bet · GE01BoU12 · 1991-03-14 00:00:00 — Även om det barafinns ett begränsat antal färdigställda projekt med dennainriktning är antalet som befinner sig på planerings- ellerdiskussionsstadiet stort. I många kommuner har också frågan omanläggande av ekobyar m.m. väckts genom motioner tillkommunfullmäktige. i ett bredare perspektiv pågår detsålunda runt om i landet betydande aktiviteter med inriktning påekologiskt byggande och boende. Sammantaget innebär detta attdet vuxit fram ett allt större behov av övergripande informationoch stöd m.m. till kommuner och övriga intressenter i hithörandefrågor. Vissa åtgärder med denna inriktning har också, somframhålls i sexpartimotionen Bo216, redan vidtagits.På initiativ av glesbygdsdelegationen pågår t.o.m. utgången avår 1991 det s.k. ekokommunprojektet. Avsikten är att dettaförprojekt, som omfattar ett tiotal kommuner, skall efterföljasav andra. Även inom har ett arbete med inriktning påekologiskt byggande påbörjats. Som ett första steg i dettaarbete avser verket att i rundskrivelse tillbl.a. kommunerna peka på att gällande bygg- och låneregler redani dag kan användas för att åstadkomma ett ekologiskt riktigarebyggande.Även om åtgärder redan vidtagits delar dock utskottetmotionärernas uppfattning att dessa inte är tillräckliga. Detföreligger således även enligt bostadsutskottets mening ettbehov av ytterligare insatser på området. I enlighet medmotionsförslaget bör det sålunda ankomma på berörda myndighetersom bl.a. , byggforskningsrådet och glesbygdsmyndighetenatt på olika sätt bidra till att verksamheten med s.k.ekokommuner utvecklas och förs ut till en vidare krets. Det kandäremot varken anses möjligt eller lämpligt för utskottet ochriksdagen att nu bestämma den exakta utformningen, inriktningenoch omfattningen av dessa insatser. Det får anses vara enuppgift för de aktuella myndigheterna m.fl. att -- medutgångspunkt i resultaten av det bedrivna arbetet --fatta beslut härom. En förutsättning bör dock enligt utskottetsmening vara att verksamheten kommer till stånd utan ytterligaremedelsanvisning.Vad utskottet nu med anledning av motion Bo216(c,s,m,fp,v,mp) anfört om stöd till det s.k.ekokommunprojektet och om behovet av ytterligareutredningsinsatser m.m. bör som sin mening geregeringen till känna.Med anledning av vad som i övriga motioner föreslagitsbeträffande ekologiskt byggande m.m. vill utskottet anföraföljande.Som framgår av utskottets redovisning ovan pågår det i dagaktiviteter av olika slag med inriktning på ett ekologiskt ochmiljömässigt inriktat boende och byggande. Det ligger enligtbostadsutskottets mening ett stort värde i att olika typer avalternativt byggande och boende m.m. på detta sätt kommer tillstånd och prövas. Utskottet har också vid sin tidigarebehandling av motionsyrkanden om ekologiskt byggande m.m.(/90:BoU13 s. 27) fört fram denna uppfattning. ställningstagande ovan beträffande behovet av stödtill det s.k. ekokommunprojektet är ett uttryck för den vikt somutskottet fäster vid dessa frågor. En allsidig utveckling avboendet förutsätter att tillkomsten av olika alternativ ochexperiment stimuleras. Som ett led i denna process är detbetydelsefullt att erfarenheterna tas till vara och förs vidaret.ex. genom att utvärderingar genomförs.Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om attstatsmakterna i olika former verkar för att projekt av dennakaraktär skall kunna genomföras. Det gäller bl.a. stödet tillbyggnadsforskning och experimentbyggande. Flera projekt med eninriktning på ekologiskt byggande har också kommit till ståndinom ramen för dagens stödsystem. De mest kända exemplen påsådana projekt torde vara Solbyn i samt Tuggelite iKarlstads kommun. Det får enligt utskottets mening förutsättasatt staten och kommunerna även fortsättningsvis kommer att påett positivt sätt verka för att projekt av denna typförverkligas.Utöver de ovan redovisade insatserna har också initiativtagits från bl.a. , byggforskningsrådet ochstadsmiljörådet som syftar till att lyfta fram och belysa frågorkring ekologiskt byggande.Boverkets initiativ innebär att verket i tre steg skallutveckla och föra ut olika frågor kring ekologi i byggande ochplanering m.m. Som redovisats ovan kommer verket i ett förstasteg att i en rundskrivelse till bl.a.kommunerna peka på att redan gällande bygg- och låneregler kananvändas för att åstadkomma ett ekologiskt riktigare byggande. Iett andra steg /kommer formerna för enekologiskt bärkraftig bebyggelseutveckling att utvecklas bl.a.genom ett kunskapsunderlag till kommunernas översiktsplanering.Ett därpå följande tredje steg innefattar en utveckling av denfysiska planeringen som en del i en förebyggande miljövård. Häriingår bl.a. utarbetandet av en planeringsmetodik för storainvesteringar i infrastruktur. Dessutom förbereder ettkompetensutvecklingsprogram på området riktat tilllänsstyrelserna.Byggforskningsrådets insatser har gällt dels stöd till ochutvärdering av byggprojekt med ekologisk inriktning, dels eninventering av genomförda, pågående och planerade projekt avdenna art. har genom seminarier och en planeradutställning lyft fram frågor kring vad som kallas stadensekologi.Som framgår av den nu lämnade redovisningen pågår det vidflera myndigheter ett omfattande arbete som syftar till att urett brett perspektiv utveckla och lyfta fram frågor kring ettekologiskt byggande och boende. Enligt utskottets mening börresultatet av redan vidtagna och pågående åtgärder avvaktas.Utskottet förutsätter att berörda myndigheter m.fl. fortlöpandeföljer och utvärderar ekoprojekten och initierar nya sådanaprojekt i takt med att kunskaperna om det ekologiska byggandetutvecklas. är med hänvisning härtill inte nuberett att förorda ytterligare insatser i enlighet med förslageni partimotioner Bo233 yrkandena 1, 2 och 4--6 samtBo507 och motionerna Bo222 (mp), Bo235 (v) yrkandena 1--3, Bo242(c) yrkandena 1 och 2, Bo244 (c) yrkande 2 samt Bo522 (mp).5.2.3Bostadsförsörjningen för vissa grupperI detta avsnitt behandlar utskottet fyra motionsyrkanden somtar upp vissa mer allmänna frågor avseende äldres ochhandikappades boende. Under allmänna motionstiden framlagdaförslag om vilka krav som bör ställas på den fysiska planeringeneller på byggnaders utformning med avseende på äldre ochhandikappades behov m.m. avser utskottet att behandla senareunder våren 1991.På förslag av bostadsutskottet beslutade (BoU 1986/87:15) att bostadslån för ombyggnad av ålderdomshemskulle kunna lämnas även om vissa avsteg gjordes från kraven iombyggnadslåneförordningen avseende de primärabostadsfunktionerna samt utrymmes- och utrustningsstandarden. År1988 beslutade (BoU 1987/88:12) att bostadslån tillnybyggnad av ålderdomshem skulle utgå enligt samma regler somgäller för ombyggnad.I motion Bo203 (c) erinras om att det efter beslutnumera är möjligt att få statliga bostadslån till ny- ochombyggnad av ålderdomshem och att det är mycket väsentligt attriksdagens beslut blir känt i kommunerna. Enligt motionärernahar dock vissa för riksdagsbeslutet karakteristiska dragtrubbats av och fördunklats på vägen från ut tillgenomförandet. Det gäller enligt dem i första hand kraven påutrymmesstandard och köksutrustning. Med hänvisning härtillförordas att det skall uppdras åt regeringen att föra ut enkorrekt information om gällande låneregler för ålderdomshem m.m.Det nu behandlade förslaget avser huruvida tillräckliginformation m.m. om långivningen till ny- och ombyggnad avålderdomshem gått ut till i första hand kommunerna. Denmateriella innebörden av de av en bred riksdagsmajoritetbeslutade reglerna har däremot inte satts i fråga. Vad frågannärmast gäller är därför i vilken utsträckning ytterligareinformation m.m. kan erfordras. Det är naturligtvis primärt enfråga för regeringen och regeringen underställda myndigheter attvidta de informationsåtgärder m.m. som erfordras för attriksdagens beslut skall kunna verkställas. I det nu aktuellafallet har också information spridits på flera sätt. I skriftenDet nya ålderdomshemmet, som bl.a. tillställts kommunerna, harsålunda informerat om de låneregler m.m. som gäller förlån till ålderdomshem. Genom sin medverkan i seminarier ochkonferenser m.m. har verket dessutom medverkat till att föra utinformation i frågan. I den mån ytterligare insatser erfordrasfår det anses ankomma på regeringen och att bedömabehovet härav och vidta lämpliga åtgärder. Utskottet förutsätteratt så sker utan någon särskilda begäran härom. Etttillkännagivande i enlighet med förslaget i motion Bo203 bördärför nu kunna avstås.I partimotion Bo251, med motiveringen i motionSf357, framhålls att den invanda miljön ofta är viktig föräldre. Det är därför angeläget att denna grupp ges möjlighet attbo kvar i sin bostad, eller i närheten av denna, också den dagdå behovet av stöd ökar. Enligt motionärernas mening förutsätterdetta att kommuner och de äldre själva planerar för detta. Imotionen begärs också ett tillkännagivande härom.Bostadsutskottet delar motionärernas uppfattning om vikten avatt äldre i möjligaste mån skall ges möjlighet att bo kvar i sinbostad också när behovet av vård eller annat stöd ökar.Samhällets insatser avseende de äldres boende har också somen viktig utgångspunkt haft att främja ett sådant kvarboende.För att få till stånd ett ökat kvarboende krävs dock insatserfrån berörda parter. Bl.a. gäller detta kommunerna, de äldresjälva och deras organisationer. Enligt utskottets mening stårsamhällets hittillsvarande insatser med avseende på de äldresboende väl i samklang med vad som anförs i folkpartietspartimotion Bo251. Ett tillkännagivande av den allmänna innebördsom förordas i motionen kan enligt utskottets mening därförundvaras. Motionen avstyrks.Att få välja bostadsort och boendemiljö är enligt motion Bo529(c), med motivtexten i motion So283, viktiga inslag i envalfrihet som måste gälla alla människor. Även handikappademåste således i möjligaste mån kunna bo i en egen bostad. Enligtmotionärerna måste därför de handikappades medbestämmande vadgäller boendet förstärkas genom förbättrade möjligheter attvälja boendemiljö och servicegrad (yrkande 2). I samma motionförordas dessutom att nya boendeformer för handikappade måsteskapas (yrkande 3). Enligt motionärerna bör bl.a. olika typer avboende där de handikappade ges ett utökat brukarinflytandestimuleras.Motionärernas uppfattning, att de handikappade liksom övrigagrupper i största möjliga utsträckning fritt skall få välja ettboende och en boendeform utifrån sina specifika behov ochönskemål, torde vara allmänt omfattad. Det är även enligtbostadsutskottets mening angeläget att valfriheten med avseendepå handikappades boende ökar genom utbyggnad av olika typerav grupp- och serviceboende m.m. Staten stöder också på olikasätt utbyggnaden av denna typ av bostäder. Det senaste exemplethärpå är det riktade stimulansbidrag som införts föratt stimulera utbyggnaden av gruppbostäder för bl.a.åldersdementa och psykiskt utvecklingsstörda. Till detta kommerde stöd till gruppbostäder m.m. som kan utgå inom ramen förbostadsfinansieringen. Sammantaget har alltså samhälletsinsatser för att möjliggöra tillkomsten av olika boendeformerför handikappade m.fl. varit betydande. Motion Bo529 (c)yrkandena 2 och 3 avstyrks.5.2.4Byggnadsreglerande åtgärderI syfte att skapa utrymme för ett vidgat bostadsbyggande harregeringen genom särskilda beslut infört vissabyggnadsregleringar. I anslutning till utvecklingen inombyggsektorn har regleringarna modifierats och de är ikraft enligt följande:1.rambegränsning av ombyggnadsverksamheten i samti ,2.begränsning av s.k. övrigt byggande med stöd av lagen(1971:1204) om byggnadstillstånd i samma län samt3.investeringsskatt om på s.k. oprioriterat byggande iStockholms län med undantag av kommunerna , Södertäljeoch samt i och kommuner i län.Förslag om avveckling av de byggnadsreglerande åtgärderna ochom stimulans av ombyggnadsverksamheten m.m. förs fram i elvamotionsyrkanden.I motion Bo220 (s) yrkande 1 hemställs om åtgärder för attförhindra en kraftig försämring av arbetsmarknadsläget inombyggsektorn. Enligt motionärerna bör dessa åtgärder främst avseombyggnadssidan. Insatser för en ökad ombyggnadsverksamhet angesfå positiva konsekvenser för såväl sysselsättningen som boendet.Det är enligt motionärerna därför angeläget dels attombyggnadsstoppet för bostäder och byggnader i ochGöteborg hävs (yrkande 2), dels att åtgärder vidtas för attstimulera ombyggnadsverksamheten utan att åstadkomma en snabbkostnadsutveckling (yrkande 3).Mot bakgrund av förhållandena i förordas imotionerna Bo237 (m) yrkande 4 och Bo246 (fp) yrkande 3 att desärregler som hindrar byggverksamheten i regionen skall avvisas.I den sistnämnda motionens yrkande 2 förordas dessutom attdelegationen för bostadsbyggande i skallavvecklas.I motion Bo252 (fp) yrkande 28 avvisas rambegränsningar som enmetod för att påverka omfattningen av ombyggnadsverksamheten,varför dessa begränsningar bör upphöra. Enligt motionärernasmening bör dessutom lagen om byggnadstillstånd upphävas --yrkande 29.Även i moderata samlingspartiets partimotion Bo402 yrkande 20samt i motion Bo234 (m) förs fram förslag om att lagen ombyggnadstillstånd skall upphävas. Till grund för förslagenligger främst en strävan att avreglera byggmarknaden.Det är enligt motion Bo411 (m) yrkande 25 uppenbart att de nugällande byggnadsregleringarna i sig är en av orsakerna till derådande problemen på bostadsmarknaden, varför de bör tasbort.Inledningsvis behandlar utskottet de i motionerna framlagdaförslagen om en avveckling av de byggnadsreglerande åtgärdersom är i kraft.Bakom införandet av de nu diskuterade byggnadsreglerandeåtgärderna ligger en strävan att dämpa prisutvecklingen ibyggandet och att ge utrymme för en ökad nyproduktion avbostäder. Åtgärdernas omfattning och inriktning har sålundadikterats av de rådande förhållandena på byggmarknaden.Justeringar av bl.a. åtgärdernas inriktning och geografiskaomfattning har också gjorts i takt med att byggmarknadsläget harförändrats. Ett exempel härpå är att rambegränsningarna avombyggnadsverksamheten från att ha omfattat hela landet nu harinskränkts till att endast omfatta samt län. Bostadsministern har dessutom aviseratsin avsikt att vidta ytterligare lättnader i regleringarna.Mot bakgrund av det ovan anförda bör enligt bostadsutskottetsmening byggnadsreglerande åtgärder även fortsättningsvis kunnaanvändas som ett medel för att bl.a. öka nyproduktionen avbostäder. I den utsträckning läget på byggmarknaden motiverardet bör sålunda inslag med denna inriktning kunna vidtas. Detfinns enligt utskottets mening inte heller skäl till annanbedömning än att dessa åtgärder -- på samma sätt som --kommer att modifieras eller avvecklas i samklang med attbostadsmarknadsläget förändras.Det nu anförda innebär att moderata samlingspartietspartimotion Bo402 yrkande 20 samt motionerna Bo220 (s) yrkandena1--3, Bo234 (m), Bo237 (m) yrkande 4, Bo246 (fp) yrkande 3,Bo252 (fp) yrkandena 28 och 29, Bo411 (m) yrkande 25 och Bo423(fp) yrkande 20 avstyrks av utskottet.Avslutningsvis behandlar utskottet förslaget i motion Bo246(fp) yrkande 2 om en avveckling av delegationen förbostadsbyggande i . Delegationen, somtillsattes av regeringen , har genom sin ordförandetillställt regeringen en skrivelse med förslag om att den skallupplösas. Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen attbiträda förslaget. Delegationen kommer därmed att upplösas inomkort. Ett tillkännagivande i enlighet med motionsförslaget kandärför undvaras, varför det avstyrks.5.2.5Boende och bostadsbyggande i storstadBostadsutskottet behandlar i detta avsnitt tio motionsyrkandensom ur olika aspekter tar upp frågor om boende ochbostadsbyggande i våra storstäder.Det saknas enligt motion Bo204 (s) resurser till investeringarför en nödvändig fysisk förnyelse av miljonprogrammetsbostadsområden. Enligt motionärerna är behoven stora ochansvaret för att bristerna rättas till bör delas mellan alla deaktörer som medverkat till uppkomsten av dessa områden, dvs.stat, kommun, byggherrar, stadsplanerare och arkitekter.Ett väl underbyggt förslag till hur man kan komma till rätta medmiljonprogrammets brister har enligt motionärerna lagts fram avstorstadsutredningen. Med hänvisning härtill förordas att ettstöd till förnyelse av miljonprogrammets bostadsområden skallinföras i enlighet med detta förslag.Även vad i motion Bo226 (s) förordas anknyter tillstorstadsutredningens förslag. Enligt motionärerna måste sålundaboendemiljön i vid bemärkelse förbättras i våra storstäder.Detta anges bl.a. förutsätta statligt stöd i form av lån medförmånliga ränte- och återbetalningsvillkor. Dessutom förordasatt lokala anläggningar för kultur-, nöjes- ochfritidsaktiviteter utvecklas. För dessa åtgärder bör särskildaresurser avsättas i samband med den utbyggnad av storstadensinfrastruktur som planeras. Enligt förslaget bör insatsernasärskilt inriktas på de minst attraktiva bostadsområdena.Befolkningsökningen i ställer enligt motionBo246 (fp) ökade krav på flera och mer ändamålsenliga bostäder.Enligt motionärerna kan bostadsbristen angripas dels genomnyproduktion, dels genom ett effektivare utnyttjande av debefintliga bostäderna. Bostadskonsumenternas intressen ochefterfrågan skall därför styra både lägenhetsstorlekar ochbesittningsformer i nyproduktionen. Dessutom förordas att detäldre bostadsbeståndet utnyttjas bättre genom en ökad rörlighet.I motionens yrkande 5 begärs ett tillkännagivande omett bostadsbyggande i med den nu angivnainriktningen.Storstaden och storstadsregionen är enligt motion Bo253 (c) enför många naturlig, självvald och stimulerande livsmiljö. Enpositiv utveckling av storstaden och dess omgivningar är därförbra för såväl samhälle som individ. För att utvecklingen skallvara positiv måste den dock ske på människors villkor och inomde gränser som miljön sätter. Enligt motionärerna skallutgångspunkten för bostadspolitiken i storstadsregionerna varaatt skapa fler bostäder och bevara omistliga grönområden förexploatering, att inte bygga fler bostäder än nödvändigt genomatt bättre utnyttja befintliga bostäder m.m. samt att skapa enpolitik för regional balans. För att förverkliga dessa målbegärs ett tillkännagivande dels om sambanden mellanbostadspolitikens inriktning och en balanserad bygg- ochbostadsmarknad i storstadsregionerna (yrkande 1), dels omutformningen och inriktningen av ett miljöanpassat byggande ochboende i storstadsregionerna (yrkande 2).Dessa övergripande yrkanden följs i sin tur upp avkompletterande förslag avseende bl.a.samhällets ansvar för bostadsförsörjningen istorstadskommunerna (yrkande 3),användningen av översiktsplaner och bostadsförsörjningsprogrami bostadsplaneringen (yrkande 4),vikten av minskad segregation och ensidighet i storstädernasboendemiljöer (yrkande 5),inriktningen av åtgärder för att öka tillgången på fler,billigare och bättre bostäder i storstadskommunerna (yrkande 6)samttillsättandet av en utredning om ett bättre utnyttjande avbefintliga bostadsytor i storstadsregionerna (yrkande 7).Utskottet behandlar först förslagen i motionerna Bo204 (s) ochBo226 (s) med förslag till åtgärder för förnyelse avmiljonprogrammets bostäder m.m.Utskottet delar motionärernas uppfattning om behovet avåtgärder för att i vid mening komma till rätta med de problemsom onekligen finns i många av storstädernas bostadsområden ochdå inte minst i de s.k. miljonprogramsområdena. islutet av kunde också statsbidrag förförnyelseåtgärder -- det s.k. förnyelsebidraget -- utgå i bl.a.dessa bostadsområden. Som en förutsättning för att bidrag skulleutgå gällde bl.a. att förbättringar av den fysiska miljön skullekompletteras med sociala åtgärder. I samband med beslutet om enavveckling av förnyelsebidragen uttalade bostadsutskottet ochriksdagen att behovet av olika åtgärder i syfte att förbättrabåde den fysiska och sociala miljön kvarstod i mångabostadsområden. Enligt utskottets mening borde mot dennabakgrund formerna för samhällets fortsatta stöd tillbostadsområden med bl.a. sociala problem ses över i syfte attfinna en lämplig ersättning för förnyelsebidragen. Det bordeankomma på regeringen att återkomma med förslag med dennainriktning.Utskottets uppfattning ligger fast. Det kvarstår enligtutskottets mening ett behov av åtgärder för att komma till rättamed de problem som fortfarande finns i många bostadsområden. Somframgår av de nu behandlade motionerna har ocksåstorstadsutredningen lagt fram ett förslag som i väsentligaavseenden har den av utskottet efterfrågade inriktningen.Förslaget är efter sedvanlig remissbehandling föremål förberedning i . Enligt bostadsutskottets meningbör vidare ställningstaganden anstå i avvaktan på resultatet avdenna beredning. Motionerna Bo204 (s) och Bo226 (s) bör därförinte nu föranleda någon åtgärd.Vad i motionerna Bo246 (fp) och Bo253 (c) anförts beträffandeboende och bostadsbyggande i storstäderna har givitutskottet anledning till följande ställningstagande.Utskottet kan inledningsvis konstatera att flera av de förslagsom läggs fram i de nu aktuella motionerna har en stark knytningtill de förslag avseende bostadspolitikens allmänna utformningsom lagts fram av företrädare för samma partier -- förslag somavvisats av utskottet ovan. Enligt utskottets mening kan deinvändningar som ligger till grund för utskottets avstyrkan idessa fall i allt väsentligt riktas också mot de nu föreliggandeförslagen avseende bostadspolitikens utformning förstorstadsregionerna. Grunderna för den förda bostadspolitikenbör således ligga fast i enlighet med vad utskottet ovan anfört(avsnitt 5.2.1) och i princip gälla för landet i dess helhet.Detta innebär dock inte att det från tid till annan kan finnasskäl att införa mot vissa regioner riktade åtgärder.I detta sammanhang vill utskottet också helt kort åter erinraom den ansvarsfördelning som gäller mellan de olika parterna påbostadsmarknaden. De statliga insatserna består främst i attställa resurser till förfogande för produktion och förnyelse avbostadsbeståndet samt att i övrigt fastlägga ramarna föransvarsfördelningen mellan de olika parterna påbostadsmarknaden. Genomförandet av bostadspolitiken åvilardäremot i hög grad kommunerna och bostadsföretagen. Dennaordning bör enligt utskottets mening bestå. Utskottetkonstaterar att flera av de åtgärder m.m. som förordas i de nubehandlade motionsyrkandena är av sådan art att de i första handmåste anses vara ett kommunalt ansvar. Yrkandena är vidare av såallmän karaktär att de inte bör läggas till grund för ettriksdagens tillkännagivande till regeringen. Utskottet avstyrkermed hänvisning till det anförda motionerna Bo246 (fp) yrkande 5samt Bo253 (c) yrkandena 1--7.5.2.6Boende och bostadsbyggande på landsbygdenFörslag som syftar till att på olika sätt förbättramöjligheterna till boende och bostadsbyggande på landsbygdenförs fram i tre motioner.Enligt motion Bo243 (c) är det nödvändigt att forma enstrategi för utveckling under 1990-talet.Utgångspunkten skall enligt motionärerna härvid vara att helaSverige skall leva och utvecklas -- något som förutsätter attdet finns tillgång till bostäder i hela landet och då också pålandsbygden. En bra boendemiljö förutsätter ett boende och enbebyggelseplanering som hushållar väl med naturens resurser,något som enligt motionärerna gör närhet till arbete, service,natur och naturliga mötespunkter till en nödvändighet. För attnå den eftersträvade decentraliserade bebyggelsestrukturenhemställs i motionen om ett tillkännagivande avseendebehovet av bostadspolitiska åtgärder för att främjabostadsförsörjningen på landsbygden (yrkande 1).