bet · GF01UbU2 · 1991-10-24 00:00:00 — 1990/91:Ub72 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en omvandling av Bergsskolansslututbildning till en 80-poängs högskoleingenjörsutbildning.1990/91:Ub140 av m.fl. (m, s, fp, c, v)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en skyndsam översyn avidrottslärarutbildningens dimensionering vid högskolan iÖrebro.1990/91:Ub525 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom värdering av examina/betyg.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf608.1990/91:Ub539 av och förste vice talmanIngegerd () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av särskildpsykoterapiutbildning för psykologer,2. att hos regeringen begär skyndsam utredning ochförslag rörande sådan utbildning.1990/91:Ub566 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom inrättandet av ett fristående avsvenska och utländska utbildningar.1990/91:Ub578 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom inrättande av en linje för högre utbildning av servitöreroch sommelierer vid högskolan i /91:Ub633 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om innehållet i lärarutbildningen.1990/91:Ub674 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att i positiv anda pröva möjligheterna att genomföraprojektet akademi.1990/91:Ub686 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kompletteringsutbildning för psykologer.1990/91:Ub688 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom anordnandet av språktest och utfärdandet av intyg omkunskaper i svenska språket för invandrare.1990/91:Ub690 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ömsesidigt erkännande av examina.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:U520.1990/91:Ub713 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning meduppgift att utreda frågan om en särskild psykoterapiutbildningför legitimerade psykologer.1990/91:Ub722 av m.fl. (fp) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om godkännande av utländska examina.1990/91:Ub723 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering av utländska examina.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf646.1990/91:Ub809 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya modeller för lektorsutbildning,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet medlektorsutbildning vid några nya och medelstora högskolor ochatt sådan försöksverksamhet förläggs till högskolan iSundsvall--,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det institut fördistansundervisning som lokaliseras till i samarbetemed högskolan på orten bör få bedriva försöksverksamhet medlektorsutbildning.1990/91:Ub813 av m.fl. (mp) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om praktik i lärarutbildningen. /85 inleddes vid universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) en försöksverksamhet med värdering avutländska betyg. UHÄ hade uppmärksammat en ökande, spontanefterfrågan på sådan värdering, något som hängde samman med attinvandringen och flyktingmottagandet i var stort undermitten av . Verksamheten permanentades den 1 juli1988.Under en följd av år strömmade framställningar omekvivalering in till UHÄ i betydligt snabbare takt än UHÄ kundehandlägga dem. Den ärendebalans som därigenom uppstod gav ocksåupphov till åtskilliga motioner i under de följandeåren med begäran om intensifiering av verksamheten, bättreorganisation m.m. Efter förslag i motionerna Ub 1986/87:597 (m)och Ub 1986/87:623 (fp) beslöt att verksamhetenskulle tillföras ytterligare , vilket innebar mer änen fördubbling av resurserna (bet. UbU 1986/87:15 s. 11, rskr.155). Även därefter kvarstod emellertid problemen medärendebalansen hos UHÄ, varför regeringen i budgetpropositionen1990 (prop. 1989/90:100 bil. 10) föreslog en engångsanvisningav , vilket också blev beslut. Ianslagsframställningen inför /92 begärde UHÄ enförnyad engångsanvisning med samma belopp, vilket emellertidinte togs upp i regeringens budgetproposition 1991.I kompletteringspropositionen (prop. 1990/91:150 del II)framlade regeringen förslag om omställning och minskning av denstatliga administrationen. Bl.a. föreslogs förändringar av UHÄsuppgifter (s. 70 f.) innebärande att UHÄ inte längre skallbedriva planering, beredning och anslagsframställningar utankoncentrera sig på tillsyn, uppföljning och utvärdering. Sådanverksamhet vid UHÄ som kan beskrivas som service till högskolaneller till enskilda personer borde enligt propositionen ävenfortsättningsvis kunna bedrivas där, men föredragandestatsrådet ansåg att kostnaderna för verksamheten borde bärasav dem som efterfrågar tjänsterna. Ekvivaleringsverksamhetenvid UHÄ skulle fortsätta i oförändrad omfattning i avvaktan påen utredning som regeringen avsåg att uppdra åtriksrevisionsverket att företa när det gäller ansvar förverksamheten och dess finansiering. Med hänvisning till vadregeringen anfört i kompletteringspropositionen avstyrkteutbildningsutskottet (1990/91:UbU21 s. 19) motioner rörandefrågan om eventuell avgiftsbeläggning avekvivaleringsverksamheten.Arbetsmarknadsstyrelsen, , ,statens invandrarverk och UHÄ har -- mot bakgrund av enslutrapport från en arbetsgrupp med representanter från berördamyndigheter -- i en gemensam skrivelse till regeringen den 18februari 1991 hemställt om en utredning av verksamheten medbedömning, värdering och prövning av utländska utbildningar,examina och yrkeskunskaper i . Regeringen(arbetmarknadsdepartementet) gav den 2 maj 1991riksrevisionsverket i uppdrag att se över denna verksamhet frånde utgångspunkter som redovisats i den gemensamma skrivelsenfrån de fem myndigheterna.I motion 1990/91:Ub525 (mp) framhålls vikten av attvärderingen av utländska betyg hos UHÄ går snabbare änhittills. Enligt motion 1990/91:Ub566 (c) bör ett friståendeinstitut inrättas för värdering av svenska och utländskautbildningar, varvid motionären som huvudmän kan tänka sigstaten och arbetsmarknadens parter. Tillräckliga resurser tillekvivaleringsverksamheten vid UHÄ, en mindre etnocentrisk ochmer flexibel värdering och en samordning av svensk praxis medden praxis som råder inom EG förespråkas i motionerna1990/91:Ub722 yrkande 16 och 1990/91:Ub723 (båda fp). I motion1990/91:Ub690 (fp) yrkande 2 sägs att det är av utomordentligvikt att det undertecknade avtalet om examinasgiltighet i fullföljs.Utskottet anser att det pågående utredningsarbetet omekvivaleringsverksamheten bör slutföras innan tarställning till dennas organisation och finansiering iframtiden. Utskottet förutsätter att regeringen kommer attfullfölja det avtal som godkänt (prop. 1990/91:116,bet. JuU37, rskr. 261) om gemensam nordisk arbetsmarknad förpersoner som har genomgått en behörighetsgivande högreutbildning omfattande studier.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1990/91:Ub525, 1990/91:Ub566,1990/91:Ub690 yrkande 2, 1990/91:Ub722 yrkande 16 och1990/91:Ub723.Enligt motion 1990/91:Ub688 (c) skulle många invandraresmöjligheter på arbetsmarknaden stärkas om de fick möjlighet attvisa intyg på att de har kvalificerade kunskaper isvenska språket och lätt för att uttrycka sig i tal ochskrift. Ett sådant intyg bör enligt motionären utfärdas av ensvensk utbildningsmyndighet, förslagsvis ett universitet elleren högskola, för att inge förtroende hos arbetsgivare.Utskottet erinrar om att det finns möjlighet att vidgymnasieskola eller eller statlig vuxenutbildninggenomgå särskild prövning och få betyg i svenska på den nivåmotionären avser. I ämnet svenska ges betyg dels ilitteraturkunskap och språklig orientering, dels i svenskaspråket. Enligt vad utskottet erfarit kan särskild prövninganordnas även i språkfärdighetsdelen enbart, och betyg alltsåutfärdas i svenska språket. Vid flertalet universitet anordnasockså en poänggivande kurs i svenska för utländska studerande20 poäng, vilken bygger vidare på de kunskaper i svenska somkrävs för allmän behörighet till högskoleutbildning för sökandemed utländsk förutbildning. De som genomgår denna kurs fårutbildningsbevis från eller högskolan. Det behovsom motionären påtalar är därmed enlig utskottets meningtillgodosett, varför bör avslå motion 1990/91:Ub688.Slututbildningen vid i bör enligtmotion 1990/91:Ub72 (s) yrkande 2 omvandlas till eningenjörsutbildning inom högskolan.Utskottet behandlade en motion med liknande innehåll våren1989 och uttalade då att utskottet för sin del hade svårt attbedöma om den speciella utbildning som bedrivs vid Bergsskolanpassar in i den nya ingenjörsutbildningen eller ej. Utskottetutgick dock från att denna fråga skulle komma att övervägasinom ramen för det fortsatta planeringsarbetet föringenjörsutbildningen (1988/89:UbU30 s. 12).Enligt vad utskottet inhämtat har inte vare sigtill regeringen, UHÄ eller högskolan i framfört någotförslag om infogande av dess slututbildning iingenjörsutbildningen inom högskolan. Innan högskolan iKarlstad tagit ställning i frågan finns det enligt utskottetsmening inte anledning för att göra det. Yrkandetavstyrks.I tre motioner, nämligen 1990/91:Ub539 (m), 1990/91:Ub686 (s)och 1990/91:Ub713 (v), framförs förslag om en särskildpsykoterapiutbildning för legitimerade psykologer.Motionärerna påtalar att tidigare utfärdatgenerella kompletteringsbesked till psykologer, som behövtkomplettera med endast ca 15 poäng för att anses ha en medstatliga psykoterapiutbildningen likvärdig utbildning ochsåledes kunna få legitimation som psykoterapeuter. När dennakompletteringsmöjlighet upphört vid årsskiftet 1990-1991tvingas psykologerna för att få legitimation sompsykoterapeuter att genomgå hela den statligapsykoterapiutbildningen på 60 poäng. Detta anser motionärernavara slöseri med resurser.Utskottet vill med anledning av motionsyrkanden anföraföljande.Den ekvivalering av tidigare genomgången utbildning, somsocialstyrelsen har bedrivit sedan legitimation avpsykoterapeuter infördes , tillkom för att ge möjlighetatt uppnå legitimation för personer som före den statligautbildningens tillkomst och , då dennautbildnings kapacitet var mycket liten, genomgått annanutbildning av relevans för yrkesverksamhet som psykoterapeut.De sökande fick därvid i förekommande fall besked om vilkenkomplettering av deras redan genomgångna utbildning som skullekrävas för att de skulle kunna bli legitimerade.Den statliga psykoterapiutbildningen förändrades budgetåret1987/88. Den tidigare uppdelningen i två steg avskaffades ochutbildningen blev en påbyggnadslinje om 60 poäng förhalvtidsstudier. Alla som har förkunskaper motsvarande dentidigare steg 1-utbildningen i psykoterapi är behöriga attantas. Steg 1-utbildningen rekryterade studerande med skiftandeutbildningsbakgrund både till inriktning och nivå. Iutbildningsplanen för den nya påbyggnadslinjen nämnssärskilt psykologer med den nya femåriga psykologutbildningensamt läkare med vidareutbildning i psykiatri ellerbarnpsykiatri. Till påbyggnadslinjen rekryteras också ibetydande omfattning socionomer med steg 1-kompetens. Isamtliga fall krävs att sökande har varit yrkesverksam underminst och därvid haft möjlighet att tillämpapsykoterapeutiskt arbetssätt i större delen avarbetsuppgifterna. Innehållet i förutbildningen kan såledesvariera avsevärt mellan olika deltagare i utbildningen ipsykoterapi. Utskottet har erfarit att de som har femårigpsykologutbildning har väsentligt mer omfattande kunskaper änandra kategorier av deltagare i vissa förpsykoterapiutbildningen relevanta delar.Riksdagen godkände vid föregående de riktlinjer somregeringen föreslagit i kompletteringspropositionen föromställning och minskning av den statliga administrationenbl.a. inom högskolan (prop. 1990/91:150 del II, bet. UbU21,rskr. I dessa riktlinjer ingår en avveckling av dennuvarande studieorganisationen med utbildningslinjer, som avsesbli ersatt med en examensordning. Examensordningen skallenligt propositionen reglera målen för olika examina, men intehur studierna skall vara organiserade. Detta blir en fråga fördet lokala beslutsfattandet. Utskottet utgår från att berördahögskoleenheter i det framtida systemet kommer att ha möjlighetatt anpassa utbildningen i psykoterapi till olikadeltagargruppers skilda förutsättningar, med utbildningens målsom utgångspunkt och utan hinder av centralt fattade beslut omutbildningens poängtal. Beredningsarbete pågår inomregeringskansliet med sikte på att examensordningen skall kunnaträda i kraft när nästa treåriga planeringsperiod förgrundläggande högskoleutbildning börjar, dvs. budgetåret1993/94.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1990/91:Ub539, 1990/91:Ub686 och 1990/91:Ub713.Två motioner tar upp frågor om innehållet ilärarutbildningarna. Enligt motion 1990/91:Ub813 (mp) yrkande15 bör en praktikperiod läggas in ilärarutbildningen och de studerande bör under de inledandestudierna och praktiken ha tillgång till studie- ochyrkesrådgivning. I motion 1990/91:Ub633 (s) yrkande 1 sägs attutbildningen bör ge den blivande läraren förutsättningar förett skapande och integrerat arbetssätt som i den dagligaarbetsmiljön erbjuder eleverna inlärningstillfällen och ettinlärningsklimat som genomsyras av en helhetssyn på eleverna.Motionärerna anser att detta får ökad betydelse när flexibelskolstart införs.Utskottet konstaterar att praktikinslag numera regelmässigtingår redan under den första delen av lärarutbildningarna.Hittillsvarande centrala utbildningsplaner föreskriver att destuderande skall följas fortlöpande för att det vid behov skallvara möjligt att hjälpa dem som har problem i utbildningen ochatt studerande som avråds från fortsatt lärarutbildning skallha möjlighet att med studievägledare diskutera alternativautbildningar. Det som sägs i motion 1990/91:Ub633 yrkande 1 ärenligt utskottets mening tillgodosett i de nuvarandeformuleringarna av målen för grundskollärarutbildningen.Utskottet har erfarit att det inom nyligenhar påbörjats ett beredningsarbete rörande en på ämnesstudiergrundad alternativ lärarutbildning för högreårskurser. Utskottet föreslår mot bakgrund av det anförda attriksdagen avslår motionerna 1990/91:Ub633 yrkande 1 och1990/91:Ub813 yrkande 15.En skyndsam översyn av idrottslärarutbildningensdimensionering vid högskolan i föreslås i motion1990/91:Ub140 (m, s, fp, c, v). Motionärerna hänvisar till denrådande bristen på behöriga idrottslärare, som kommer attförvärras genom avtalet om sänkt undervisningsskyldighet, ochtill att kapaciteten för idrottslärarutbildning vid högskolan iÖrebro inte utnyttjas till fullo.Utskottet konstaterar att regeringen har uppdragit åt UHÄ attsenast redovisa en aktuell bedömning av denlångsiktiga dimensioneringen av den grundläggandehögskoleutbildningen med hänsyn till arbetsmarknadensförväntade behov och tillgången till högskoleutbildadarbetskraft samt till de studerandes efterfrågan. Utskottetanser att dimensioneringen av idrottslärarutbildningen i Örebrobör bedömas i detta sammanhang, varför bör avslåmotion 1990/91:Ub140.I motion 1990/91:Ub809 (s) föreslås nya modeller förlektorsutbildning (yrkande 3). Eftersom så få avdem som disputerat vid universiteten ägnar sig åt läraryrketvill motionärerna att lärare med grundutbildning tillgrundskole- eller gymnasielärare skall få kombineralärartjänstgöring på deltid med vidareutbildning till lektor.Denna vidareutbildning, som enligt motionärerna med fördel kananordnas i modifierad distansmodell vid lärarutbildningarutanför de stora universitetsorterna, föreslås bedrivas påförsök vid högskolan i --(yrkande 4) isamarbete mellan denna och det lokaliseras till (yrkande 5).Utskottet har i betänkande 1990/91:UbU16 (s. 62) avstyrktyrkandena 1 och 2 i samma motion, rörande införande avlektorstjänster i och på samtliga gymnasielinjer.Den modell för lektorsutbildning som förespråkas i de nuaktuella yrkandena förefaller enligt utskottets uppfattningförutsätta att begreppet lektor ges en ändrad innebörd och intelängre avser en lärare med forskarutbildning. En sådanförskjutning är utskottet inte berett att förorda, varförriksdagen bör avslå motion 1990/91:Ub809 yrkandena 3, 4 och 5.I motionerna 1990/91:Ub578 (s) och 1990/91:Ub674 (fp)framhålls värdet av den högre restaurangutbildning som ärunder uppbyggnad i med anknytning till högskolani . Enligt förstnämnda motion bör en linje, omfattande120 poäng, inrättas för högre utbildning av servitörer ochsommelierer.Utskottet har erfarit att regeringen år1990 och 1991 har beviljat medel under tolfte huvudtiteln(anslaget C 12 Särskilda regionalpolitiska insatser iBergslagen m.m.) för utveckling och försöksvis drift av kurserinom högre restaurangutbildning i Hällefors.Försöksverksamheten inleddes /91 vid högskolan iÖrebro med en 40-poängskurs för servitörer, förlagd tillGrythyttan i kommun. Innevarande budgetår fortsätterverksamheten och påbyggnadskurser planeras för en studiegång påsammanlagt 120 poäng. Regeringen beslutade den 12 september1991 om lokaliseringsstöd för att FastighetsAB GrythytteAkademi skall kunna förvärva och till flytta densvenska utställningspaviljongen vid världsutställningen iSevilla 1992 efter användningen i . Planer finns för attnär paviljongen kommit på plats i flytta dengymnasiala restaurangutbildningen i dit.Utskottet anser att den försöksverksamhet medrestaurangutbildning på högskolenivå som bedrivs i Grythyttanär ett exempel på sådant som en högskoleenhet skall kunnabesluta att omvandla till reguljär verksamhet inom ramen föranslaget till lokala och individuella linjer samt friståendekurser. Den betydande utökning av antalet nybörjarplatser igrundläggande högskoleutbildning som vid föregåenderiksmöte (1990/91:UbU12 s. 38, rskr. 355) beslutade begäraförslag om budgetproposition kommer enligtutskottets bedömning att även vid högskolan i skapautrymme för sådana nya utbildningar som högskolan bedömer somsärskilt värdefulla och angelägna.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna1990/91:Ub578 och 1990/91:Ub674. beträffande värdering av utländska betyg m.m.att avslår motionerna 1990/91:Ub525, 1990/91:Ub566,1990/91:Ub690 yrkande 2, 1990/91:Ub722 yrkande 16 och1990/91:Ub723,2. beträffande intyg på kvalificerade kunskaper i svenskaspråketatt avslår motion 1990/91:Ub688,3. beträffande slututbildningen vid iFilipstadatt avslår motion 1990/91:Ub72 yrkande 2,4. beträffande särskild psykoterapiutbildning förpsykologeratt avslår motionerna 1990/91:Ub539, 1990/91:Ub686och 1990/91:Ub713,5. beträffande innehållet i lärarutbildningarnaatt avslår motionerna 1990/91:Ub633 yrkande 1 och1990/91:Ub813 yrkande 15,6. beträffande idrottslärarutbildningens dimensionering iÖrebroatt avslår motion 1990/91:Ub140,7. beträffande lektorsutbildningatt avslår motion 1990/91:Ub809 yrkandena 3, 4 och5,8. beträffande högre restaurangutbildning i Grythyttanatt avslår motionerna 1990/91:Ub578 och1990/91:Ub674.Stockholm den 24 oktober 1991På utbildningsutskottets vägnarRune RydénI beslutet har deltagit:Rune (),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),(),(),() ochBirgitta ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.