bet · GE01UbU16 · 1991-05-21 00:00:00 — På många orterblir nämligen elevgrupperna små och effekterna av studieavbrottekonomiskt kännbara för kommunerna.Utskottet finner att regeringens förslag i stort tar sinutgångspunkt i vunna erfarenheter frånförsöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildning.Under varje yrkesförberedande program redovisas i propositionen(s. 75--87) vilka linjer och grenar i försöksverksamheten somnu ersätts med de nationellt fastställda programmen ochgrenarna.Utskottet har under beredningen av detta ärende tagit del avsynpunkter från företrädare för såväl myndigheter somarbetsmarknadens parter och olika intresseorganisationer.Utskottet finner det motiverat att ytterligare fyra grenarfastställs i de nationella programmen, nämligen gren förByggnadsplåt inom Byggprogrammet, gren för Fartygsteknik inomEnergiprogrammet, gren för Storhushåll inom Hotell- ochrestaurangprogrammet samt gren för Tandsköterskor inomOmvårdnadsprogrammet. Tandsköterskeutbildning på sådan gren börkunna anordnas tills vidare. Slutligt ställningstagande tilldenna gren i gymnasieskolan och till eventuelltandsköterskeutbildning inom högskolan bör ske näryrkesstrukturen blir klarlagd på tandvårdens område. När detgäller utbildningen inom gren för Storhushåll bör hinder inteföreligga för att denna anordnas vid landstingskommunalgymnasieskola/lanthushållsskola om kommunen så beslutar.Vad utskottet anfört om ytterligare grenar inom deyrkesförberedande programmen m.m. bör med bifall tillmotionerna 1990/91:Ub147 yrkandena 5, 6, 8 och 9, 1990/91:Ub158yrkande 6, 1990/91:Ub673 yrkande 2 och 1990/91:Ub698 yrkande 3samt med anledning av motion 1990/91:Ub158 yrkande 7 som sinmening ge regeringen till känna.I ett stort antal motioner, nämligen 1990/91:Ub115 (fp)yrkande 3, 1990/91:Ub135 (s), 1990/91:Ub136 (s), 1990/91:Ub147(c) yrkande 7 och motion 1990/91:T511 yrkande 2 samt fyramotioner från den allmänna motionstiden , nämligen1989/90:Ub275 (c), 1989/90:Ub278 (fp), 1989/90:Ub621 (m)yrkande 1 och 1989/90:Ub816 (fp) yrkandena 1 och 2 berörsvissa strukturfrågor m.m. inom fyra av deyrkesförberedande nationella programmen, nämligenByggprogrammet, Energiprogrammet, Hantverksprogrammet ochOmvårdnadsprogrammet.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.När det gäller förslaget i motion 1990/91:Ub147 yrkande 7 omen särskild gren med textil inriktning inom Hantverksprogrammetvill utskottet peka på att utbildningen inom detta program ihög grad har en särskild inriktning för varje enskild elev ochatt några nationella grenar inte har fastställts. Däremot ärdet inget som hindrar att styrelsen för utbildningen kanutveckla en lokal gren med en särskild inriktning (jfr prop. s.97 och föreslagen lydelse av 5 kap. 3 § skollagen).I motionerna 1990/91:Ub816 yrkande 2 och 1989/90:Ub621yrkande 1 samt 1989/90:Ub275 och 1989/90:Ub278 finns förslag ominriktningen av Omvårdnadsprogrammet resp. desskompetensgivning. Utskottet finner att dessa yrkanden i stortär tillgodosedda i regeringens förslag.Beträffande frågan om ökat antal utbildningsplatser inomvissa utbildningar, vilken aktualiseras i motionerna1990/91:Ub816 och 1990/91:T511 yrkande 2, vill utskottet erinraom att inte längre fattar beslut om utbildningensdimensionering i gymnasieskolan. Övriga yrkanden om deyrkesförberedande programmens struktur avstyrks.Utskottet föreslår således att avslår motionerna1990/91:Ub115 yrkande 3, 1990/91:Ub135, 1990/91:Ub136,1990/91:Ub147 yrkande 7, 1990/91:Ub816 yrkandena 1 och 2 och1990/91:T511 yrkande 2 samt 1989/90:Ub275, 1989/90:Ub278 och1989/90:Ub621 yrkande 1.När det gäller utbildningstiden för flygtekniskutbildning inom Fordonsprogrammet, vilken tas upp imotionerna 1990/91:Ub164 och 1990/91:Ub817 yrkande 1, villutskottet hänvisa till möjligheten att förlänga vissyrkesutbildning genom studier vid teknikerutbildning inomkommunal vuxenutbildning.Utskottet utgår från att utbildningen i inom vissayrkesområden även i fortsättningen kommer att följa krav påutbildningstid m.m. enligt internationella överenskommelser,som anslutit sig till. Eleverna bör givetvis hapraktisk möjlighet att efter avslutad utbildning dels påFordonsprogrammets gren för Flygunderhåll, dels inom andraprogram, t.ex. Elprogrammet, i omedelbar följd få denutbildning som behövs för att uppnå sådan kompetens attinternationella förpliktelser och överenskommelser påyrkesutbildningens område uppfylls. Utskottet ser det somangeläget att kommunerna i samverkan sörjer för att sådanvidareutbildning anordnas i tillräcklig omfattning. Medhänvisning härtill föreslår utskottet att avslårmotionerna 1990/91:Ub164 och 1990/91:Ub817 yrkande 1.I tre motioner tas vissa ämnesfrågor upp inom deyrkesförberedande nationella programmen.I motion 1990/91:Ub110 föreslås att ämnet hemkunskap skallingå i Barn- och fritidsprogrammet, Naturbruksprogrammet ochOmvårdnadsprogrammet. Behovet av utökad utbildning i kost ochhushållning inom Omvårdnadsprogrammet understryks i motion1989/90:Ub206 (c) yrkande 4. I motion 1990/91:Ub119 betonas attfritidsfrågorna måste få en belysning på samma kvalitativa nivåsom andra moment inom Barn- och fritidsprogrammet.Utskottet utgår från att programmen för omvårdnad,livsmedelsteknik, hotell och restaurang, barn- och fritid samtnaturbruk kommer att ha yrkesprofilerade inslag av kost- ochkonsumentkunskap. Med hänvisning till det föreståendekursplanearbetet inom avstyrker utskottet motionerna1989/90:Ub206 yrkande 4, 1990/91:Ub110 och 1990/91:Ub119.Regeringen föreslår att av den totala studietideni de yrkesförberedande nationella programmen skallarbetsplatsförläggas. Den arbetsplatsförlagda delen avutbildningen skall planeras och genomföras med utgångspunkt ide utbildnings- och undervisningsmål som fastställs.Skolhuvudmannen har ansvaret för anskaffning avutbildningsplatser och tillsynen av eleverna under denarbetsplatsförlagda utbildningen. Även under denna del avutbildningen skall eleverna ha ren elevstatus, föreslås ipropositionen.Enligt motion 1990/91:Ub132 (mp) yrkande 24 har denarbetsplatsförlagda utbildning som anordnats iförsöksverksamheten inte uppfyllt kraven på en brayrkesutbildning. Motionärerna motsätter sig en så kraftigökning av den arbetsplatsförlagda utbildningen som föreslås ipropositionen. Enligt motion 1990/91:Ub115 (fp) yrkande 2 ärdet väsentligt att en del av den arbetsplatsförlagdautbildningen betraktas som yrkesorientering inför grenvalet.Utskottet vill först erinra om att omfattningen av denarbetsplatsförlagda utbildningen enligt föreliggande förslaghar minskats i jämförelse med försöksverksamheten med treårigyrkesinriktad utbildning, där de generella riktvärdena ärminst av undervisningen i årskurserna 1 och 2 och avtiden i årskurs 3. Utskottet vill vidare erinra om att denarbetsplatsförlagda utbildningen inte är praktik. Företagenåtar sig nämligen en utbildningsuppgift och skalltillhandahålla utbildade handledare. I utvärderingen avförsöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildning harden arbetsplatsförlagda utbildningen och handledarfrågorna fåttstort utrymme (jfr SOU 1990:75 s. 55--82). Som framgår avpropositionen har det funnits anledning att i jämförelse medförsöksverksamheten minska tiden för den arbetsplatsförlagdautbildningen. Det är också utskottets uppfattning att denföreslagna volymen för den arbetsplatsförlagda utbildningenbättre överensstämmer med de personella och lokalmässigaresurser som företagen kan erbjuda i detta avseende.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1990/91:Ub115 yrkande 2 och1990/91:Ub132 yrkande 24 godkänner vad som anförts iproposition 1990/91:85 om arbetsplatsförlagd utbildning.Enligt motion 1990/91:Ub147 (c) yrkande 16 är denarbetsplatsförlagda utbildningen en av de viktigaste delarna iden nya gymnasieskolan. Genom den får eleverna enverklighetsanknuten yrkesutbildning som skolan fårtillgång till den tekniska utrustning och den kompetens somfinns i arbetslivet. Mot denna bakgrund anser motionärerna attkontakterna mellan skolan och näringslivet måste vara välutbyggda. Organisationen med lokala yrkesråd har enligtmotionärerna fungerat bra och de bör utvecklasytterligare. Motionärerna anser att samarbetet mellan skolanoch arbetslivet är av sådan vikt att gymnasieskolansarbetslivskontakter bör redovisas i den kommunala skolplanen.Utskottet delar de synpunkter som framförs i ifrågavarandemotion, nämligen att skolans kontakter med arbetslivet är avstörsta betydelse för att den arbetsplatsförlagda utbildningenskall kunna genomföras. Enligt utskottets uppfattning börskolans arbetslivskontakter redovisas i den lokala skolplanen.Detta bör med bifall till motion 1990/91:Ub147yrkande 16 som sin mening ge regeringen till känna.Även i motion 1990/91:Ub125 (s) understryks värdet avyrkesrådens arbete när det gäller den arbetsplatsförlagdautbildningen. Enligt motionärerna bör frågan om yrkesrådenregleras i skollagen. Enligt motion 1990/91:Ub162 (c) yrkande 3bör uppdra åt regeringen att uppta överläggningar medföreträdare för näringslivet när det gäller planeringen av denarbetsplatsförlagda utbildningen.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Försöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildningställer stora krav på skolans lärare och skolledare när detgäller att ta initiativ till kontakter med det lokalaarbetslivet. Men även kraven på arbetsmarknadens parter och påde redan existerande samverkansorganen har ökat. Utvärderingenhar visat att inte minst de lokala yrkesråden har haft storbetydelse för samverkan mellan arbetsliv och skola.Utskottet anser att de centrala yrkesnämnderna och de lokalayrkesråden har en viktig funktion. Det är dock inte motiveratatt deras ställning regleras i lag.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1990/91:Ub125 och 1990/91:Ub162yrkande 3.3.4 Individuella programDe individuella programmen utgår enligt propositionen frånflera motiv. Ett motiv är det kompensatoriska, dvs. elever, somsaknar tillräckliga kunskaper för att kunna tillgodogöra sig engymnasieutbildning, skall ges möjlighet att få motsvarandegrundläggande kunskap. Ett annat motiv är att verkamotivationsskapande och vägledande för omotiverade ochstudieobestämda elever. Ett ytterligare motiv ligger i att påolika sätt stödja de ungdomar som inte kommit in på sitt valtill gymnasieskolan och elever som avbrutit singymnasieutbildning. Ett fjärde motiv är att tillmötesgåönskemålen hos de mycket målinriktade ungdomar som vill ha enindividuell utbildning av ett slag som inte ryms inom denationella programmen. Detta senare motiv kan avse ungdomar medsåväl yrkesinriktade som teoretiska utbildningsönskemål.I motionerna 1990/91:Ub127 (fp) yrkande 5, 1990/91:Ub132 (mp)yrkande 25 och 1990/91:Ub228 (fp) begärs åtgärder för att detäven skall vara möjligt att anordnalärlingsutbildning.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Individuella program inriktade mot yrkesutbildning skallenligt propositionen kunna utformas så att eleven, utan attvara anställd, studerar karaktärsämnena i huvudsak enskilt ochmed en stor del av utbildningen förlagd till en eller fleraarbetsplatser. Fackteori och undervisning i de ämnen som ärobligatoriska och gemensamma för alla nationella program skallingå i samma utsträckning som för andra elever. Dessa programbör enligt propositionen kunna förekomma huvudsakligen iföljande fall:för små och udda yrken,då eleven är bosatt på stort avstånd från den gymnasieskolasom anordnar önskat program,då denna studieform är bäst för eleven av personliga skäl,för elever med bestämda och målinriktade önskemål omyrkesstudier i övrigt, där de nationella programmen inte kantillgodose önskemålen.Även dagens gymnasiala lärlingsutbildning skall finnas somutbildningsalternativ. Att få en gymnasieutbildning ikombination med yrkesutbildning i ett anställningsförhållandeanser föredragande statsrådet skall kunna vara en form avindividuellt program. Förutsättningen är att sådanyrkesutbildning håller samma kvalitet som utbildning inomgymnasieskolan. Målsättningen för denna yrkesutbildning börvara att fackteori och ämnena svenska, engelska, matematik,samhällskunskap och naturvetenskap skall ingå. Dettaförutsätter att en överenskommelse sker mellan styrelsen förutbildningen och berört företag.Med hänvisning till vad utskottet här anfört anser utskottetatt motionsyrkandena i stort är tillgodosedda. Motionerna1990/91:Ub127 yrkande 5, 1990/91:Ub132 yrkande 25 och1990/91:Ub228 bör därför avslås.Enligt motion 1990/91:Ub146 (m, fp, c) är konstruktionen medindividuella program i gymnasieskolan ett inslag som det finnsanledning att knyta förhoppningar till. Den variationsbredd somde individuella programmen är avsedd att få påminner om detrika studieval som en gång var utmärkande för studier perkorrespondens. En särskild tillgång blir den individuellahandledning som förutsätts ingå som ett bärande moment vidstudier inom de individuella programmen. Därigenom, sägermotionärerna, täcks en brist som upplevs besvärande vid denrenodlade korrespondensundervisningen. För vissa elever som harbåde humanistiska och naturvetenskapliga intressen kan ett"tvärvetenskapligt" individuellt program, som rymmer t.ex.såväl fysik, kemi och biologi som latin och filosofi vara denperfekta lösningen. Det finns enligt motionärerna anledning attundersöka i vilken utsträckning det finns eller kan utvecklasbrevkurser eller andra självinstruerande läromedel som kananvändas som inslag i individuella program av detta slag.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Genom den föreslagna konstruktionen med individuella programmed lärare som handledare och med en friare timdispositionskapas helt nya förutsättningar för att genom enindividualiserad undervisning hjälpa den enskilde eleven attfullt ut utnyttja sin studiekapacitet. Självinstruerandeläromedel finns redan i viss utsträckning utvecklade ochproducerade av t.ex. . Hur de individuella programmenslutligt utformas avgörs av den lokala skolan.Med hänvisning härtill föreslår utskottet att motion1990/91:Ub146 inte föranleder någon åtgärd. Den böravslås.Individuella program kan anordnas för såväl enskild elev somen grupp av elever med samma studieinriktning. Kommun kanförlägga del av individuella program med innehåll av kost- ochkonsumentkunskap till landstingskommunal gymnasieskola medinternat. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt avslår motion 1990/91:Ub158 (c) yrkandena 2 och 3om nuvarande konsumtionsutbildnings karaktärsämnen i ettindividuellt program.Hinder föreligger inte för att erbjuda utbildning i etapper.Med hänvisning härtill avstyrks motion 1990/91:Ub162 (c)yrkande 1 om ett tvåårigt utbildningsalternativ igymnasieskolan.Motivet för de individuella programmen är att tillhandahållautbildning åt var och en efter hans eller hennes förmåga ochintresse. Syftet med motion 1990/91:Ub149 yrkande 6 är meddetta konstaterande i stort tillgodosett. Yrkandet avstyrksdärför.3.5 Nuvarande specialkurser m.m.Enligt propositionen skall gymnasieskolans nuvarandespecialkurser avvecklas och motsvarande utbildning anordnasantingen inom programmen, inom vuxenutbildning ellerinom högskolan.I motionerna 1990/91:Ub138 (m), 1990/91:Ub158 (c) yrkandena 4och 5, 1990/91:Ub206 (c) yrkande 6, 1990/91:Ub229 (mp),1990/91:Ub230 (c), 1990/91:Ub321 (c) yrkande 5, 1990/91:Ub508(c) och 1990/91:Ub535 (c) yrkande 2 begärs att delandstingskommunala specialkurserna inom konsumtionsområdetskall få finnas kvar. Enligt lagförslaget i propositionen skalllandstingskommun få anordna utbildning endast inom områdenanaturbruk och omvårdnad.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Landstingskommun har genom särskilda riksdagsbeslut (UbU1971:27, rskr. 275; UbU 1987/88:7, rskr. 63) fått rätt attbedriva utbildning inom området konsumtion. Enligt utskottetsmening bör kommun fortsättningsvis kunna förlägga tilllandstingskommunal skola annan utbildning än utbildning somavser naturbruk och omvårdnad. Med hänvisning härtill anserutskottet att motionerna 1990/91:Ub138 (m), 1990/91:Ub158 (c)yrkandena 4 och 5, 1990/91:Ub206 (c) yrkande 6, 1990/91:Ub229(mp), 1990/91:Ub230 (c), 1990/91:Ub321 (c) yrkande 5,1990/91:Ub508 (c) och 1990/91:Ub535 (c) yrkande 2 i stort ärtillgodosedda, varför de bör avslås.När det gäller nuvarande specialkurser och högrespecialkurser på det estetisk-praktiska området (t.ex.textilkunskap -- vävning, resp. sömnad) förutsätter utskottetatt dessa utbildningar får efterföljare inom det estetiskaprogrammet -- bild och formgivning där både textil slöjd ochträ- och metallslöjd ingår -- och inom den kommunalavuxenutbildningen. Möjlighet att inrätta lokala grenar tillprogram finns också. Efter överväganden i särskild ordning kanvissa fortsättningskurser komma att erbjudas inom högskolan.Av propositionen (s.122 och 124) framgår att kommun ochlandstingskommun skall ha frihet att inom kommunalvuxenutbildning inrätta lokala kurser bl.a. när det gällerpåbyggnadsutbildning. Med det anförda avstyrker utskottetmotion /91:Ub157 (c).I motion 1990/91:Ub309 (m, s, fp, c) begärs att särskildaåtgärder skall vidtas för att verksamheten vid iBorås skall bestå. Den ettåriga påbyggnadsutbildning ihandvävning, som anordnas vid denna skola, skapar enligtmotionärerna förutsättningar för en omfattande och betydandeyrkesverksamhet inom textil- och konfektionsområdet.Utbildningen vid anses unik och har värden för denenskilde och samhället som inte nog kan uppskattas, framhålls imotionen.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.Som tidigare redovisats skall gymnasieskolans nuvarandespecialkurser avvecklas och motsvarande utbildning anordnasantingen inom nationella program, inom vuxenutbildningeller inom högskolan. har i sinanslagsframställning () anfört att handvävningnaturligt utgör grunden för väveriteknik över huvud ochkompletterar högskolans industriellt inriktade utbildning.Forskning och utveckling inom industriell väveriteknikförutsätter goda insikter i den egna teknikhistorien och dåinte minst handvävning. Högskolan vill, heter det, därförmedverka till att en kvalificerad utbildning kan bevaras.Påbyggnadsutbildningen i handvävning i tillgodosernationella behov, och högskolan kan för sin del se attutbildningen överförs till högskolan. En förutsättning är dockatt erforderliga medel ställs till högskolans förfogande.I årets budgetproposition beräknas under anslaget B 8. Bidragtill driften av det kommunala offentliga skolväsendet14milj.kr. för överförande av vissa utbildningar till annanskolform och annat huvudmannaskap. Mot bakgrund av tidigareutredningsförslag (1979:27) och remissyttrandenöver detta finner utskottet det motiverat att ifrågavarandepåbyggnadsutbildning i handvävning vid i nuinordnas i högskolan i . Kostnaden för driften av dennautbildning i handvävning beräknas till 1045000kr.Utskottet anser att regeringen möjligt bör föranstaltaom att från den särskilda anslagsposten om 14milj.kr. underanslaget B 8. Bidrag till driften av det kommunala offentligaskolväsendet överföra 1045000kr. till högskolan i bör med anledning av motion 1990/91:Ub309 somsin mening ge regeringen till känna.Enligt motionerna 1989/90:Ub271 och 1990/91:Ub234 böroptikerutbildningen föras över till högskolan.Utskottet har erfarit att nyligenremitterat en skrivelse med nämnda innehåll till universitets-och högskoleämbetet för yttrande. Utskottet anser det angelägetatt denna mycket diskuterade utbildningsfråga (jfr UbU1980/81:29) nu får sin slutliga lösning. Detta bör riksdagenmed anledning av motionerna 1989/90:Ub271 och 1990/91:Ub234 somsin mening ge regeringen till känna.3.6 Vissa övriga gymnasieskolfrågorEnligt regeringens förslag skall utbildningen igymnasieskolan ske dels inom treåriga nationella program, delsinom individuella program. Enligt föredragande statsrådet ärutbildningen i särskolan inte sådan att den kan ge behörighettill de nationella programmen. Inte heller de individuellaprogrammen inom gymnasieskolans ram är lämpade för dem som fåttsin utbildning i särskolan. För dessa ungdomar bör i ställetgälla särskilda regler. Föredragande statsrådet avser att inomkort lägga fram förslag även i denna del.I tre motioner, nämligen 1990/91:Ub124 (m), 1990/91:Ub133 (s)och 1990/91:Ub170 (c), berörs särskoleelevers möjligheter tillstudier inom individuella program i gymnasieskolan.Motionärerna konstaterar att elever som tillhör särskolan mensom är lätt psykiskt utvecklingsstörda och som funktionelltbefinner sig i gränsområdet mellan särskolan och grundskolanresp. gymnasieskolan integreras i ökande utsträckning i vanligaklasser. Enligt motionärerna bör det vara möjligt för eleverfrån särskolan att studera inom individuella program igymnasieskolan. Beslut därom bör inte grundas på formella skälutan på den enskilda elevens förmåga att tillgodogöra sigutbildningen. Enligt motionärerna bör de av särskolans eleversom har förutsättningar för en utbildning i gymnasieskolan harätt att gå i gymnasieskolan.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Särskolekommittén (dir. 1989:20) som utrett frågan om ettgenerellt överförande av ansvaret för särskolan frånlandstingen till kommunerna har avlämnat sittbetänkande (SOU 1991:30 Särskolan, en primärkommunal skola). Ibetänkandet (s. berörs bl.a. ifrågavarande förslag attutbildningen i särskolan inte kan ge behörighet till studierinom de individuella programmen. Enligt kommittén innebärförslaget att den påbörjade individintegreringen av elever frånsärskolans yrkesutbildning försvåras eller kan tvingas upphöra.Kommittén anser att det elevutbyte som redan nu finns mellangymnasieskolan och särskolans yrkesutbildning måste få utvidgasoch underlättas. Mot denna bakgrund föreslår särskolekommitténatt de individuella programmen i gymnasieskolan hålls öppna försådana elever från särskolan som kan klara dem med det stödsärskolan kan ge.Utskottet anser att den samverkan mellan särskolan ochgrundskolan resp. gymnasieskolan, som utvecklats på det lokalaplanet , har varit av stort värde i olikaavseenden. Ett gemensamt huvudmannaskap för dessa skolformer,vilket bl.a. särskolekommittén föreslår, skulle ytterligarekunna utveckla samarbetet när det gäller personal, lokaler ochutrustning m.m. Utskottet finner det rimligt attsärskoleelever, som kan klara ett individuellt program, fårmöjlighet att följa ett sådant. Frågan om särskoleelevernasmöjligheter till studier i gymnasieskolan är föremål förberedning inom , bl.a. på grundval avsärskolekommitténs förslag. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till lag i denna fråga i enlighet med vadutskottet har anfört. Detta bör med anledning avmotionerna 1990/91:Ub124, 1990/91:Ub133 och 1990/91:Ub170 somsin mening ge regeringen till känna.I motion 1990/91:Ub149 (v) yrkande 7 begärs att elev igymnasieskolan skall ha lagfäst rätt att efter ettstudieuppehåll kunna få fortsätta på det påbörjade programmetlängst t.o.m. det första kalenderhalvåret det år eleven fyller20 år. Enligt motion 1990/91:Ub132 (mp) yrkande 19 delvis skalleleven kunna göra studieuppehåll för att t.ex. kunna gå ut iarbetslivet och även efter denna åldersgräns ha rätt attfortsätta på ett påbörjat program.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.I regeringens förslag till skollag fastslås elevernas rättatt fullfölja sin utbildning. Föreslagen lydelse av5kap.16§ innebär att den, som har tagits in på ettnationellt program i gymnasieskolan och påbörjat det, har rättatt fullfölja sin utbildning på detta program inom kommuneneller inom samverkansområdet eller motsvarande. Denna rättgäller dock längst t.o.m. det första kalenderhalvåret det åreleven fyller 20 år.Utskottet utgår från att nuvarande praxis för ledighet frånskolarbetet för enskild angelägenhet (jfr 9kap.84§gymnasieförordningen) inte kommer att ändras genom attgymnasieskolan reformeras.Med det anförda får yrkande 7 i motion 1990/91:Ub149 ansesvara i stort tillgodosett, varför det avstyrks.