bet · GE01FiU29 · 1991-04-18 00:00:00 — Den kommunala ekonomin(prop. 1990/91:100 bil. Utskottet behandlar i detta betänkande de förslag till bidragoch ersättningar till kommunsektorn som regeringen presenterat ibudgetpropositionen samt ett antal motioner omkommunalekonomiska frågor som väckts . Utskottet slår fast att kommuner och landstingmåste klara sin verksamhet med en volymtillväxt som är mindre än1 % per år.Förslagen innebär att kommuner och landsting tillförs 20,7miljarder kronor i skatteutjämningsbidrag. I detta belopp ingår230 milj.kr. för extra skatteutjämningsbidrag till kommuner ochlandsting med en besvärlig ekonomisk situation.Utskottet tillstyrker att den allmännaskatteutjämningsavgiften höjs med /skr. Avhöjningen avser , vilket motsvarar ,en tillfällig höjning. Denna höjning motiveras av att denkommunala ekonomin då tillfälligt förbättras avsevärt. Medlenkommer senare att återföras till kommunsektorn i samband medövergången till ett nytt statsbidragssystem. Syftet med dentillfälliga höjningen är att åstadkomma en långsiktigt jämnareutveckling av den kommunala sektorns inkomster och utgifter.Utskottet föreslår med anledning av en motion fråncenterpartiet ett tillkännagivande till regeringen om att vissaeffekter av systemet med särskild skatteutjämningsavgift ikombination med lagfäst skattestopp bör beaktas i samband medatt ett nytt skatteutjämningssystem utarbetas. Övriga motioneravstyrks av utskottet.Utskottet tillstyrker vidare propositionens förslag omändringar i lagen om avräkningsskatt, om slopandet av bidragettill de kyrkliga kommunerna med anledning av avskaffandet av denkommunala garantibeskattningen, förslaget om grundgarantier tillvissa nybildade kommuner samt att 879 milj.kr. lämnas som bidragtill kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1990/91:100 bilaga 9 i vad avser litteraF Bidrag och ersättningar till kommunerna,dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1990/91:Fi224 av m.fl. (v) i vad avser yrkandena 9och 15,1990/91:Fi227 av m.fl. (c) i vad avseryrkande4,1990/91:Fi301 av (),1990/91:Fi302 av m.fl. (mp),1990/91:Fi303 av m.fl. (m),1990/91:Fi304 av och (),1990/91:Fi305 av m.fl. (s),1990/91:Fi306 av m.fl. (s),1990/91:Fi307 av (),1990/91:Fi308 av m.fl. (fp),1990/91:Fi309 av m.fl. (fp),1990/91:Fi310 av m.fl. (s),1990/91:Fi311 av m.fl. (mp),1990/91:Fi313 av m.fl. (m),1990/91:Fi314 av m.fl. (c),1990/91:Fi315 av (),1990/91:Fi316 av (),1990/91:Fi317 av m.fl (c),1990/91:Fi318 av Tom och (),1990/91:Fi319 av m.fl. (c),1990/91:Fi320 av (),1990/91:Fi502 av m.fl. (fp) i vad avseryrkande 6,1990/91:Fi504 av m.fl. (m) i vad avseryrkande5,1990/91:Fi509 av m.fl. (fp, m) och1990/91:Fi516 av och ()i vad avser yrkande 2,dels den av utrikesutskottet överlämnade motionen1989/90:U510 av m.fl. (m).Propositionens förslagI proposition 100 bilaga 9 () harregeringen under littera F Bidrag och ersättningar tillkommunerna (s. 83--98) -- efter föredragning av statsrådet --dels föreslagit riksdagen1. att anta det i propositionen framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1987:560) om skatteutjämningsavgift,2. att anta det i propositionen framlagda förslaget till lagom ändring i lagen (1990:609) om avräkningsskatt,3. att bidraget till de kyrkliga kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala garantibeskattningen m.m. upphörför tiden efter utgången av ,4. att grundgarantin enligt 4 § lagen (1988:491) omskatteutjämningsbidrag skall vara av medelskattekraften iriket för de nybildade kommunerna ,dels under punkt föreslagit riksdagen1. att bemyndiga regeringen att utge extraskatteutjämningsbidrag för i enlighet med vad ipropositionen förordats,2. att till Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. /92 anvisa ett förslagsanslag på20698000000 kr.,dels under punkt föreslagit att till Bidragtill kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen för /92 anvisa ettförslagsanslag på 879172000 kr.Propositionens lagförslag återfinns i bilaga tillbetänkandet. Den kommunala ekonomin, allmänt1990/91:Fi224 av m.fl. (v) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett kommunalt stödpaket.1990/91:Fi227 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunernas ekonomi.1990/91:Fi303 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den kommunala ekonomin.1990/91:Fi309 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att godkänner de riktlinjer för den kommunalaekonomin som anges i motionen.Begränsningar i den kommunala utdebiteringen1990/91:Fi302 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen beslutar upphäva det kommunala skattestoppet.Motiveringen återfinns i motion Sk627.1990/91:Fi303 av m.fl. (m) vari yrkas2. att beslutar förlänga det kommunala skattestoppettill att omfatta även 1993.1990/91:Fi309 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om begränsning av den kommunalautdebiteringen till i genomsnitt ca /skr.1990/91:Fi320 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna attdet kommunala skattestoppet omgående skall avskaffas.Motiveringen återfinns i motion K628.Den kommunalekonomiska kommittén (KEK)1990/91:Fi305 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilläggsdirektiv till den kommunalekonomiskautredningen.1990/91:Fi309 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tilläggsdirektiv till denkommunalekonomiska kommittén (KEK) angående stimulans avenskilda alternativ.1990/91:Fi310 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilläggsdirektiv till den kommunalekonomiskautredningen.Statsbidragen till kommunsektorn1990/91:Fi224 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunernas statsbidrag.1990/91:Fi303 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utformningen av ett framtidastatsbidragssystem.8. att som sin mening ger regeringen till känna attsammanlagt 10 . som en teknisk övergångslösningskall innehållas av de medel som staten 1992 överför tillkommunerna eller, för det fall moderata samlingspartiets förslagom sänkta arbetsgivaravgifter inte vinner bifall,. i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Fi304 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett nytt statsbidragssystem förkommunerna görs effektivare genom att större tyngd ges åtfaktorer som motverkar kostnadsskillnader mellan kommunerna,2. att beslutar slopa specialdestinerade bidrag ochi stället beslutar fördela resurserna viaskatteutjämningssystemet.1990/91:Fi316 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt statsbidrag inte skall vara kopplade till att bidrag ocksåskall utgå från kommuner och landsting.1990/91:Fi502 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionens avsnitt 4.3 och 5.1 anförts om en reform av statensbidrag till kommunerna.1990/91:Fi509 av m.fl. (fp, m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag till ett system medstatsbidragsbestämmelser för kommunala verksamheter, som pålikvärdiga villkor stimulerar till användandet av alternativaverksamhetsformer och entreprenadlösningar.1990/91:Fi516 av och ()vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statsbidrag till vård och omsorg.Det kommunala skatteutjämningssystemet1989/90:U510 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Europapolitikens inriktning.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Fi304.1990/91:Fi313 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den kommunala skatteutjämningen.Motiveringen återfinns i motion A766.1990/91:Fi317 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skatteutjämning.Motiveringen återfinns i motion A491.Extra skatteutjämningsbidrag1990/91:Fi303 av m.fl. (m) vari yrkas9. att bemyndigar regeringen att utge kompensationtill kommuner och landstingskommuner för i form av extraskatteutjämningsbidrag i enlighet med vad som anförts imotionen.1990/91:Fi308 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ställa medel till förfogande inom ramenför de särskilda skatteutjämningsmedlen som bidrag tillkustkommunernas kostnader för strandstädning.Motiveringen återfinns i motion Jo777.Allmän skatteutjämningsavgift1990/91:Fi303 av m.fl. (m) vari yrkas4. att beslutar avskaffa skatteutjämningsavgiftenfr.o.m 1992,6. att beslutar införa en skatteavgift fr.o.m. 1992i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Fi314 av m.fl. (c) vari yrkas2. att avslår regeringens förslag om extraskatteutjämningsavgift på för 1992.1990/91:Fi318 av Tom och () vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag om skatteutjämningsavgift.Motiveringen återfinns i motion T266.1990/91:Fi319 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen avvisar regeringens förslag till höjning avskatteutjämningsavgiften.Motiveringen återfinns i motion Bo543.Särskild skatteutjämningsavgift1990/91:Fi303 av m.fl. (m) vari yrkas5. att beslutar avskaffa den särskildaskatteutjämningsavgiften (den s.k. ) fr.o.m.1992.1990/91:Fi309 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tilläggsdirektiv till KEK angåendeavskaffande av /91:Fi314 av m.fl. (c) vari yrkas4. att hos regeringen begär en översyn av effekternaav den särskilda skatteutjämningsavgiften enligt vad i motionenanförts.Avräkningsskatt1990/91:Fi307 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en justering av avräkningsskattens storlek för kommuner därstora nettokostnader uppstår under 1991.1990/91:Fi309 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tilläggsdirektiv till KEK angåendekommunsektorn och de dynamiska effekterna fr.o.m. år 1994.1990/91:Fi314 av m.fl. (c) vari yrkas3. att hos regeringen begär en översyn avkonstruktionen av avräkningsskatten enligt vad i motionenanförts.1990/91:Fi315 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att avräkningsskatten justeras i enlighetmed vad som i motionen anförts.Kompensation för slopad företagsbeskattning1990/91:Fi303 av m.fl. (m) vari yrkas7. att till Bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av kommunala företagsbeskattningen för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på 439 586 000 kr.Övriga kommunalekonomiska frågor1990/91:Fi301 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom allt starkare behov av att centrala beslut medkostnadsdrivande effekter på kommunerna skall förses med bådeuttömmande kostnadsanalyser och erforderligakonsekvensbeskrivningar.1990/91:Fi306 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att minska kostnaderna förkommunal upplåning.1990/91:Fi311 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om återförande av skatttill de kommuner där inkomsten intjänats.1990/91:Fi313 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inga regionala konsumtions- ellerarbetsplatsskatter skall införas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ny inriktning beträffande de kommunalaskatterna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den landstingskommunalabeskattningsrätten bör upphöra.Motiveringen återfinns i motion A766.1990/91:Fi320 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna degrundprinciper som bör gälla för den kommunala beskattningen ienlighet med motionen.Motiveringen återfinns i motion K628.1990/91:Fi504 av m.fl. (m) vari yrkas5. att hos regeringen begär förslag om ändring avreglerna för mervärdeskatt för offentlig myndighet och statligaföretag så att den fria konkurrensen mellan privat och offentligverksamhet inte hindras. Inriktningen av den kommunala ekonominI budgetpropositionen framhålls att åtgärder måste vidtasför att långsiktigt nå balans mellan den kommunala sektornsutgifter och inkomster. Den kommunala verksamhetens utvecklingmåste anpassas till det samhällsekonomiska utrymmet. Kommuneroch landsting måste därför inrikta sig på en volymtillväxt somär per år.Statsmakterna bör aktivt bidra till att den kommunala sektornsutgifter begränsas. Kommunalt skattestopp råder t.o.m. år 1992.Den kommunala utdebiteringen förutsätts inte bli höjd efterdetta år. Överenskommelse därom har träffats mellan regeringenoch företrädare för för åren1993 och 1994. Regeringen är emellertid beredd att föreslå enförlängning av skattestoppet om risk finns för skattehöjningareller för hög volymtillväxt.I propositionen anges vissa riktlinjer som enligt regeringenbör vara vägledande för att den kommunala utgiftsutvecklingenskall kunna begränsas. Som förutsättningar anges bl.a. attkommuner och landsting inte skall åläggas nya uppgifter utan attde ges möjlighet att finansiera eventuella nyaåtaganden med andra medel än höjda skatter, attansvarsfördelningen mellan stat och kommun bör klargöras, attstatsbidragen bör ges en mer generell utformning och att enövergång till ökad målstyrning bör ske som större kravställs på uppföljning av resultaten.Gjorda beräkningar visar på en kraftig förbättring av detfinansiella sparandet till följd aveftersläpningar i avräkningsförfarandet mellan stat och kommun.Regeringen föreslår att tillfälligt dras infrån den kommunala sektorn detta år genom en höjning avskatteutjämningsavgiften med /skr.Förutom den föreslagna extra höjningen avskatteutjämningavgiften med /skr. föreslås enytterligare höjning med /skr. för att finansiera deautomatiska höjningarna av skatteutjämningsbidragen. Ipropositionen begärs också under punkt ett förslagsanslag på20,i skatteutjämningsbidrag till kommunernam.m. för /92. Vidare begärs 879 milj.kr. sombidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av denkommunala företagsbeskattningen (punkt ).Neutraliseringen av skattereformens effekter fullföljs.Således föreslås att den särskilda avräkningsskatten fr.o.m.1992 minskas för att neutralisera effekterna av skattereformenssenaste steg.I motion Fi303 av m.fl. (m) redovisas olikaövergripande synpunkter på den kommunala ekonomin.Huvudproblemet med den offentliga sektorn är enligt motionärernaatt den är för stor. Den kommunala konsumtionen har under långtid ökat betydligt mer än vad som är förenligt med en balanseradutveckling av samhällsekonomin. Motionärerna befarar att denkommunala utgiftsexpansionen kommer att bli större än vadregeringen förutser i budgetpropositionen.Kostnadsökningarna kan bemästras genom kommunala åtgärdersåsom effektivare förvaltning och omprioriteringar. Exempel påstatliga insatser är en markant minskning av statligaregleringar och ändrade bidragsbestämmelser. Endast därigenomgår det att uppnå en verklig decentralisering av besluten ochdärmed en anpassning till lokala förhållanden.Ett av de stora problemen med den kommunala verksamheten ärenligt motionärerna den dåliga och ibland t.o.m. negativaproduktivitetsutvecklingen inom de stora tjänstesektorerna.Trots mycket stora satsningar redovisar den svenska hälso- ochsjukvården jämfört med andra länder betydligt sämreeffektivitet. Standarden på hälso- och sjukvården, socialvårdenoch undervisningen har drabbats av att en så stor andel avverksamheten inom dessa viktiga områden har varit inlåst i denoffentliga sektorn.En politik för förändring av den offentliga verksamheten ärnödvändig. Skattetrycket måste sänkas. De kommunala monopolenmåste brytas och nya former för enskild verksamhet släppas fram.Utvecklingen mot att kommuner och landsting i ökad grad blirbeställare av tjänster inom vård, omsorg och utbildning räckerinte. Först när olika alternativ får konkurrera på lika villkorkan effektiviteten liksom valfriheten förbättras. Statligabestämmelser som försvårar eller förhindrar ökad konkurrens bördärför tas bort. Enligt motionärerna är det anmärkningsvärt attkonkreta förslag om avregleringar saknas i åretsbudgetproposition.I motion Fi309 av m.fl. (fp) understryks attden ekonomiska utvecklingen i kommunsektorn är av stor betydelseför hela ekonomins utveckling. Kommuner och landsting svarar fördrygt en femtedel av hela den svenska ekonomin. Den kommunalasektorn har haft en besvärlig ekonomisksituation. har sektorn haft ett negativtfinansiellt sparande. Finansiering av verksamheten har kunnatupprätthållas genom neddragning av rörelsekapitalet,utförsäljning av tillgångar, upplåning samt i slutet av periodenmed skattehöjningar. På vissa håll har en mera omfattandeomprövning av verksamhets- och organisationsformer igångsatts,men det mesta återstår att göra.I motionen föreslås att den kommunala volymökningen under denärmaste åren skall begränsas till . Detta är enligtmotionärerna möjligt som medborgarnas berättigade kravpå barnomsorg, sjukvård, äldreomsorg m.m. tillgodoses. Detställer emellertid hårda krav på prioritering och omprövning avverksamheter och organisation. Produktiviteten måste samtidigtförbättras.Med hänsyn till vad som framhålls i propositionen ansermotionärerna det som självklart att staten inte bör lägga påkommunsektorn nya kostnadskrävande uppgifter utan att samtidigtanvisa metoder att finansiera dem. Det påpekas också att detinte kommer att vara möjligt att tillskjuta ytterligarestatsbidrag.Centerpartiet behandlar de kommunalekonomiska frågorna i sinmotion Fi227 av m.fl. (c) om den ekonomiskapolitiken. Där påpekas att den kommunala konsumtionen under detsenaste decenniet vuxit i väsentligt högre takt än riksdagenuttalat sig för. Ökningen har enligt motionen till stor delorsakats av statliga direktiv och pålagor. Den ibudgetpropositionen uttalade målsättningen om en högstavolymtillväxt på godtas under förutsättning att denkommunala sektorn inte åläggs nya uppgifter utan att godtagbarfinansiering kan anvisas från statens sida. Vidare måste denkommunala självstyrelsen beaktas.För att åstadkomma en förnyelse av den kommunala verksamhetenmåste medelsanvändningen bli friare genom att statsbidragen görsmer generella och merparten förs över tillskatteutjämningssystemet. Pågående utredningsarbete bör syftatill detta. För att åstadkomma en verklig förnyelse måstekommunerna känna det egna ansvaret, vilket undanröjs genom detkommunala skattestoppet. motsatte sigskattestoppet och förordade i stället överläggningar mellanstaten och . I motionen avvisasden i budgetpropositionen föreslagna tillfälligalikviditetsindragningen på under år 1992.Enligt motionärerna är de kommunala företrädarna fullt kapablaatt hantera en tillfällig finansiell lättnad under år 1992.I motion Fi224 av m.fl. (v) om den ekonomiskapolitiken föreslår motionärerna ett s.k. kommunalt stödpaket pånärmare för /92.Finansieringen skall ske genom att grundavdraget slopas förhöginkomsttagare. Därigenom kan den kommunala ekonominlångsiktigt stärkas. Satsningar bör i första hand göras inombarnomsorg, hemtjänst och sjukvård. Enligt motionärerna ärkommunernas socialt viktiga delar den största krisbranschen.Trots volymtillväxten har behoven ökat mer ochkommunernas ekonomi är körd i botten. Statens begränsningar avskatteunderlaget och av transfereringarna är en huvudorsak.Utskottet vill för sin del anföra följande. Den kommunalaverksamheten är av utomordentligt stor betydelse för medborgarnaoch för samhällsekonomin. Den offentliga konsumtionen sker tillca två tredjedelar i den kommunala sektorn och har vuxit med imedeltal . Ökningstakten haremellertid alltmer närmat sig målsättning om ca 1 %årlig volymtillväxt. Utskottet delar vad som i propositionenanförs om att tillväxten framöver måste begränsas till högst . Utskottet delar också vad som i propositionen anförs om attäven kommuner och landsting måste bidra till att stabilisera densvenska ekonomin och att volymtillväxten i den kommunala sektornbegränsas så att utgiftsökningen inte överskrider vadsamhällsekonomin tillåter. Utskottet vill också erinra om attden kommunalekonomiska kommittén har i uppdrag att utreda hurkommunernas verksamhet kan finansieras inom ramen för ettskatteuttag på /skr. Detta uppdrag innefattar även enbedömning av vilken expansionstakt som ett oförändratskatteuttag möjliggör. Utskottet konstaterar att imotion Fi227 anser att den här förordade volymtillväxten ärrimlig. Utskottet menar också att vad anfört om nyauppgifter för den kommunala sektorn och respekten för denkommunala självstyrelsen i allt väsentligt överensstämmer meddet som regeringen redovisat om samverkan mellan stat och kommuni budgetpropositionens bilaga 2 om den offentliga sektorn och ibilaga 9 i avsnittet om den kommunala ekonomin. Liknandesynpunkter anläggs också av liberalerna i motionFi309 i anslutning till yrkande 1.Utskottet kan mot denna bakgrund inte ställa sig bakom kraveti motion Fi224 på ett kommunalt s.k.stödpaket på för nästa budgetår. bedömning måste i enlighet med vad som anförs ipropositionen kvalitativa förbättringar i den kommunalaverksamheten ske genom omprövningar och effektiviseringar.Utskottet delar också det som anförts i propositionen om atthögsta prioritet därvid måste ges de grundläggandeansvarsområdena vård, omsorger och utbildning. Utskottet delardäremot inte den uppfattning som hävdas i motion Fi309 (fp) attdet går att klara medborgarnas berättigade krav på dessa områdeninom ramen för en årlig volymtillväxt på eller kravet pånolltillväxt i motion Fi303 (m). En neddragning till den senarenivån skulle enligt utskottets mening innebära mycket kraftigaeffekter för kommuner och landsting och ytterst för de människorsom är beroende av den kommunala servicen.Med hänvisning till det anförda ställer utskottet sig bakomvad regeringen anfört i propositionen om inriktningen av denkommunala ekonomin och avstyrker motionerna Fi303 yrkande 1,Fi309 yrkande 1, Fi227 yrkande 4 och Fi224 yrkande 15.Begränsningar i den kommunala utdebiteringenI motion Fi303 (m) ställs krav på förlängning av förbudetmot skattehöjningar även under år 1993.I motion Fi309 (fp) anges att det är angeläget attklargöra att ökningar av den genomsnittliga kommunalskatten övernuvarande ca /skr. ej kan accepteras. Enligt sina direktivskall den kommunalekonomiska utredningen presentera förslag i sågod tid att nya statsbidragsregler kan införas fr.o.m. år 1993.Om det visar sig att de nya statsbidragsreglerna kan genomförasförst bör skattestoppet gälla även år 1993.I motion Fi302 av m.fl. (mp) anförs attmiljöpartiet de gröna arbetar för en stärkt kommunalsjälvstyrelse med egen beskattningsrätt. Motionärerna anser bör lita på omdömet hos kommunens väljare ochansvarsmedvetandet hos de kommunalt förtroendevalda.Flexibiliteten i ekonomin fordrar att man vid omläggningar avkommuners och landstings aktiviteter kan variera skatteuttaget.Det kommunala skattestoppet bör därför hävas. Också imotion Fi320 av () ställs krav på att detkommunala skattestoppet omgående skall avskaffas.Utskottet vill för sin del anföra följande.Regeringen anger i propositionen att kommunala skattehöjningarinte bör ske efter det att det lagstadgade skattestoppet upphör.En överenskommelse har träffats mellan regeringen ochföreträdare för de två kommunförbunden om ett frivilligtskattestopp . En förlängning av den nugällande skattestoppslagen kan emellertid komma att föreslås omden kommunala volymtillväxten tenderar att överskrida detsamhällsekonomiska utrymmet eller om det visar sig att kommuneroch landsting överväger att höja sin utdebitering.Centerpartiet kräver i sin motion Fi227 att det kommunalaskattestoppet skall undanröjas.