterna, i motsvarande mån. Skatter och avgifteranvänds dels som styrmedel, dels som budgetinkomst för attbekosta investeringar i miljövänlig riktning -- våra förslagkan således medföra ett förhöjt skattetryck men endast underen övergångsperiod.Eftersom man bör kräva ett rimligt kostnadsansvar för miljö,hälsa och vägar blir beskattningen av vägtrafiken särskilthög. Det är ju just vägtrafiken som ger negativa konsekvenseri dessa hänseenden. Även införande av sådana särskildamiljöavgifter, områdesavgifter m.m. som avser att styra överdelar av vägtrafiken till mer miljöanpassade trafikformerinnebär viss skattebelastning.Vi har från de grönas sida allt sedan vårtbildande krävt ett miljöanpassat "grönt" skattesystem,med inslag som kraftigt höjd bensin- och kilometerskatt. Vihar mött ett utomordentligt hårt motståndmot dessa förslag, men sedan vi kom in i 1988 harett nytänkande uppkommit. Vi har faktiskt fått igenom del av våra ursprungliga förslag om bensin- ochkilometerskattehöjningar. Prishöjningarna har ocksåmedfört en minskad biltrafik med en rad positiva effekter tillföljd.Dessvärre innebär samhällsutvecklingen fortfarande en högbilism och tilltagande miljöförstöring. Detta motiverarytterligare höjningar av de styrande skatterna.Det anförda bör ges regeringen till känna.dels vid moment 11 hemställt11. beträffande inriktningen av trafikbeskattningenatt med bifall till motion 1990/91:Sk626 yrkande 1och med avslag på motionerna 1990/91:Sk61 yrkandena 1, 6 och7 och 1990/91:Sk619 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts om behovet av att införa ettmiljöanpassat skattesystem för att bättre bemästra trafikensmiljöproblem m.m.20. Amatörbyggda fordon (mom. 12), och (alla m) hardels anfört följande:Samhället stöder på olika sätt de flesta fritidsaktiviteter,framför allt för ungdomar. Motorintresserade ungdomar utsättsemellertid för onödigt krångel och byråkrati.Regler och bestämmelser utformas ofta med allmänna företeelsersom grund. Därvid uppstår inte sällan problem för mindrevanliga verksamheter. Inom motorområdet kan detta belysas medföljande exempel.När någon bygger ett eget fordon (s.k. amatörbyggt fordon)klassas det som ett fordon med ny identitet och måste därförbetala bilaccis på . Detta kan ifrågasättas,eftersom huvudparten av delarna redan tidigare funnits på ettmotorfordon där accisen betalats.De nya avgasreglerna års bilmodeller har gett ochkommer att ge betydande utsläppsminskningar. Avgasreglerna gerdock upphov till mycket stora problem för mångamotorentusiaster. Möjligheten att importera äldre och på desvenska vägarna ovanliga fordon har beskurits starkt och densom renoverar äldre fordon inom landet har problem. Närfordonen efter renoveringen skall tas i bruk räknas dessa oftasom nya fordon och kravet på avgasrening enligt 1989 årsmodell ställs på dem. De fordon som modifierats betydligt kanvisserligen klassas som amatörbyggda fordon och behöver dåinte klara avgasnormerna. Däremot utkrävs en s.k.dispensavgift på 7000 kr.Bilaccisen och dispensavgiften uppgår till betydande belopp,och det bör prövas om inte dessa avgifter kan avskaffas ellerminimeras för amatörbyggda fordon. Det anförda bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Vi tillstyrker således motion Sk395 yrkande 9.dels vid moment 12 hemställt12. beträffande amatörbyggda fordonatt med bifall till motion 1990/91:Sk395 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts omaccis och dispensavgift för amatörbyggda fordon.21. Veteranbilar (mom. 13)(), (), (), HugoHegeland (m), (), () ochRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:Motorintresset är stort i vårt land. Bland ungdomar ärmotorintresse och motorhobby stora fritidsfrågor. Trots att demotorintresserade ungdomarna utgör en så stor grupp behandlasde ofta med stor njugghet. Att var aktivt engagerad i någonmotorsport, och därmed också t.ex. i renovering av bilar ellermotorcyklar, byggande av choppers, båtar, flygplan eller s.k.hot rods ger goda möjligheter till utveckling ochsjälvförverkligande. Dessutom ger en sådan verksamhet tekniskakunskaper, känsla för ansvar och planering, kamratskap m.m. Deseriöst verksamma ungdomarna löper mindre risk att få alkohol-eller narkotikaproblem. Denna verksamhet bör därföruppmuntras.Det är mot denna bakgrund oacceptabelt att införsel ochinnehav av äldre kulturhistoriskt intressanta fordon försvårasgenom stela och omotiverat hårda skatteregler. Vissa lättnaderför denna kategori fordon bör enligt vår mening kunnagenomföras utan risk för missbruk.Dagens bestämmelse om skattebefrielse för årsmodell ochäldre bör således ersättas av en rullande trettioårsgräns.Vidare bör införsel av och äldre fordon intebeläggas med full accis utan med en schablonaccis i likhet medvad som gäller i . Beloppet är där 1500 kr.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Vi tillstyrker således motion Sk395 yrkandena 7 och 8och motion Sk700.dels vid moment 13 hemställt13. beträffande veteranbilaratt med bifall till motionerna 1990/91:Sk395yrkandena 7 och 8 och 1990/91:Sk700dels som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om motorhobbyns positiva effekter,dels som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om en schablonaccis vid införsel av veteranfordon ochom en rullande trettioårsgräns för vägtrafikskattebefrielse.22. A-traktorer (mom. 15)(), (), (), HugoHegeland (m), (), () ochRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:A-traktorer används av lantbrukare och andra egenföretagareför olika transporter som t.ex. i fråga om lantbrukare förprodukter i form av avsaluspannmål, sockerbetor ochfabrikspotatis. I hela landet finns ca 1500 A-traktorer.Dessa kör i genomsnitt högst på allmän väg.Skatten för kan uppgå till mellan 20000 och30000 kr. Skattekostnaden per mil på allmän väg kan såledesvara flera hundra kronor.Det finns i och för sig en möjlighet att ställa traktorn undervissa perioder för att nedbringa kostnaden. Detta alternativär dock svåradministrerat och inte speciellt lämpligt eftersomavställningen måste omfatta minst . I många fall skertransporter diskontinuerligt. Det är i sådana fall intemöjligt att avregistrera fordonet under någon större del avåret.Enligt vår mening bör som sin mening ge regeringentill känna att A-traktorer som används av egenföretagare föregna transportbehov och har låga miltal bör ges rimligareskattevillkor.dels vid moment 15 hemställt15. beträffande A-traktoreratt med anledning av motion 1990/91:Sk654 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts om rimligaskattevillkor för sällan använda A-traktorer. Sammanfattning1Propositionen1Motionerna14Utskottet17Miljöklasser för nya fordon17Arbetsfordon19Särskilt miljövänliga fordon20Lokala restriktioner för vissa fordon20Bensinslukaravgift, m.m.21Bidrag till avgasreningsutrustning21Vissa övriga yrkanden21Hemställan22Reservationer241. Avslag på propositionen (m)242. Avslag på propositionen (fp)253. Certifieringssystemet (m, fp)274. Miljöklasserna för personbilar och lätta lastbilar (m)275. Miljöklasserna för personbilar och lätta lastbilar (mp)286. En senareläggning av miljöklasserna för tunga fordon (fp,c)287. Kilometerskatten, m.m. (v)298. Kilometerskatten, m.m. (mp)309. Arbetsfordon (v)3110. Särskilt miljövänliga fordon (fp)3111. Särskilt miljövänliga fordon (c)3212. Särskilt miljövänliga fordon (v)3213. Särskilt miljövänliga fordon (mp)3314. Lokala restriktioner för vissa fordon (mp)3415. Bensinslukaravgift, m.m. (mp)3416. Bidrag till avgasreningsutrustning (m, c)3517. Inriktningen av trafikbeskattningen (m)3618. Inriktningen av trafikbeskattningen (v)3719. Inriktningen av trafikbeskattningen (mp)3820. Amatörbyggda fordon (m)3821. Veteranbilar (m, fp, c)3922. A-traktorer (m, fp, c)40