bet · GE01SfU18 · 1991-05-28 00:00:00 — "bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning har ett system medarbetsgivarinträde stora fördelar, och utskottet anser därföratt ett sådant system bör uppmuntras och stimuleras vid sidan avsjuklönereformen. Det bör ankomma på regeringen att övervägalämpliga åtgärder i detta syfte.dels att moment 21 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:21. beträffande arbetsgivarinträdeatt med bifall till motionerna 1990/91:Sf55 yrkande3 och 1990/91:Sf353 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,13. Beräkning av SGI (mom. 22)(), (), (),(), (), () ochMarianne () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Sedan alla" och slutar med "bör avvaktas." bort haföljande lydelse:Den princip som gäller inom sjuklönesystemet, nämligen attersättning inte skall beräknas på anställningsförmåner som integår förlorade i samband med sjukskrivning, bör enligt utskottetsuppfattning gälla även för ersättning genom sjukpenning.Beräkningen av SGI bör därför, som framhålls i motionerna Sf53och Sf55, ändras i enlighet med denna princip.Det anförda bör ges regeringen till känna.dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:22. beträffande beräkning av SGIatt med bifall till motionerna 1990/91:Sf53 yrkande3 och 1990/91:Sf55 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,14. SGI-anmälan (mom. 23)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Som framgår" och slutar med "yrkande 5." bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör kravet på förhandsanmälanoch förhandsregistrering av SGI kunna slopas. Utom andrafördelar bör detta också medföra en administrativ besparing.Regeringen bör med anledning härav lägga fram förslag om attkravet avskaffas.dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:23. beträffande SGI-anmälanatt med bifall till motionerna 1990/91:Sf52 yrkande4 och 1990/91:Sf55 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeSärskild löneskatt (mom. 14), och (alla m)anför:I samband med skattereformen (prop. 1989/90:110,SkU30) motsatte sig moderata samlingspartiet den särskildalöneskatt för pensionärer och på näringsinkomster som dågenomfördes. Partiet har därefter vidhållit denna inställning,senast i betänkande 1990/91:SkU29 då skatten utvidgades tillpensionsförmåner. Den särskilda löneskatten bör enligt vårmening avskaffas , i första hand i fråga ompensionärers inkomster. De snedvridande effekter som följer avdet höga skattetrycket kan inte botas med nya skatter ochavgifter. I stället bör de egentligasocialförsäkringsavgifterna, ATP- ochsjukförsäkringsavgifterna förmånsrelateras.I propositionen framlagda lagförslag Av utskottet framlagda lagförslag (mom. 16 i utskottetshemställan)Bilaga 2Förslag tillLag om ändring i lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärareHärigenom föreskrivs att 6 § lagen (1989:225) om ersättningtill smittbärare skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse6 §Smittbärarpenningen skall minskas med följande förmåner i denutsträckning förmånerna utges för samma tid:1. sjukpenning och sjukpenningtillägg enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd eller motsvarande äldre lagstiftning,1. sjukpenning och sjukpenningtillägg enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd eller motsvarande äldre lagstiftning samtrehabiliteringspenning enligt lagen om allmän försäkring,2. havandeskapspenning och föräldrapenningförmåner enligtlagen om allmän försäkring samt ersättning enligt lagen(1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård,3. livränta enligt lagen om arbetsskadeförsäkring eller lagenom statligt personskadeskydd eller motsvarande äldre författningsom smittbäraren får på grund av att han är smittbärare,4. ersättning enligt utländsk lagstiftning omarbetsskadeförsäkring som smittbäraren får på grund av att hanär smittbärare.4. ersättning enligt utländsk lagstiftning omarbetsskadeförsäkring som smittbäraren får på grund av att hanär smittbärare,5. sjuklön eller annan ersättning enligt lagen (1991:000) omsjuklön.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.Förslag tillLag om ändring i lagen (1988:1465) om ersättning och ledighetför närståendevårdHärigenom föreskrivs att 11 § lagen (1988:1465) om ersättningoch ledighet för närståendevård skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse11 §Ersättning utges inte i den mån vårdaren för fårsjukpenning, havandeskapspenning ellerföräldrapenningförmåner enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring eller sjukpenning enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring eller får motsvarande ersättning enligtannan författning eller på grund av regeringens beslut i ettsärskilt fall. Utan hinder härav utges dock ersättning enligtdenna lag om den avser annan tid än den andra ersättningen.Ersättning utges inte i den mån vårdaren för fårsjukpenning, havandeskapspenning, föräldrapenningförmånereller rehabiliteringspenning enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring eller sjukpenning enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring eller får motsvarande ersättning enligtannan författning eller på grund av regeringens beslut i ettsärskilt fall eller uppbär sjuklön eller annan ersättningenligt lagen (1991:000) om sjuklön. Utan hinder härav utgesdock ersättning enligt denna lag om den avser annan tid än denandra ersättningen.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.Utskottets förslag till ändrad lydelse av 20 § lagen(1991:000) om sjuklön (mom. 15 i utskottets hemställan)Bilaga 320 §Regeringens förslagUtskottets förslagOm tvist har uppkommit om arbetstagarens rätt till sjuklön ochtvisten gäller huruvida arbetsförmågan är nedsatt på grund avsjukdom eller nedsättningens omfattning, kan den allmännaförsäkringskassa hos vilken arbetstagaren är inskriven, efterskriftlig ansökan av denne, besluta att ersättning för tidsom den omtvistade sjuklönen avser skall utges frånsjukförsäkringen enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring.Om tvist har uppkommit om arbetstagarens rätt till sjuklön ochtvisten gäller huruvida arbetsförmågan är nedsatt på grund avsjukdom eller nedsättningens omfattning, kan den allmännaförsäkringskassa hos vilken arbetstagaren är inskriven ellerskulle ha varit inskriven, om han hade uppfyllt åldersvillkoreti 1 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring, efterskriftlig ansökan av arbetstagaren, besluta att ersättningför tid som den omtvistade sjuklönen avser skall utges frånsjukförsäkringen enligt lagen om allmän försäkring.Utskottets förslag till ändrad lydelse av 11 kap. 2 § och 20kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring samt förslag tillny punkt, 3, av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna tilllagen (1991:000) om ändring i lagen om allmän försäkring(mom.17 i utskottets hemställan)Bilaga 4Lydelse enligt beslut (rskr. 1990/91:303)Utskottets förslag11 kap.2 §Med inkomst av anställning avses lön eller annanersättning i pengar eller andra skattepliktiga förmåner, som enförsäkrad har fått såsom arbetstagare i allmän eller enskildtjänst. Med lön likställs kostnadsersättning som inte enligt 10§ uppbördslagen (1953:272) undantas vid beräkning av preliminärA-skatt. Till sådan inkomst räknas dock inte från en och sammearbetsgivare utgiven lön som ej uppgått till 1 000kronor. Till sådan inkomst räknas inte heller intäkt som avses i32 § 1 mom. första stycket h och i kommunalskattelagen(1928:370) eller sådan ersättning som enligt 1 § första stycket2--6 lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissaförvärvsinkomster utgör underlag för nämnda skatt. I fråga omarbete som har utförts utomlands bortses vid beräkningen avpensionsgrundande inkomst från sådana lönetillägg som betingasav ökade levnadskostnader och andra särskilda förhållanden isysselsättningslandet. Såsom inkomst av anställning anses ävena) sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt denna lagsamt sjukpenning enligt lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgårenligt annan författning eller på grund av regeringensförordnande, i den mån ersättningen träder i stället förförsäkrads inkomst såsom arbetstagare i allmän eller enskildtjänst,b) föräldrapenningförmåner,c) vårdbidrag enligt 9 kap. 4 §, i den mån bidraget inte ärersättning för merkostnader,d) dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa,e) kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:371) omkontant arbetsmarknadsstöd,f) utbildningsbidrag under arbetsmarknadsutbildning ochyrkesinriktad rehabilitering i form av dagpenning,g) korttidsstudiestöd, vuxenstudiebidrag och utbildningsarvodeenligt studiestödslagen (1973:349),h) delpension enligt lagarna (1975:380) och (1979:84) omdelpensionsförsäkring,i) dagpenning till värnpliktiga och vapenfria tjänstepliktigaunder repetitionsutbildning, frivilliga som genomgår utbildningunder krigsförbandsövning eller särskild övning inomvärnpliktsutbildningen, läkare under försvarsmedicinsktjänstgöring samt civilförsvarspliktiga,j) utbildningsbidrag för doktorander,k) timersättning vid grundutbildning för vuxna (grundvux), vidvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (särvux) och vidgrundläggande svenskundervisning för invandrare,Lydelse enligt beslut (rskr 1990/91:303)Utskottets förslagl) livränta enligt 4 kap. lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring eller motsvarande livränta som bestäms medtillämpning av sagda lag,m) från och konstnärsnämnden utgåendebidrag som ej är att hänföra till inkomst av annatförvärvsarbete enligt 3§, i den mån regeringen så förordnar,n) statsbidrag till arbetslösa som tillskott till derasförsörjning när de startar egen rörelse,o) värdet av vad den försäkrade tillgodoförs som följd av atten arbetsgivare lämnar sådant bidrag som tillställs med lönenligt 2 kap. 3§ andra stycket lagen (1981:691) omsocialavgifter,p) ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning ochledighet för närståendevård,q) tillfälliga förvärvsinkomster av verksamhet som intebedrivs självständigt.q) tillfälliga förvärvsinkomster av verksamhet som intebedrivs självständigt,r) ersättning som en allmän försäkringskassa utger enligt 20§ lagen (1991:000) om sjuklön.I fråga om ersättning i pengar eller andra skattepliktigaförmåner för utfört arbete i annan form än pension samt i frågaom ersättning till idrottsutövare från visst slag av ideellförening gäller i tillämpliga delar bestämmelserna i 3 kap. 2 §andra stycket.Vid beräkning av inkomst av anställning skall hänsyn tas tilllön eller annan ersättning, som den försäkrade har fått från enarbetsgivare, som är bosatt utom riket eller är utländskjuridisk person, endast i fall då den försäkrade sysselsatts häri riket och överenskommelse inte träffats enligt 3 kap. 2 a §eller då han tjänstgjort som ombord på svenskthandelsfartyg. Vad som sägs här skall inte gälla beträffande löntill svenska medborgare, om svenska staten eller, där lönenhärrör från utländsk juridisk person, en svensk juridisk person,som äger ett bestämmande inflytande över den utländska juridiskapersonen, enligt av godtagen förbindelsehar att svara för tilläggspensionsavgiften.Hänsyn skall ej heller tas till lön eller annan ersättningfrån främmande makts beskickning eller lönade konsulat här iriket eller från arbetsgivare, som tillhör sådan beskickningeller sådant konsulat och som inte är svensk medborgare. Vad somsägs här skall inte gälla beträffande lön till svensk medborgareeller till den som utan att vara svensk medborgare är bosatt iriket, om en utländsk beskickning här i riket enligt avriksförsäkringsverket godtagen förbindelse har att svara förtilläggspensionsavgiften.Den som åtagit sig förbindelse enligt tredje eller fjärdestycket skall anses såsom arbetsgivare.Lydelse enligt beslut (rskr. 1990/91:303)Utskottets förslag20 kap.3 §Ersättning enligt denna lag får dras in eller sättas ned, omden som är berättigad till ersättningena) uppsåtligen åsamkat sig sjukdom eller skada, som orsakatden utgift eller nedsättning av arbetsförmågan, för vilkenersättning begäres;b) ådragit sig sjukdomen eller skadan vid förövandet avhandling, för vilken ansvar genom lagakraftägande dom ådömtshonom;a) ådragit sig sjukdomen eller skadan vid uppsåtligtbrott som han har dömts för genom dom som har vunnit lagakraft;c) vägrar att underkasta sig undersökning av läkareeller att följa läkares föreskrifter eller eljest gör sigskyldig till grov ovarsamhet ur hälsosynpunkt;b) vägrar att genomgå undersökning av läkare eller attfölja läkares föreskrifter;d) medvetet eller av grov vårdslöshet lämnar oriktig ellervilseledande uppgift angående förhållande, som är av betydelseför rätten till ersättning.c) medvetet eller av grov vårdslöshet lämnar oriktig ellervilseledande uppgift angående förhållande, som är av betydelseför rätten till ersättning.Vägrar en försäkrad utan giltig anledning att underkasta sigsådan rehabilitering som avses i 22 kap. 7 § får sjukpenningeller förtidspension helt eller delvis tills vidare förvägrashonom, under förutsättning att han erinrats om denna påföljd.Motsvarande skall gälla i fråga om särskild efterlevandepension,om den efterlevande utan giltig anledning vägrar att följa ettvillkor som uppställts med stöd av 16 kap. 3 §.Övergångsbestämmelserna3. Den nya föreskriften i 11 kap. 2 § tillämpas förstagången när pensionsgrundande inkomst bestäms för år 1992.Utskottets förslag till ändrad lydelse av 2 kap. 1 § lagen(1981:691) om socialavgifter (mom. 18 i utskottets hemställan)Bilaga 5Lydelse enligt 1990/91:UbU16Utskottets förslag2 kap.1 §En arbetsgivare skall på det avgiftsunderlag som anges i 3--5§§ betala1. sjukförsäkringsavgift ,1. sjukförsäkringsavgift ,2. folkpensionsavgift ,3. tilläggspensionsavgift efter den procentsats som anges isärskild lag,4. delpensionsavgift ,5. barnomsorgsavgift ,6. arbetsskadeavgift ,7. arbetsmarknadsavgift ,8. arbetarskyddsavgift ,9. lönegarantiavgift med 0,20 procent.Arbetsgivare som avses i 1 kap. 2 § andra stycket skall dockbetala endast tilläggspensionsvgift.Arbetsgivare som avses i 1 kap. 2 § andra stycket skall dockbeträffande ersättning som avses i 11 kap. 2 § första stycketm och femte stycket lagen (1962:381) om allmän försäkringbetala endast tilläggspensionsavgift.Staten betalar inte arbetsskadeavgift.Utskottets förslag till ändrad lydelse av punkt 12 avanvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) (mom.19i utskottets hemställan, första dels-satsen)Bilaga 6:1Lydelse enligt beslut (rskr. 1990/91:303)Utskottets förslagAnvisningartill 32 §12. Sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring och sjukpenning enligt lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersättningtill sjömän utgör skattepliktig intäkt av tjänst om förmånengrundas på förvärvsinkomst, som hänför sig till tjänst. Tillintäkt av tjänst hänföres under nämnda förutsättning ocksåersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare samt annan lag eller författning, som utgåttannorledes än på grund av försäkring, som sagts, till någonvid sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund avmilitärtjänstgöring.Föräldrapenningförmåner och vårdbidrag enligt lagen om allmänförsäkring samt ersättning enligt lagen (1988:1465) omersättning och ledighet för närståendevård utgör skattepliktigintäkt av tjänst, dock ej sådan del av vårdbidrag som utgörersättning för merkostnader.Föräldrapenningförmåner och vårdbidrag enligt lagen om allmänförsäkring, ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättningoch ledighet för närståendevård samt ersättning som en allmänförsäkringskassa utger enligt 20 § lagen (1991:000) om sjuklönutgör skattepliktig intäkt av tjänst, dock ej sådan del avvårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader.Korttidsstudiestöd, vuxenstudiebidrag och utbildningsarvodeenligt studiestödslagen (1973:349), utbildningsbidrag fördoktorander, timersättning vid grundutbildning för vuxna(grundvux), vid vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda(särvux) och vid grundläggande svenskundervisning för invandrareräknas som skattepliktig intäkt av tjänst.Dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa, kontantarbetsmarknadsstöd, statsbidrag motsvarande dagpenning frånerkänd arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd somlämnas till arbetslös som startar egen rörelse samt ersättningenligt 16 § lagen (1989:425) om särskilda inskolningsplatser hosoffentliga arbetsgivare räknas som skattepliktig intäkt avtjänst.Dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvareträknas som skattepliktig intäkt av tjänst.Detsamma gäller dagpenning och stimulansbidrag, vilka enligtav regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelserutgå till deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem ifråga om sådana bidrag likställda.Utskottets förslag till ändrad lydelse av punkt 12 avanvisningarna till 32 § kommunalskattelagen (1928:370) (mom.19i utskottets hemställan, andra dels-satsen)Bilaga 6:2Lydelse enligt 1990/91:UbU17Utskottets förslagAnvisningartill 32 §12. Sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring och sjukpenning enligt lagen(1954:243) om yrkesskadeförsäkring, lagen (1976:380) omarbetsskadeförsäkring, lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd och lagen (1977:267) om krigsskadeersättningtill sjömän utgör skattepliktig intäkt av tjänst om förmånengrundas på förvärvsinkomst, som hänför sig till tjänst. Tillintäkt av tjänst hänföres under nämnda förutsättning ocksåersättning enligt lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare samt annan lag eller författning, som utgåttannorledes än på grund av försäkring, som sagts, till någonvid sjukdom eller olycksfall i arbete eller på grund avmilitärtjänstgöring.Föräldrapenningförmåner och vårdbidrag enligt lagen om allmänförsäkring samt ersättning enligt lagen (1988:1465) omersättning och ledighet för närståendevård utgör skattepliktigintäkt av tjänst, dock ej sådan del av vårdbidrag som utgörersättning för merkostnader.Föräldrapenningförmåner och vårdbidrag enligt lagen om allmänförsäkring, ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättningoch ledighet för närståendevård samt ersättning som en allmänförsäkringskassa utger enligt 20 § lagen (1991:000) om sjuklönutgör skattepliktig intäkt av tjänst, dock ej sådan del avvårdbidrag som utgör ersättning för merkostnader.Korttidsstudiestöd, vuxenstudiebidrag och utbildningsarvodeenligt studiestödslagen (1973:349), utbildningsbidrag fördoktorander, timersättning vid vuxenutbildning(komvux), vid vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda(särvux) och vid svenskundervisning för invandrare (sfi) räknassom skattepliktig intäkt av tjänst.Dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa, kontantarbetsmarknadsstöd, statsbidrag motsvarande dagpenning frånerkänd arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd somlämnas till arbetslös som startar egen rörelse samt ersättningenligt 16 § lagen (1989:425) om särskilda inskolningsplatser hosoffentliga arbetsgivare räknas som skattepliktig intäkt avtjänst.Dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inom totalförsvareträknas som skattepliktig intäkt av tjänst.Detsamma gäller dagpenning och stimulansbidrag, vilka enligtav regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelserutgå till deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem ifråga om sådana bidrag likställda.Bilaga 7Skatteutskottets yttrande1990/91:SkU7ySärskild löneskattTill socialförsäkringsutskottetSocialförsäkringsutskottet har berett skatteutskottettillfälle att yttra sig över den med anledning av proposition1990/91:181 väckta motionen 1990/91:Sf55 av . (fp), yrkande 7.Motionsyrkandet innebär att -- som en följd av attsjukförsäkringsavgiften enligt propositionen skall sänkas med1,-- beslutar att sänka densärskilda löneskatten med 1 procentenhet.De nya regler om sjuklön som föreslås i propositionen innebäratt arbetsgivarna skall svara för kostnaderna för sjuklön tillsina anställda av en sjukperiod.Samtidigt minskar sjukförsäkringens kostnader för kortasjukfall. I propositionen föreslås därför attarbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen sätts ned från 10,10till 8,av avgiftsunderlaget. Denna nedsättning harberäknats motsvara de minskade kostnaderna försjukförsäkringen. I propositionen anförs att arbetsgivarnadärmed generellt sett får kompensation för de ökade kostnadersom den nya ordningen medför.Den särskilda löneskatten ingår i den skattereform som hargenomförts . Skatten kommer att tas ut på ettunderlag av ca . Syftet är att åstadkommaen likvärdig beskattning av förvärvsinkomster. utgörlöneskatten en väsentlig del av finansieringen av reformen.Principen är att skatten skall utgå på sådanaförvärvsinkomster och näringsinkomster som är undantagna frånsocialavgifter och på pensionskostnader. Skattesatsen harupptagits till 22,för att motsvara den s.k. skattedelenav socialavgifterna. Häri ingår sjukförsäkringsavgiften ochvissa andra socialavgifter med hälften av avgiftsuttaget. Förförsäkringsavgifter för egenpension i näringsverksamhet ärskattesatsen 11,1%.I proposition 1989/90:110, som grundade sig på enöverenskommelse mellan s och fp om skattereformen, uttaladesatt det inte fanns tillräcklig anledning att låta löneskattenautomatiskt följa eventuella förändringar av socialavgifterna.Skattesatsen borde i stället läggas fast. I propositionenuttalades också att framtida förändringar av skattesatsenborde företas genom särskilda riksdagsbeslut om det skettsådana mer betydande förändringar av socialavgiftsuttaget attäven den särskilda löneskatten borde ändras.Mot den angivna bakgrunden delar utskottet motionärernasuppfattning att den särskilda löneskatten skall justeras.Utskottet föreslår att regeringen med anledning av motionenfår i uppdrag att återkomma till med förslag om huren sådan justering skall kunna ske.Stockholm den 23 maj 1991På skatteutskottets vägnarBo ForslundNärvarande: (), (), KjellJohansson (fp), (), (), (), (), (),(), (), (), KjellNordström (s), (), (), i (s), () ochMaggi ().Avvikande meningHugo Hegeland, och (allam) anför:I samband med skattereformen (prop. 1989/90:110,SkU30) motsatte sig moderata samlingspartiet den särskildalöneskatt för pensionärer och på näringsinkomster som dågenomfördes. Vi har därefter vidhållit denna inställning,senast i betänkandet 1990/91:SkU29 då skatten utvidgadestill pensionsförmåner. Den särskilda löneskatten bör avskaffasså snart som möjligt, i första hand i fråga om pensionärersinkomster. De snedvridande effekter som följer av det högaskattetrycket kan inte botas med nya skatter och avgifter. Istället bör de egentliga socialförsäkringsavgifterna, ATP- ochsjukförsäkringsavgifterna förmånsrelateras. De avgifter sominte är förmånsrelaterade bör avskaffas successivt. Sammanfattning 1Propositioner 2Motioner 3Utskottet 6Allmänt om sjukersättning 6Nuvarande ersättningssystem 6Föreslaget system med sjuklön 7Kompensationsnivån 11Sjuklöneperiod 13Personkretsen 14Sjuklönegaranti 19Försäkringsmöjlighet för små företag 20Anmälnings- och uppgiftsskyldighet 21Avgifter 23Medelsanvisning 25Förslaget i övriga delar 25Lagförslagen 25Andra frågor om sjukpenningförsäkringen 26Arbetsgivarinträde 26Sjukpenninggrundande inkomst 26Hemställan 29Reservationer 321. Avslag på proposition 1990/91:181 m.m. (v)322. Uppföljning av sjuklönesystemet (mp)333. Kompensationsnivåns genomslag (fp) 334. Karensdagar (m, fp) 345. Sammanläggningsregel (m, c, mp) 346. Kvalifikationsregler (m) 357. Sjuklön utomlands (m, fp, c) 358. Försäkring för små företag (m, fp, c, mp) 359. Rapporteringsskyldighet (m, fp) 3610. Rapporteringsskyldighet (c) 3711. Avgiften till sjukförsäkringen (m, fp, c) 3712. Arbetsgivarinträde (fp) 3813. Beräkning av SGI (m, fp, c) 3814.