bet · GE01SkU30 · 1991-05-14 00:00:00 — I motion Sk428 yrkande 1 av RolfClarkson m.fl. (m) yrkas att det skall göras en översyn avskattereglerna rörande bl.a. partrederier och förvärvskällornai syfte att öka tillströmning av riskvilligt kapital tillsjöfartsnäringen.Motionerna Sk410 och Sk411 behandlar de regler som innebär atten inkomst från ett handelsbolag utgör en egen förvärvskällaäven om verksamheten i bolaget har anknytning till annanverksamhet som delägaren bedriver som enskild näringsidkare.På grund av de olika förvärvskällorna kan ett underskott ihandelsbolaget alltså inte kvittas mot inkomster i annannäringsverksamhet. Ett handelsbolag uppkommer i princip omflera personer gemensamt utövar näringsverksamhet.Riksdagen har genom skattereformbeslutet lagt fast de reglerom förvärvskällor som skall gälla i den nyaföretagsbeskattningen. Verksamhet i handelsbolagsform skalläven fortsättningsvis utgöra en egen förvärvskälla. Utskottetär inte berett att med anledning av vad som anförts imotionerna gå in på frågor om justeringar i reglerna eller attgenomföra en ny översyn vid sidan av det tidigare nämndaarbetet med beskattningen av enskilda näringsidkare ochhandelsbolag. Detsamma gäller den fråga om partrederier somtagits upp i en av motionerna.Utskottet avstyrker följaktligen motionerna Sk410, Sk411,Sk424 yrkande 12 i denna del och Sk428 yrkande 1. Utskottetavstyrker även den i motion Sk345 föreslagna ändringenangående medel på investeringskonto.SkadeförsäkringsföretagVid skattereformbeslutet (prop. 1989/90:110, bet.SkU30) pågick fortfarande ett utredningsarbete angåendekonsolideringsmöjligheterna i skadeförsäkringsföretag. Dettamedförde att frågan om dessa företag skulle få tillgång tillSURV och vissa avskattningsfrågor fick anstå.Under hösten 1990 har beslutat (prop. 1990/91:54,bet. SkU10) att ge skadeförsäkringsföretagen möjlighet tillSURV-avsättningar enligt generella regler, dock attutjämningsfond och regleringsfond för trafikförsäkring inteskall räknas som skuld vid beräkning av underlaget för SURV.En minskning av dessa fonder utgör skattepliktig intäkt, menfonderna behöver inte lösas upp vid övergången. Avskattningenav övriga reserver skall följa de generella reglerna, dvs. attden del av dessa reserver som inte täcks av den förstaSURV-avsättningen som görs i bolagen skall skattas av under enfyraårsperiod med början vid taxering.I fyra motioner begärs ytterligare åtgärder i syfte attmotverka konkurrensförskjutning i försäkringsbranschen. Enligtmotion Sk361 av m.fl. (s) skall i etttillkännagivande till regeringen uttala attkonkurrensneutralitet mellan ömsesidiga bolag och aktiebolagbör uppnås i samband med skattereformens genomförande.Yrkanden av i princip samma innbörd finns i motionerna Sk415av m.fl. (fp) och Sk416 yrkande 1 av Per-OlaEriksson m.fl. (c). Den sistnämnda motionen innhåller även iyrkandena 2 och 3 ett förslag om att skall beslutaatt utjämningsfonden, regleringsfonden för trafikförsäkringoch av säkerhetsreserven skall få överföras tillbeskattat eget kapital utan avskattning. Enligt motion Sk384av () skall besluta om att deömsesidiga skadeförsäkringsföretagen utan avskattning skall fåöverföra hälften av de obeskattade reserverna till beskattateget kapital.Motionärerna framhåller att de ömsesidiga bolagensförutsättningar för kapitaltillväxt och priskonkurrens ärsämre än om verksamheten skulle bedrivits i ettförsäkringsaktiebolag. Detta har enligt motionerna sin grundi att det relativt sett mindre kapitalunderlaget i ettömsesidigt bolag medför sämre möjligheter att bildaobeskattade reserver. Härigenom skapas ett starkt incitamentför de ömsesidiga bolagen att överge sin associationsform.Det problem som tagits upp i motionerna uppmärksammades vidskattereformbeslutet och aktualiserades på nytt hösten 1990när de kvarstående frågorna i skattereformen behandlades.Utskottet godtog det i proposition 1990/91:54 framlagdaförslaget men förutsatte att regeringen noga skulle följautvecklingen när det gäller de ömsesidiga försäkringsbolagenskonkurrenssituation.Utskottet delar motionärernas uppfattning attkonkurrensaspekterna bör tas upp till en förnyad bedömning.Ett ställningstagande till vilka åtgärder som kan behövasförutsätter emellertid ytterligare överväganden. Utskottetföreslår därför att med anledning av motionernaSk361, Sk415 och Sk416 yrkande 1 beslutar ett tillkännagivandetill regeringen om att konkurrensneutralitet bör föreliggamellan ömsesidiga bolag och aktiebolag i samband medskattereformens genomförande. Utskottet förutsätter attberedningen av frågan kan ske skyndsamt. Därmed avstyrkerutskottet att nu fattar beslut om åtgärder ienlighet med motionerna Sk384 och Sk416 yrkandena 2 och 3.AvdragsfrågorI flera motioner begärs klarare regler om avdragsrätt m.m.vid kapitalförlust i samband med rån eller andratillgreppsbrott. Dessa motioner är Sk305 av (båda c), Sk306 av och (), Sk307 av (), Sk337 av BirgitHenriksson och (), Sk344 av . (s), Sk358 av (), Sk409 av () och Sk811 yrkande 19 av m.fl. (m).Motionärerna framhåller bl.a. att de ändringar ikapitalförlustbegreppet som gjordes medförtatt en bank som utsatts för rån i praxis medgetts avdragsrätt.Motsvarande avdrag för stulna pengar hos en butiksägare hardock inte medgivits.Reglerna om kapitalförlust på grund av brottslig handling ficksitt nuvarande innehåll genom lagstiftning 1981 som har verkanfr.o.m. Reglerna utvidgades då med enuttrycklig regel om att förlust genom brottslig handling avvarulager och inventarier i rörelse och jordbruk inte skallutgöra kapitalförlust. Därmed föreligger således avdragsrättför sådan förlust.När det gäller förlust av pengar genom brottslig handling fårfråga om avdragsrätt avgöras utifrån den allmänna bestämmelsenom kapitalförlust i punkt 5 av anvisningarna till 20§ KL.Enligt den regeln betraktas som kapitalförluster (och därmedinte avdragsgilla) dels sådana förluster som inte har sambandmed någon förvärvskälla, dels förluster som visserligen harett samband med förvärvskällan men som inte kan anses normalaför förvärvskällan i fråga.I fråga om mervärdeskatt finns inte några regler som geravdragsrätt för förluster av pengar vid rån o.d. Inte hellermedges i sådana fall nedsättning eller befrielse frånmervärdeskatt enligt dispensregeln i 76§ mervärdeskattelagen(1968:430).Med hänsyn till en påtaglig och återkommande risk förförluster i verksamheten av svenska pengar genom rån, stöld,bankboxsprängning, m.m. har en bank i ett ärende omförhandsbesked fått avdrag för vissa förluster av pengar (RÅ1986 ref. 148).Skatteutskottet har tidigare (bet. SkU 1985/86:33 och SkU1986/87:33) prövat motioner med liknande innehåll som de nuaktuella. Utskottet var inte främmande för att det nuvarandekapitalförlustbegreppet kunde behöva omprövas. I avvaktan pånärmare erfarenheter från tillämpningen av den lagstiftningsom gäller års taxering var utskottet emellertidinte berett att medverka till en ändring avkapitalförlustbegreppet. Utskottet uttalade i sammanhanget attdet är angeläget att försäkringsbolagen noga informerarförsäkringstagarna om de villkor som gäller som förutsättningför att de vid uppkommen skada skall vara berättigade tillekonomisk gottgörelse för lidna förluster.Avdragsrätt i andra verksamheter än bankverksamhet synes inteha prövats i högre instans. Även om det torde kunna förväntasatt avdrag skall kunna medges även i andra näringsverksamheterän bankverksamhet måste tillämpningen av reglerna fortfarandeanses som oklar. De problem som detta medför för deaffärsställen som blir utsatta för rån och andratillgreppsbrott aktualiserar enligt utskottets mening på nyttfrågan om en lagändring bör komma till stånd. Utskottet utgårifrån att regeringen uppmärksammar de uppkommandeskatteproblemen och, om det behövs, i lämpligt sammanhangåterkommer till i frågan. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionsyrkandena. Syftet medmotionerna får emellertid anses vara tillgodosett med hänsyntill vad utskottet anfört.I motion Sk430 yrkande 5 av m.fl. (fp)hemställs om återinförande av avdragsrätt för arbetsgivare förarbetsrättsliga skadestånd. Utskottet har tidigareavstyrkt liknande yrkanden med hänvisning till attskadeståndets preventiva funktion jämställer detta med böteroch viten och andra icke avdragsgilla kostnader enligt 20§KL. Utskottet finner inte skäl att ändra uppfattning i frågan.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.En fråga som utskottet behandlat vid upprepade tillfällengäller den i motion Sk322 av i Vårgårdam.fl. (c, m, fp) väckta frågan om avdragsrätt för tillkompanjonförsäkringar. Utskottet avstyrker ånyo dettaförslag.Göran och () har i motion Sk365 yrkatatt skogsavdrag skall medges vid störrefastighetsregleringar. Gällande regler innebär att fysiskapersoner under sin innehavstid kan göra skogsavdrag medsammanlagt högst av skogens anskaffningsvärde. Förjuridiska personer är avdragsutrymmet mindre, högst . Detårliga avdraget kan i samband med rationaliseringsförvärv blihögre, men det sammanlagda avdragsbeloppet (avdragsutrymmet)får dock inte överstiga av anskaffningsvärdet förrationaliseringsförvärvet. Några sakliga ändringar i reglernahar inte gjorts i samband med skattereformen. Utskottet harinte funnit några bärande skäl för att ändra i reglerna.Motionen avstyrks följaktligen.I motion Sk349 yrkande 4 av m.fl. (c)hemställs att kostnader för lantmäteriförrättningar skallvara avdragsgilla. Utskottet har tidigare avstyrkt liknandeyrkanden med hänvisning till bl.a. att vidrationaliseringsförvärv i underlaget för skogsavdrag skallinräknas bl.a. lantmäterikostnader. Detta innebär att avdragför lantmäterikostnader i sådana fall kan medges motskogsinkomster av den totala kostnaden. Utskottethar inte ändrat uppfattning i frågan och avstyrker motionen.I motion Sk433 yrkande 11 av m.fl. (v) hemställsom inskränkt avdragsrätt för utbildnings- ochkonferensverksamhet förlagd till utlandet. Ett liknandeyrkande finns i motion Sk627 yrkande 41 av . (mp). Enligt den sistnämnda motionens yrkande 40 böravdragsrätten för reklamkostnader utredas. Utskottet harinte funnit skäl att förorda någon åtgärd med anledning avmotionerna och avstyrker följaktligen dessa.Avskrivningsregler m.m.I motion Sk424 yrkande 11 av m.fl. (m) hemställs omett system med nuvärdeavskrivning och periodiseringfonderi enlighet med vad som föreslagits under utredningsarbetettill skattereformen. Frågan bereds iregeringskansliet. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionsyrkandet.I motion Sk349 yrkande 2 av m.fl. (c) ochSk397 yrkande 4 av m.fl. (m) återkommermotionärerna till frågan om direktavdrag för kostnader vidbyggande av skogsbilvägar. Förslaget i motion Sk397gäller som tidigare även skogsdikning. och (båda c) yrkar i motion Sk418 att det skall varatillåtet med fri periodisering av investeringskostnader förskogsbilvägar.Vid skattereformbeslutet (1989/90:SkU30) redovisadeutskottet de regler som gäller för skogsbilvägar ochskogsdikningar. Skattereformen innebär en förändring i såmåtto att avskrivningsunderlaget för samtliga typer avmarkanläggningar -- alltså även öppna dikningar -- höjts från75% till av anskaffningskostnaden. Utskottet anserdet inte vara motiverat med ytterligare ändringar i nuaktuella avskrivningsregler och avstyrker de nämndamotionsyrkandena.I motion Sk413 av och () begärs enregionalpolitisk utredning om snabbare avskrivningar istödområden av byggnader, markanläggningar, maskiner ochinventarier.Skatteutskottet har tidigare gett uttryck för uppfattningenatt regionala skattelättnader bör komma i fråga endast i renaundantagsfall. Utskottet har också regelmässigt avvisatmotionsyrkanden med samma inriktning som det nu förevarande.Utskottet har inte ändrat sin principiella inställning ochavstyrker motion Sk413.SURV-regler och räntefördelning, m.m.Motionerna Sk352 yrkande 7 i denna del av m.fl. (m)och Sk435 yrkande 18 av m.fl. (c) gäller en vissutvidgning beträffande avsättningsnivåerna för . Enligt motionerna bör SURV-avsättning kunna skemed på kapitalet och av företagets inkomstereller, alternativt, på kapitalet och avlönesumman. I motion Sk352 förutsätts att egenföretagarensegen inkomst och inte endast de anställdas skall få räknas medvid lönebaserade SURV-avsättningar.De ursprungliga reglerna om egenföretagarnas SURV revideradeshösten 1990 i samband med att vissa kvarstående frågor iskattereformen behandlades (prop. 1990/91:54, bet. SkU10).Syftet med ändringarna var att anpassa reglerna till vad somgäller för aktiebolagen och för att mildra skatteuttaget påstora engångsintäkter. Egenföretagare får enligt de nyareglerna göra SURV-avsättning på eget kapital och20% på inkomsten eller, alternativt, av de löner somutbetalats till anställda.Utskottet har inte funnit anledning att frångå det tidigareställningstagandet angående nivåerna för avsättning till . Följaktligen avstyrks motionerna Sk352 yrkande7 i denna del och Sk435 yrkande 18.I tre motioner har tagits upp frågor som gäller eller haranknytning till reglerna om räntefördelning i egenföretag.Enligt motionerna Sk362 i denna del av ochGöran () samt Sk429 yrkande 10 av m.fl.(m) bör egenföretagares fastighet vid beräkning avSURV-underlag få tas upp till hela anskaffningsvärdet och intereduceras till . Som skäl för förslaget anförs i motionSk362 att man därigenom skulle komma till rätta med de problemsom består i att ett s.k. negativt kapitalunderlag uppkommerför företagaren i samband med tillämpning av reglerna omräntefördelning.Görel Thurdin m.fl. (c) hemställer i motion Sk435 yrkande 19om en översyn av reglerna om räntefördelning.Regeln att fastigheten vid SURV-avsättning skall medräknas med70% av det skattemässiga värdet syftar till att ge etträttvisande totalt skatteuttag för näringsfastigheter eftersomförsäljningsvinster beskattas som inkomst av kapital medskattesatsen . Genom att fastighetens värde reduceras vidberäkningen av kapitalunderlaget motverkas den olikformighet ibeskattningen som ligger i att ränteutgifter är avdragsgilla iinkomstslaget näringsverksamhet -- mot egenavgifter ellersärskild löneskatt och mot full inkomstskatt -- somförsäljningsvinsterna beskattas som inkomst av kapital.För enskild näringsverksamhet skall också tillämpas desärskilda reglerna om räntefördelning. Dessa innebär att omkapitalunderlaget är negativt -- efter justering med ettfribelopp om . -- skall ett belopp motsvarande detnegativa underlaget multiplicerat med statslåneräntan tas uppsom intäkt i förvärvskällan. Ett avdrag av motsvarande storlekmedges i inkomstslaget kapital. Reglerna om räntefördelningsyftar till att begränsa avdragsrätten för utgiftsräntor avprivat karaktär så att skattelättnaden inte överstiger 30%.De ovan redovisade bestämmelserna medför att ett negativtkapitalunderlag som föranleder räntefördelning uppkommerom ett fastighetsförvärv är lånefinansierat till mer än 70%.För att lindra effekten härav tillåts fullt avdrag förlåneräntorna på fastigheten även till den del de överstigerdet s.k. ränteavdragstaket på 100000 kr.Reglerna om räntefördelning är komplicerade och utskottet hartidigare uttalat att det inte är uteslutet att reglerna kanmedföra svårigheter för de skattskyldiga och förskattemyndigheterna. Utskottet förutsatte att regeringenskulle följa utvecklingen och vidta de åtgärder som kundebehövas. Vissa justeringar i reglerna har därefter gjorts ochregeringen har även aviserat vissa justeringar i reglerna förenskild näringsidkare som finansierar en fastighet medstatligt subventionerade lån (prop. 1990/91:54, SkU10).Utskottet vill hänvisa till de tidigare uttalandena och finnerinte skäl att förorda en särskild översyn eller ytterligareändringar i reglerna. Följaktligen avstyrks motionerna Sk362 idenna del, Sk429 yrkande 10 och Sk435 yrkande 19.I de nämnda motionerna Sk429 och Sk435 yrkas även enändring i den takregel som gäller vid beskattning av vinst vidicke yrkesmässig avyttring av näringsfastighet. Förnäringsfastigheter och sådana bostadsrätter som ingår i ennäringsverksamhet innebär takregeln att reavinstenalternativt får beräknas till av försäljningsintäkten.För permanentbostäder får vinsten alternativt beräknas till30% av försäljningsintäkten och för övrigaprivatbostadsfastigheter och privatbostäder gäller 60%.Motionärerna vill att sistnämna takregel, , skalltillämpas också för näringsfastigheter.Utskottet har senast i betänkandet 1990/91:SkU10 avstyrktmotsvarande yrkanden med hänvisning till de ställningstagandensom gjordes i samband med skattereformbeslutet våren 1990.Utskottet har inte ändrat sin uppfattning i frågan ochavstyrker följaktligen även motion Sk429 yrkande 2 och Sk435yrkande 15.SkogskontoI motion Sk397 yrkande 3 i denna del av . (m) hemställs om en permanentning av nuvarandeinsättningsnivåer på skogskonton och att uppskovstid skallförlängas från 10 till 15 år.Utskottet har tidigare avstyrkt yrkanden om permanentning avde tillfälligt förhöjda insättningsnivåerna för taxeringsåren1987--1992. Syftet med dessa höjningar är att stimulera ökad avverkning . Liksom tidigare finnerutskottet inte skäl att permanenta reglerna. Även frågan omuppskovstidens längd har utskottet prövat tidigare ochavstyrkt. Mot bakgrund av de allmänna förbättringarskattereformen innebär finns numera än mindre skäl än tidigaretill en förlängd uppskovstid.En fråga om användningen av skogskontomedel har tagits uppi motion Sk419 av m.fl. (c). I motionen begärsutredning av konsekvenserna av att skogskontomedel får tas ianspråk för investeringar i nya näringsgrenar i den kommun därmedlen förvärvats. Motsvarande yrkande avstyrktes i sambandmed skattereformbeslutet (1989/90:SkU30). Utskottetkonstaterade att förslaget går långt utöver syftet medskogskontot, som är att möjliggöra en utjämning av inkomsterav skogsavverkning mellan olika år. Motionen avstyrks.I motionerna Sk388 yrkande 2 av ochKarl-Gösta (), Sk397 yrkande 3 i denna del av SvenEric Lorentzon m.fl. (m) och Sk429 yrkande 8 av Bo Lundgrenm.fl. (m) hemställs om ett slopande av den 15-procentigakällskatten på skogskontomedel. Den sistnämndamotionen avser även upphovsmannakonto.Vid det ovan nämnda skattereformbeslutet avstyrkte utskottetyrkanden om att ej införa en beskattning av ränta på medel påskogskonto och upphovsmannakonto. Utskottet vidhåller sinuppfattning i frågan och avstyrker motionsyrkandena.I den nämnda motion Sk388 av ochKarl-Gösta () har i sammanhanget väckts fråga omden särskilda löneskatten på skogsinkomster (yrkande 4).Utskottet avstyrker även detta yrkande.Spärregler i fåmansföretagI motion Sk352 yrkande 6 av m.fl. (m) hemställs omlättnader i beskattningen av aktieutdelningar och vinster påaktieinnehav i fåmansföretag. Enligt motion Sk391 yrkande 8 avGullan och () bör spärreglerna ifåmansföretag slopas. Även i motion Sk424 yrkande 12 i dennadel av m.fl. (m) yrkas att reglerna omprövas.De särskilda spärregler på utdelningar och reavinster somåsyftas i motionerna infördes vid skattereformen för atthindra att arbetsinkomster i fåmansföretag omsätts till lägrebeskattad utdelning eller reavinst. Reglerna har därefterundergått vissa justeringar (prop. 1990/91:54, bet. SkU10).Utskottet har tidigare avstyrkt motionsvägen väckta förslag omatt slopa reglerna och är också nu av uppfattningen attreglerna måste finnas kvar. Detsamma gäller de övrigaspärregler mot vissa transaktioner som delägare kan göra medsitt eget bolag. Dessa s.k. stoppregler har följaktligenbehållits vid skattereformen med vissa ändringar.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernaSk352 yrkande 6, Sk391 yrkande 8 och Sk424 yrkande 12 i dennadel.Föräldrakooperativa daghemI motion Sk417 av m.fl. (s) yrkas om enändring i skattereglerna som uppmuntrar till att drivaföräldrakooperativa daghem i form av ekonomiska föreningar.Enligt motionen är det inte ovanligt att det kommunala stödetär konstruerat så, att ett överskott skall täcka kommande årsunderskott. Nuvarande bestämmelser medför enligt motionärernaatt detta överskott beskattas trots att det är avsett atttäcka utgifterna under kommande år.Beskattningen av s.k. föräldrakooperativ torde enligtutskottets mening normalt ske enligt reglerna för ekonomiskaföreningar eftersom kooperativet främjar föräldrarnas egnaintressen genom ekonomisk verksamhet. Kooperativet får därmedrätt till skattefri reservering i form av SURV-avsättning.Under förutsättning att bidrag och avgifter från föräldrarnainte är alltför stora i förhållande till utgifterna bör dåskattepliktig inkomst inte uppkomma.Eventuella problem kring föräldrakooperativ barntillsyn kanuppmärksammas inom stiftelse- och föreningsskattekommittén (Fi1988:03). Utskottet anser det inte vara nödvändigt med etttillkännagivande till regeringen i frågan och avstyrkerföljaktligen motionen.Övriga frågorI motion Sk391 yrkande 9 av och () hemställs att en ändring i de regler som innebär att löntill eget barn i familjeföretag beskattas hos barnet förstnär detta har fyllt 16 år.Utskottet hänvisar till sitt tidigare ställningstagande ifrågan (bet. 1989/90:SkU30) och avstyrker följaktligenmotionsyrkandet.I motion Sk386 av m.fl. (mp) yrkas utredning omen lägesavgift för kontorslokaler i storstadsområden.Avsikten med förslaget är bl.a. att minska antaletföretagsetableringar i innerstäderna. Utskottet har intefunnit skäl att förorda en sådan utredning och avstyrkermotionen.I motionerna Sk320 av () och Sk412 av RoyOttosson m.fl. (mp) yrkas att det skall införas en möjlighettill skattefria reserveringar ifiskevårdsområdesföreningar för att bekosta gemensammainvesteringar.Fiskevårdsområdesföreningarna är inte skattesubjekt, och dehar inte någon möjlighet att göra SURV-avsättningar eller påannat sätt bilda obeskattade reserver. Utskottet anser detinte vara motiverat med en sådan förändring som avses imotionerna. Utskottet avstyrker följaktligen dessa.I motionerna Sk331 yrkande 3 av m.fl. (c) ochSk428 yrkande 5 av m.fl. (m) hemställs attstämpelskatten vid förvärv av skepp avskaffas.Stämpelskatten på skepp slopas . Utskottethar tidigare (bet. 1989/90:SkU31) avstyrkt motsvarandeyrkanden med hänvisning till att stämpelskatt på skepp bör tasut även . Utskottet vidhåller dennauppfattning och avstyrker motionsyrkandena.I motion Sk414 av och (c, fp) yrkasatt det görs en snabb översyn i syfte att skattebefriaStiftelsen och Svenska flaggans dag.Stiftelse- och föreningsskattekommittén (Fi 1988:03)behandlar frågor om förmånsbehandlade subjekt. Utskottet anseratt utredningsarbetet bör avvaktas och avstyrker motionen.I två motioner föreslås införande av skatter på vissverksamhet. Den ena motionen, Sk905 av m.fl.(v), gäller en avgift på vapenindustrin för finansieringav freds- och konfliktforskning. Enligt den andra motionen,Sk389 av och (), bör det införas enmiljöavgift på kalkstensbrytning på som skalltillfalla kommunen.I fråga om specialdestinerade skatter är det utskottetsprincipiella inställning att sådana bör undvikas. Utskottetanser att de inte bör införas en särskild skatt för attfinansiera vissa forskningsprojekt eller för viss kommun.Utskottet avstyrker båda motionerna.Beträffande lagförslagen har utskottet i betänkandet1990/91:SkU29 tillstyrkt en i proposition 1990/91:166föreslagen justering i reglerna rörande bilförmån av innebördatt värdet härav skall kunna jämkas även för enskildanäringsidkare. Den författningsmässiga regleringen haruppskjutits för att samordnas med den ändring i punkt 1 avanvisningarna till 22§ kommunalskattelagen som föreslås iproposition 1990/91:167. Utskottet har justerat det iförevarande betänkande återgivna förslaget till ändring ikommunalskattelagen (lagförslag 1) i enlighet härmed.Vidare har utskottet i betänkandet 1990/91:SkU34 tillstyrktregeringens förslag i proposition 1990/91:107 angåendeändring i reglerna om skattefrihet för utdelning frånutländska dotterbolag. Förslaget förutsätter en ändring i 7§8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Denförfattningsmässiga regleringen har uppskjutits för attsamordnas med den ändring i samma lagrum som föreslås iproposition 1990/91:167.