bet · GE01TU27 · 1991-05-07 00:00:00 — Investeringsplaneringen för luftfart och sjöfart samt nyariktlinjer för inrikes flygtrafik behandlar i betänkandet förslag, som framförsi proposition 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt, om delsinvesteringsplaneringen vid luftfartsverket och ,dels nya riktlinjer för inrikes flygtrafik från den 1 januari1992.Det förstnämnda förslaget går ut på att styrande förluftfartsverkets och investeringsplanering skallvara företagsekonomiska överväganden kombinerade med ettsamhällsekonomiskt synsätt.Enligt de föreslagna nya riktlinjerna för inrikes flygtrafikskall -- med utgångspunkt i att de trafikpolitiska målen omtillgänglighet, effektivitet, säkerhet, god miljö och regionalbalans ligger fast -- gälla att SAS och Linjeflyg får konkurrerapå primärflygnätet från och att SAS ochLinjeflygs prioriterade ställning vid nyetablering av linjerupphör. Det förutsätts att marknaden ytterligare skallavregleras och att konkurrensförhållandena så långt möjligtskall harmoniseras med dem inom . Regeringen förordaratt luftfartsverket får i uppdrag att lämna förslag till denärmare regler som skall gälla i ett avreglerat system och somkan träda i kraft senast när ytterligare kapacitet hartillkommit vid , dvs. en tredje landningsbana.I propositionen redovisas också regeringens bedömningar avhuvudmannskapsfrågor vid flygplatserna mot bakgrund av förslagsom har lagts fram i ett utredningsbetänkande. Regeringenförordar därvid att luftfartsverket får i uppdrag att lämnaförslag till principer för organisation och huvudmannaskap förflygplatserna i primärnätet.Tillsammans med propositionsförslagen behandlas förslag iett 30-tal motioner som har anknytning till olika frågor som tasupp i propositionen. Sålunda har bl.a. väckts motionsförslag,som syftar till att investeringar för luftfarten skall minskasdärför att luftfarten av miljöskäl bör minskas ochmotionsförslag som syftar till mera omfattande avreglering avinrikesflygmarknaden än vad regeringen nu har föreslagit.Utskottet tillstyrker att godkänner regeringenssförslag beträffande investeringsplaneringen vid luftfartsverketoch samt nya riktlinjer för inrikes flygtrafikmen föreslår att motionsförslagen skall avslås eller lämnas utanvidare åtgärd av . Utskottet är inte berett att föreslåändring i fördelningen i princip av transportuppgifterna isamhället enligt trafikpolitiska beslut m.m. Vidareanser utskottet att det bör råda konkurrens på flygmarknaden. Avskäl som anges i propositionen är utskottet dock inte berett attför närvarande förorda längre gående avreglering än den somföreslås i propositionen.Till betänkandet har fogats 15 reservationer. De frågor somreservationerna avser samt de partigrupper som har avgettreservationerna framgår översiktligt i avsnittet Hemställan iutskottets yttrande (s. 26--28).Till betänkandet har vidare fogats ett särskilt yttrande,nämligen av mp-ledamoten beträffande viss biljettprisfråga. Regeringen föreslår i proposition 1990/91:87 om näringspolitikför tillväxt, såvitt här är i fråga (s. 244--246), att riksdagengodkänner17. inriktningen av investeringsplaneringen vidluftfartsverket resp. (avsnitt 5.3.4Investeringsplanering för luftfart och sjöfart, s. 90),48. förslag till nya riktlinjer för inrikes flygtrafik frånden (avsnitt 7.3 Ökad konkurrens i inrikesflyget,s. 189--200). Motioner väckta med anledning av proposition 1990/91:871990/91:T15 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av väl fungerande flygförbindelser till och frånJämtlands län.1990/91:T21 av m.fl. (c,m,fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av statliga medel för en nyregional flygplats i /91:T30 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om konkurrensen inominrikesflyget.1990/91:T35 av m.fl. (v) vari yrkas12. att beslutar att flygtrafiken inte skallavregleras.1990/91:T38 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om otillräcklig beskattning av ochsubventioner till luftfart,3. att avslår regeringens förslag till inriktningav investeringsplaneringen vid luftfartsverket till förmån förden i motionen angivna inriktningen,4. att avvisar regeringens åsikter omflygplatsutbyggnader till förmån för den i motionen angivnasatsningen på ett nationellt snabbtågsnät,5. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en tredje rullbana på inte skall byggas.1990/91:T40 av m.fl. (mp) vari yrkas20. att beslutar att ingen tredje rullbana skallfå byggas på flygplats.1990/91:T53 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en ny länsflygplats.1990/91:T60 av m.fl. (c) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1990/91:N32 anförts om inriktningen avinvesteringar för luftfarten.1990/91:T61 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1990/91:N33 anförts om total avreglering avinrikesflyget.1990/91:T62 av m.fl. (m) vari yrkas16. att hos regeringen begär förslag tillomvandling av del av luftfartsverket till aktiebolag i enlighetmed vad som anförts i motion 1990/91:N34,17. att beslutar om riktlinjer för inrikesflygtrafik i enlighet med vad som anförts i motion 1990/91:N34.1990/91:T67 av och (båda mp) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flygtrafiken i och detobefintliga behovet av fler landningsbanor på Sturup.1990/91:T71 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1990/91:N42 i avsnitt 5.3 anförts om ägande avflygplatser.Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 19911990/91:T211 av m.fl. (m) vari yrkas19. (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om luftfartspolitiken,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att koncession på de mest lönsammainrikeslinjerna inte skall vara förbehållet SAS,22. att som sin mening ger regeringen till kännaatt regeringen bör uppta förhandlingarna med och Norgesregeringar om en total försäljning av SAS.1990/91:T217 av m.fl. (s) vari yrkas(delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den trafikpolitiska utvecklingeni Skåne.1990/91:T218 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1990/91:A428 anförs om behovet av utbyggnad avflygförbindelser från sydöstra till Kastrup.1990/91:T220 av m.fl. (fp) vari yrkas3. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om privatisering av hamnar ochflygplatser.1990/91:T230 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1990/91:N292 anförts om total avreglering avinrikesflyget till den 1 januari 1992.1990/91:T239 av () vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ett nytt flygnav bör läggas iUmeå.1990/91:T243 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1990/91:U520 anförts om avreglering av den nordiskaluftfarten.1990/91:T251 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om koncessioner till flygförbindelser.1990/91:T254 av Per Stenmarck och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fri konkurrens för inrikesflyget.1990/91:T262 av och (båda mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prissättning för flygpassagerare.1990/91:T263 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1990/91:A495 anförts om flygplatserna ,och Everöd.1990/91:T264 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om koncession för anslutningslinjer tillKastrup.1990/91:T266 av Tom och (båda m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om beviljande av linjerättigheter viaLandvetters flygplats.1990/91:T268 av m.fl. (c) vari yrkas1. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motion 1990/91:A498 anförts om nödvändigheten avoffensiva insatser för att utveckla infrastrukturen i Skåne.1990/91:T707 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en bolagisering av flygplatserna är önskvärd,4. att hos regeringen begär förslag för attåstadkomma en ökad konkurrens och minskad reglering inomluftfartssektorn,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en generös behandling av ansökningarom nya inrikes koncessioner och parallellkoncessioner,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förhandlingar bör upptas syftandetill en utförsäljning av de statliga andelarna i SAS,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om trafikpolitisk prövning avflygplatsinvesteringar.1990/91:T709 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avluftfartsverkets organisation och arbetsuppgifter m.m.,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om höjd anslagsnivå för LTA-anslaget ochsärskilt hänsynstagande till fördelningsprinciperna allt för denhändelse att förslagen i utredningen angåenderegionala flygplatser blir regeringsförslag.1990/91:T710 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inlemmas i stomnätet.Gällande riktlinjer för luftfartspolitiken, m.m.Övergripande riktlinjer och grundläggande bestämmelserRiksdagen godkände riktlinjer för den statligaluftfartspolitiken (prop. 1981/82:98, bet. 339).Genom trafikpolitiska beslut i vad beslutet avserLuftfart (prop. 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 1990-talets.294--330, bet. TU22, rskr. 249) -- i fortsättningenbenämnt enbart trafikpolitiska beslut -- kompletteradesdessa riktlinjer.Utgångspunkt för statens handlande på luftfartens områdeskall -- liksom när det gäller andra trafikgrenar -- vara detursprungligen formulerade och kompletterade,övergripande målet för samhällets trafikpolitik "att erbjudamedborgarna och näringslivet i landets olika delar entillfredsställande, säker och miljövänlig trafikförsörjning tilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader".Av kravet på att en samhällsekonomisk grundsyn skall varavägledande för handlandet har följt att luftfartspolitiken sålångt möjligt skall utformas så att den bidrar till etteffektivt resursutnyttjande i samhället som helhet och därmedtill måluppfyllelse inom olika samhällssektorer. Desamhällsekonomiska övervägandena skall utgå från attaffärsverk och enskilda transportföretag i princip skall varaeffektiva enligt företagsekonomiska kriterier. En strävan skallvara att en marginalkostnadsanpassad prissättning så långtmöjligt skall tillämpas, såväl av flygföretagen som svarar förflygtrafiken som av luftfartsverket som svarar för basserviceför flygtrafiken. trafikpolitiska beslut preciseradesdet övergripande målet för trafikpolitiken bl.a. på det sättetatt transportsystemet skall utvecklas i miljövänlig riktning.I det följande redogörs i stora drag för riktlinjer förflygtrafikförsörjningen och flygplatsorganisationen m.m.Redogörelsen avser, om annat inte anges, i 1988 årstrafikpolitiska beslut fastlagda riktlinjer och gjordauttalanden.Grundläggande bestämmelser om luftfarten har meddelats iluftfartslagen (1957:297). Närmare bestämmelser har bl.a.meddelats i luftfartsförordningen (1986:171).Utformningen av våra bestämmelser om luftfarten har i storutsträckning baserats på internationella åtaganden som Sverigehar gjort genom tillträde till olika konventioner på luftfartensområde.Om flygtrafikförsörjningen m.m.Former för regleringFör luftfartsverksamhet i förvärvssyfte krävs enligtluftfartslagen tillstånd. Vid prövning av tillstånd skall detekniska och ekonomiska förutsättningarna för trafiken beaktas.Den internationella linjeluftfarten regleras av bilateralaluftfartsavtal -- överenskommelser på regeringsnivå mellanländerna parvis. Dessa avtal anger de destinationer som fårtrafikeras och reglerar den kapacitet som får bjudas ut. Avtalenföreskriver också i allmänhet att tidtabeller och biljettpriserskall godkännas av de berörda ländernas myndigheter.Företräde till att få tillstånd (koncessioner) för luftfart iregelbunden trafik (linjefart) i förvärvssyfte har lämnatskonsortiet () för utrikestrafikoch viss inrikestrafik samt () för inrikestrafiki övrigt.Scandinavian Airlines System (), () ochSwedair ABInom skandinavisk luftfart hade visst samarbete mellanluftfartsbolagen förekommit redan före det andra världskriget.Efter kriget förstärktes detta samarbete. För att fortsätta ochförstärka samarbetet träffade de skandinaviska luftfartsbolagen-- Det svenska AB Aerotransport (ABA), Det DanskeLuftfartselskab A/S (DDL) och Det Norske Luftfartsselskap A/S(DNL) -- ett avtal (det s.k. konsortialavtalet) ombildande av konsortiet med uppgiftatt för parternas räkning och såsom en enhet bedrivatrafikflygning och annan i samband därmed stående verksamhet.Vissa tillägg har genom avtal mellan parterna tillförtskonsortialavtalet, och de har i olika omgångar avtalat omförlängning av giltighetstiden för detta, senast för tid t.o.m.den 30 september 2005. ABAs andel i SAS är tre sjundedelar ochandelarna för ettvart av DDL och DNL två sjundedelar. Hälften avaktiekapitalen i SAS moderbolag ägs av vederbörande stat ochhälften av privata intressenter.ABA och äger vardera hälften avaktiekapitalet i (). ABA äger vidare enfjärdedel av och Linjeflyg tre fjärdedelar av dettabolag.Riksdagen godkände (prop. 1986/87:4, bet. TU5, rskr.49) att konsortialavtalet rörande SAS med gjorda ändringarfortsatt skall ligga till grund för det skandinaviskaluftfartssamarbetet t.o.m. . Motsvarandegodkännanden har lämnats av det danska och detnorska . De skandinaviska parlamentens beslut innebäratt SAS i princip skall ha företrädesrätt till koncessioner förinternationell trafik.SAS strävar efter att driva så många direktförbindelser sommöjligt från Köpehamn, och i första hand ut iEuropa och i andra hand till andra kontinenter. Vidare strävarSAS efter att så långt möjligt utveckla trafik från andra störreorter i direkt ut i Europa.RiktlinjerI trafikpolitiska beslut sägs när det gäller deninternationella flygtrafikförsörjningen att de skandinaviskaländernas perifera läge och begränsade marknadsunderlag utgöravgörande utgångspunkter för koncessionspolitiken.Koncessionspolitiken skall stärka det trafiksystem som haretablerats och som bygger på matning av trafik till de storatrafikknutpunkterna i (dvs. SAS trafiksystem). Enfriare konkurrens inom internationell luftfart är önskvärd menmåste förenas med krav på att luftfarten skall bedrivas på likavillkor.Enligt en överenskommelse mellan de skandinaviskatrafikministrarna har bl.a. vissa regler omfraktcharterflygningar och personcharterflygningar -- somhar syftat till att skydda linjefarten -- mjukats upp.Regeringen godkände l988 -- på grundval av enöverenskommelse mellan de skandinaviska trafikministrarna --riktlinjer som innebär att andra företag i än SASkan få koncessioner (1) för nya gränsöverskridande flyglinjerinom utom mellan , , ,, , och , om SAS inte själv väljeratt trafikera flyglinjerna, samt (2) för nya flyglinjer mellanflygplatser i och flygplatser i det övrigaEuropa, om den aktuella flygplatsen i det övriga inteär den största eller är en av de största i vederbörande land ochSAS inte trafikerar flygplatsen från , ellerStockholm.Staten skall enligt trafikpolitiska beslut genom enlämplig infrastruktur och genom koncessionsgivningen ha ettansvar för att stärka och vidareutveckla enflygtrafikförsörjning med tillfredsställande nationell täckning.Stommen i den nationella flygtrafikförsörjningen skallenligt beslutet vara det trafiknät som SAS och Linjeflygtrafikerade i egen regi eller genom entreprenör, kallatprimärnätet, med undantag för "det inre Norrlandsnätet". SASoch Linjeflyg skall ha en prioriterad ställning i den nationellatrafikförsörjningen.Vid tiden beslut bedrev -- medStockholm-Arlanda flygplats som "nav"-- SAS trafik påflyglinjerna till , samt --. Linjeflygbedrev med samma "nav" trafik på flyglinjerna till ,, , , , , ,, , , , , ,, , och . Det "inreNorrlandsnätet" omfattade den trafik som bedrev pålinjen --för SAS räkning samt mellan ,, , och för Linjeflygsräkning.Som sekundärflyg betecknas trafik med flygplan med enhögsta tillåten startvikt på (högsta tillåten startviktför flygplan av typen är ca ). Sekundärflygetbetraktas trafikpolitiska beslut som ett värdefulltkomplement till trafiken på primärnätet. Sekundärflyget börenligt beslutet utvecklas efter marknadens behov påaffärsmässiga grunder. Koncessionsgivningen skall inriktas påatt underlätta och stödja branschens egen omstrukturering.Sekundärflygbolagen bör ges bättre möjligheter till långsiktigplanering.Med stöd av ett bemyndigande av regeringen tillkallades år1989 konkurrenskommittén (C 1989:03) för att utreda hurkonkurrenspolitiken kan ytterligare förstärkas. i delbetänkande om inrikesflyget ligger till grund förförslag som framförs i proposition 1990/91:87 om konkurrens inomden nationella flygtrafiken och som behandlas i det följande.Om flygplatsorganisationen m.m.Riktlinjer beträffande huvudmannaskapet för flygplatser förcivil luftfartEnligt riktlinjer för luftfartsverkets verksamhet ochorganisation som godkände (prop. 1967:57s.43, bet. SU107, rskr. 267) skall luftfartsverket (LFV)driva och förvalta statliga flygplatser för linjefart (i prop.1967:57 kallade primärflygplatser). Även landsting, kommunereller enskilda intressenter skall enligt dessa riktlinjer kunnaanlägga, driva och förvalta flygplatser för linjefart (ipropositionen kallade sekundärflygplatser). Andra flygplatser änsådana med linjefart bör enligt riktlinjerna även ifortsättningen vara en angelägenhet för landsting, kommun ellerenskild intressent.I 1982 års luftfartspolitiska beslut fastslogs att deflygplatser som huvudsakligen betjänar allmänflyget inte helleri fortsättningen bör vara en statlig angelägenhet utan enangelägenhet för kommun, landsting eller enskild intressent(prop. 1981/82:98 s.33--34).I 1988 års trafikpolitiska beslut uttalades att det i principinte fanns någon anledning att ändra på den sålunda beslutadeordningen för fördelning av ansvaret för flygplatser i vårtland. Emellertid förutskickades överväganden om nyaorganisationsformer för huvudmannaskap för flygplatser m.m.Dessa överväganden har gjorts av den tillkalladeflygplatsutredningen (K 1989:01), vars förslag redovisas i ettavsnitt i proposition 1990/91:87 om huvudmannaskapsfrågor vidflygplatserna, vilket behandlas i det följande.Antalet flygplatserVid utgången av fanns 213 av luftfartsverketregistrerade flygplatser för civil och militär luftfart. Avflygplatserna var 56 trafikflygplatser, dvs. de kan användasunder s.k. instrumentväderförhållanden.På 42 av trafikflygplatserna bedrevs linjefart.Luftfartsverket förvaltade 14 statliga flygplatser för civilluftfart och drev flygstationer för sådan luftfart på 5 militäraflottiljflygplatser. Kommuner ägde 12 flygplatser och drevflygstationer på 10 militära flygplatser/övningsfält. ägde en trafikflygplats med linjefart(flygplats).Av flygplatserna/flygstationerna för de ovan (s. 8) angivnadestinationerna i primärnätet hade de i (),, (), (Malöga) och Växjökommunala huvudmän. Bansystemen i , ochKristianstad var militära. Övriga flygplatser i primärnätetdrevs av luftfartsverket. Någon ändring har inte skett i dessaförhållanden.De av luftfartsverket drivna ochNorrköpings flygplatser ingick inte i primärnätet.Luftfartsverkets uppgifter och organisation samt styrningen avverketLuftfartsverket har enligt verkets instruktion (1988:78) handom frågor som rör den civila luftfarten. Verkets huvuduppgifterär att (1) främja utvecklingen av den civila luftfarten, (2)driva och förvalta statens flygplatser för civil luftfart, (3)utöva tillsyn över flygsäkerheten för den civila luftfarten, (4)svara för flygtrafiktjänst i fred för civil och militär luftfartsamt (5) ombesörja beredskapsplanläggning för civilaflygtransporter.Luftfartsverket och de företag där staten genom verketdirekt eller indirekt har ett bestämmande inflytande bildartillsammans en affärsverkskoncern.Luftfartsverkets nuvarande organisation grundar sig på beslutav (prop. 1984/85:25 bil. 4, bet. TU7, rskr.98). I organisationen har myndighetsfunktioner ochrörelsedrivande funktioner avgränsats från varandra.Myndighetsfunktionerna omfattar i huvudsak tvåärendegrupper, nämligen dels myndighetsfrågor av trafikalkaraktär, dvs. i huvudsak frågor om transportreglering,transportförsörjning och transportplanering, som har handlagtsinom transport- och planeringsavdelningen, delsflygsäkerhetsfrågor som har handlagts inomluftfartsinspektionen. Per lades tilltransport- och planeringsavdelningen vissa ytterligaremyndighetsuppgifter, och avdelningens benämning ändrades tillluftfartspolitiska avdelningen.De rörelsedrivande verksamheterna omfattar driften av de 14statliga flygplatserna för civil reguljär trafik, de 5flygstationerna för sådan trafik på militära flygplatser samtett 30-tal flygtrafiktjänstenheter för den civila och militäraluftfarten, m.m.Resultatutjämning mellan flygplatserDe statliga civila flygplatserna (varmed också avses destatliga flygstationerna för civil luftfart på militäraflygplatser) är kostnads- och intäktsmässigt integrerade i ettsammanhållet system. De avgifter som fastställs för nyttjandetav de olika flygplatserna har sålunda baserats på den samladekostnaden för driften av de flygplatser som staten har. Dettainnebär att lönsamma flygplatser lämnar bidrag till olönsammaflygplatser och att sålunda en resultatutjämning sker mellanflygplatserna.Tidsbegränsad resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser1988 års trafikpolitiska beslut innebar bl.a. att etttidsbegränsat system för resultatutjämning mellan statliga ochkommunala flygplatser infördes. Enligt detta system fårkommunala flygplatser, som uppnår en trafikvolym i intervallet100000--200000 passagerare i inrikes linjefart, ettresultatutjämningsbidrag från luftfartsverket. Bidraget uppgårtill 30 milj.kr., som fördelas till de kommunala flygplatsernaöver en femårsperiod i direkt proportion till redovisadtrafikvolym. Bidraget avtrappas successivt från 8 /89 till 4 milj.kr. /93.Översyn av affärsverken inom kommunikationsdepartementetsområdeUnder påbörjades inom ett arbetemed att se över styrningen av affärsverken inomkommunikationsdepartementets område, dvs. bl.a. luftfartsverket.Översynen innefattar frågor om redovisning, ekonomisk styrning,treårsplaner samt hur verkens redovisning av detregionalpolitiska och sociala ansvaret skall utformas. Arbetetskall bl.a. utmynna i en precisering av formerna för denägarmässiga resultatuppföljningen inom . I utskottets yttrande behandlas i ett första huvudavsnittförslag om investeringsplaneringen för luftfart och sjöfart,m.m. som framförs i proposition 1990/91:87 om näringspolitik förtillväxt. Förslag om investerinsplaneringen för dessa bådaverksamheter läggs fram i samma avsnitt i propositionen, varföri detta betänkande -- som huvudsakligen avser luftfartsfrågor --även fråga om investeringsplaneringen för sjöfart behandlas.