bet · GE01UU19 · 1991-05-16 00:00:00 — arbetar kontinuerligt för att dekapitalintensiva projektens miljöeffekter uppmärksammas iutvecklingsbankerna. Regeringen har i propositionen ocksåunderstrukit miljökonsekvensbeskrivningarnas betydelse.En stor del av arbete är av nödvändighet inteoffentligt. En viktig anledning till denna konfidentiellaarbetsprincip är att hänsyn måste tas till den nationellaintegriteten hos de i projekten engagerade staterna. Utskottetfinner ingen anledning att kräva en ändring av bankensadministrativa rutiner.Utskottet delar inte vissa av motionärernas uppfattning attanslag till de nya miljöfonderna skall undanhållas så länge somVärldsbanken inte har "reformerats". Dels spelar fonderna enangelägen roll, dels måste stå fast vid sina åtaganden.Därmed avstyrks yrkande 4 i motion U9 (v). Yrkande 3 i motionU9 (v) och yrkande 1 i motion U622 (c) får med det ovan anfördaanses besvarade.SkuldbytenSammanfattning av motionernaI yrkande 2 i motion U9 (v) föreslås att i sittbilaterala och multilaterala bistånd borde ta initiativ till"byten av skuld mot natur", i enlighet med vad den amerikanskebiologen har föreslagit. Motionärerna nämner somexempel på tidigare utförda byten köp av viss delav skuld i utbyte mot lokala investeringar iåterplantering av skog, skötsel av avrinningsområden ochmarkbevarande insatser.Liknande förslag presenteras i yrkandena 3 och 4 i motion U214(fp). Motionärerna argumenterar bl.a. att regeringen bör föreslåregler som möjliggör för exportkreditnämnden att under vissaförutsättningar sälja skuldandelar och att möjligheterna attmedverka till sådana miljösatsningar prövas inom ramen för dens.k. Parisklubben.UtskottetFrågan om skuldbyten behandlades i utskottets senastebetänkande om internationella miljöfrågor (1990/91:UU2). Fråganhar också behandlats i tidigare betänkanden (1989/90:UU7 och1989/90:UU16). I utskottets senaste betänkande konstaterades attdet genomförts framgångsrika projekt av detta slag, bl.a. ettSIDA-projekt i där SIDA med utnyttjande avkonvertering av privata fordringar genomfört ettmiljövårdsprojekt. konstaterades emellertid att en radförutsättningar måste vara uppfyllda för att önskvärd effektskall uppnås med en omvandling av en skuld i utländsk valutatill lokal valuta i syfte att utnyttjas för angelägna projekt påexempelvis miljövårdsområdet.I detta perspektiv var det utskottets mening att"debt-environment-swaps" knappast kan bli ett huvudmedel varesig för att lösa skuldkrisen eller miljöproblemen i u-ländereller östländer. I det enskilda fallet kan dylika insatserdäremot ha positiva effekter, inte minst genom engagemang frånfrivilliga organisationers sida. Skuldbyten kan därför för vissasituationer vara en av flera alternativa metoder att tillförafinansiering och därmed ha en positiv betydelse.Utskottet konstaterade vad gäller samarbetet inomParisklubben att stöder i dess strävanatt genom multilateralt samarbete framförhandla en skuldlättnadsom är anpassad till det enskilda skuldlandets betalningsförmågasamt att tillförsäkra olika kreditorer en rättvis andel av debetalningar som skuldlandet gör. Utskottet yttrade vidare attParisklubben har tagit avstånd från tanken attkonvertera offentliga fordringar, men att diskussioner nu harbörjat föras om för- och nackdelar med denna typ avtransaktioner. Utskottet fann det angeläget att deltaraktivt och konstruktivt i dessa diskussioner.Sedan utskottet senast behandlade denna fråga har ingentingskett som föranleder en ändring av utskottets ställningstagande.Därmed får yrkande 2 i motion U9 (v) samt yrkandena 3 och 4 imotion U214 (fp) anses besvarade.Internationella miljöfonderSammanfattning av motionernaI motion U214 (fp), yrkande 1, föreslås att en globalmiljöfond bör inrättas för att möta miljöhoten i tredje världen.I motion U220 (c), yrkande 1, föreslås på liknande sätt att englobal miljöfond skall inrättas.I motion U525 (mp), yrkande 4, föreslås att anvisar1 miljard kronor till en särskild miljöfond för internationellsolidaritet. I motion U624 (mp), yrkande 11, föreslås att 1miljard kronor även anvisas till en utomeuropeisk miljöfond.UtskottetUtskottet konstaterar att tillsammans med UNEPoch UNDP utarbetat förslag om en särskild miljöfond, den s.k.Global Environment Facility, för att finansiera åtgärder iu-länderna mot globala miljöproblem. Fonden kommer troligen att omfatta drygt 1 miljard USD.Det svenska bidraget kommer enligt propositionen sannolikt attuppgå till omkring 50 milj.kr. Som tidigare påpekats ibetänkandet har också en särskild fond upprättats inom ramen förMontrealprotokollet.Frågan om att inrätta en europeisk miljöfond har också väcktsav i FNs ekonomiska kommission för (ECE).Alltsedan förslaget presenterades i ECEs miljö- ochvattenkommitté har sökt stöd förinrättandet av en sådan fond. Förslaget har behandlats vid flerasessioner, senast i Esbo, . Vissadelegationer är fortsatt skeptiska mot den föreslagna formen föröverföring av resurser. Vid årets session med ECEs miljö- ochvattenkommitté konstaterades emellertid att målsättningen meddet svenska förslaget om att inrätta en europeisk miljöfonddelvis uppfyllts genom det omfattande finansiella stöd tillÖsteuropa som kommit i gång. ECE kommer fortsättningsvis attfölja utvecklingen av det finansiella samarbetet ochsamordningen av detta genom G24-gruppen.Något finansiellt utrymme att utöver de gjordainsatserna och åtagandena anslå vardera tilletablerandet av en europeisk resp. en utomeuropeisk miljöfondtorde enligt utskottets mening ej finnas.Därmed avstyrks yrkandena 1 i motion U220 (c), 4 i motion U525(mp) och 11 i motion U624 (mp). Yrkande 1 i motion U214 (fp) fårmed det ovan anförda anses besvarat.FN och miljönSammanfattning av motionernaI motion U259 (v), yrkande 8, föreslås att bör verkaför ökat internationellt samarbete kring frågor som rörbioteknik. I yrkande 9 i samma motion föreslås att skallverka för ett ökat internationellt engagemang för att bevara denbiologiska mångfalden. I motion 604 (m) föreslås att vidFNs konferens om miljö och utveckling skall prioriteraklimatvårdsfrågor samt frågor som rör skyddet av den biologiskamångfalden. I motion U624 (mp), yrkande 3, föreslås att Sverigeinom FN skall verka för att en konvention om fri information omuppgifter som rör miljön upprättas. I yrkande 4 i samma motionföreslås att inom FN skall verka för att etablerademiljöorganisationer får observatörsstatus i de internationellakonventionernas kommissioner. I motion U642 (mp), yrkande 2,föreslås att borde ta upp frågan om inrättandet av ettFN-miljöråd vid om miljö och utveckling . Iyrkande 1 i motion U664 (c) föreslås att iinternationella organ, exempelvis FN, skall föreslå en genomgångav effekterna på barn i skadliga miljöer av olika föroreningaroch gifter. I yrkande 2 i samma motion föreslås att regeringenbör ge i uppdrag till något miljöinstitut eller någonforskningsinstitution att studera barnens situation i särskiltutsatta områden, exempelvis . I motion U669 (c) föreslåsatt arbetar för att föra upp biltrafikens bränsle- ochavgasfrågor till "miljöbeslut" på i deJaneiro.UtskottetSom tidigare konstaterats i betänkandet är frågan om denbiologiska mångfalden något som prioriteras i förberedelsernainför FNs konferens om miljö och utveckling 1992.Konventionsförhandlingar om biologisk mångfald och bioteknikpågår redan i UNEPs regi. har en aktiv roll i dessaförhandlingar. Enligt svensk uppfattning borde de biotekniskafrågorna utgöra en integrerad del av den eftersträvadekonventionen.Regeringen har i propositionen uttryckt meningen attmålsättningen i denna konvention borde vara att genom praktisktarbete konkretisera kopplingen mellan bevarande och nyttjande avbiologisk mångfald. Konventionen bör, enligt regeringensuppfattning, ha till syfte att stödja forskning på detta område,att samla och sprida kunskaper och att verka för ett konkrethänsynstagande och en ekologisk anpassning av olika verksamhetersom påverkar den biologiska mångfalden. Regeringen anser därföratt konventionen bör ta sin utgångspunkt i nationellaaktionsplaner för naturvård. Detta bör regelbundet redovisastill konventionens parter för granskning. Målsättningen är attavsluta förhandlingsarbetet . Utskottet ställer sigbakom denna inriktning av arbetet.Utskottet konstaterar att genom att ansluta sig rad konventioner på naturvårdsområdet har förbundit sig attskydda djur- och växtarter och deras livsmiljöer. Den europeiskanaturskyddskonventionen () syftar till attskydda europeiska arter av vilda djur och växter och deraslevnadsområden. Bonnkonventionen har till syfte att skyddadjurarter som korsar nationella gränser. Konventionenföreskriver i princip ett totalt förbud mot att fånga eller dödavissa hotade arter, vilka uppräknas i en bilaga tillkonventionen. Den tidigare nämnda konventionen om skydd avvåtmarker (Ramsarkonventionen) syftar till att skydda våtmarkerglobalt, särskilt som levnadsområden för vattenfåglar.Washingtonkonventionen reglerar den internationella handeln medutrotningshotade växt- och djurarter. Konventionerna har medförtett bättre och integrerat kunskapsutbyte mellan deavtalsslutande staterna.Frågan om en konvention om klimatförändringar har som tidigarepåpekats i betänkandet hög prioritet i Sverigesförberedelsearbete inför FNs konferens om miljö och utveckling1992. I detta arbete ingår som en naturlig komponentbilavgasernas effekt på den globala miljön. Utskottetförutsätter att även andra miljöaspekter än avgasernasklimateffekter behandlas i det globala sammanhanget.Med det ovan anförda får yrkandena 8 och 9 i motion U259 (v),motion U604 (m) samt motion U669 (c) anses besvarade.Utskottet delar den oro som vissa av motionärerna uttryckerför skadliga substansers inverkan på världens barn. Sommotionärerna påpekar kan dålig miljö ge upphov till undernäring,sjukdomar och handikapp. Detta strider mot barnkonventionensanda. De skadliga effekterna av miljöförstöring på barnenunderstryker ytterligare de akuta behoven av varaktiga ochhållbara lösningar på jordens miljöproblem. Utskottet utgår frånatt regeringen, som varit drivande i arbetet medbarnkonventionens upprättande, tar särskild hänsyn till dessafrågor.Därmed får yrkandena 1 och 2 i motion U664 (c) ansesbesvarade.Frågan om organisatoriska förändringar av FN i syfte attstärka organisationens bevakning och skötsel av miljöfrågornakommer att diskuteras vid i 1992.Utskottet konstaterar att en rad FN-organisationer har engageratsig på miljöområdet, delvis som ett resultat avBrundtlandkommissionens arbete. har de globalamiljöfrågorna uppmärksammats på ett tydligare sätt än tidigareoch har kommit att spela en alltmercentral roll. Enligt utskottets uppfattning är det naturligt attSverige verkar för att stärks ytterligare för att spela enframträdande roll i det internationella miljöarbetet. böräven i fortsättningen samordna de globala mätsystemen förmiljöförändringar, och funktionen att värdera data och riskerbör förstärkas. har också en självklar roll i det normativaarbetet, dvs. arbetet för att få till stånd internationellaöverenskommelser och riktlinjer, samt för att styra det globalamiljösamarbetet. Även om övriga FN-organ måste ta sitt ansvarför att integrera miljön i verksamheten anser utskottet att UNEPockså i fortsättningen behövs för att katalytiskt påverkaarbetet och för att biträda vid den nödvändiga samordningen.Utskottet anser att förslaget om ett särskilt miljöråd i FNinte tillräckligt tar hänsyn till FNs stadga och säkerhetsrådetsverkliga roll. Om internationella miljökatastrofer når sådanaproportioner att de hotar den internationella freden ochsäkerheten kan frågorna väckas i säkerhetsrådet. Idén, som bl.a.har väckts inom ramen för arbete, äremellertid värd att diskutera. Utskottet anser att det är enrimlig begäran att frågan behandlas i förberedelsearbetet förFNs konferens om miljö och utveckling 1992.Därmed får yrkande 2 i motion U642 (mp) anses besvarat.Frågan om fri information om uppgifter som rör miljön hartidigare behandlats av utskottet. I utskottets senastebetänkande om internationella miljöfrågor konstaterades att "enförutsättning för att det internationella rättssystemet skallbli effektivt är att det finns en fri och öppen information omde olika ländernas åtgärder och avsaknad av åtgärder. Frågan hartagits upp inom ... och vid miljömötet i .-- -- -- Utskottet utgår från att regeringen fortsatt driverdenna fråga. "Utskottet finner ingen anledning att ändra sin uppfattning idenna fråga.Därmed får yrkande 3 i motion U624 (mp) anses besvarat.Frågan om observatörsstatus för etablerade miljöorganisationeri internationella konventioners kommissioner har också nyligenbehandlats av utskottet. I ovan citerade betänkande yttradeutskottet att det delade motionärernas uppfattning att detta varen rimlig begäran. Enligt vad utskottet har erfarit har storaframsteg gjorts för att s.k. NGOs (non-governmentalorganizations) skall kunna ackrediteras vid den förberedandekommitténs för möten. Samtliga NGOs som hittillshar ansökt om ackreditering har bedömts motsvara de kriteriersom uppställts.Därmed får yrkande 4 i motion U624 (mp) anses besvarat.Miljö och rättsliga/administrativa frågorSammanfattning av motionernaI yrkande 2 i motion U11 (c) föreslås en förstärkning avmiljöbevakningen vid ambassader. I motion U504 (m),yrkande 4, föreslås att EEA () skallförstärkas och även få i uppgift att direkt kontrollera hur deolika medlemsländerna uppfyller EGs miljödirektiv. I motion U510(mp), yrkande 5, föreslås att bör ta initiativ tillinrättandet av en alleuropeisk miljömyndighet enligt deriktlinjer som fastlades vid det alleuropeiska miljömötet i . I yrkande 2 i motion U624 (mp) föreslås att samtligainternationella konventioner som ingåtts av på miljö-och naturvårdens område skall få sin motsvarighet i dennationella rätten. I motion U670 (mp), yrkande 9, föreslås attden internationella rätten skall kompletteras medefterlevnadskontroll och med påföljder för fördragsbrott.UtskottetRegeringen förklarar i propositionen att två nyamiljöattachétjänster skall inrättas, varav en vid den svenskaEG-delegationen i . Miljöattachétjänsten i , somredan under våren 1991 har tillsatts, kommer att vara ansvarigför den miljöpolitiska bevakningen vid den svenskaEG-delegationen. Den andra miljöattachétjänsten kommer attinrättas senare, och bör enligt utredningen om Sverigesinternationella miljösamarbete tillsättas i första hand iTyskland. Miljöattachéerna kommer att ha ett nära samarbete medde tekniska attachéerna som har ett ansvar för den miljötekniskabevakningen. Regeringen avser också göra en översyn av hurutlandsmyndigheterna på ett effektivare sätt kan användas imiljöarbetet.Därmed får yrkande 2 i motion U11 (c) anses besvarat.Frågan om medlemskap i (European EnvironmentAgency) har behandlats av utskottet. I betänkande1990/91:UU2 konstaterade utskottet att såväl som deövriga EFTA-länderna eftersträvar medlemskap i . Ipropositionen konstateras att det är ett svenskt intresse attett samspel sker mellan EEA och det svenska nationellaövervakningssystemet. Utskottet förutsätter att de fortsattaförhandlingarna sker med den skyndsamhet som situationen kräver.Frågan om efterlevnadskontroll är en naturlig del av de pågåendeförhandlingarna.Utskottet anser att behovet av en alleuropeisk miljömyndighetbör ses i ljuset av de myndigheter och organ som redan finns iEuropa. Vissa frågor, som exempelvis natur- och markvård kanbehöva hanteras enhetligt, men enligt utskottets mening är det idagsläget mera angeläget och realistiskt att redan existerandemyndigheter och organ effektiviseras än att en alleuropeiskmiljömyndighet skapas. Skapandet av EEA kan komma att fyllavissa av de behov motionärerna pekar på.Därmed får yrkandena 4 i motion U504 (m), 5 i motion U510 (mp)och 9 i motion U670 (mp) anses besvarade.Förhållandet mellan internationella miljökonventioner och dennationella rätten har också behandlats av utskottet.Utskottet konstaterar att i vissa länder ett internationelltavtal automatiskt utgör en del av den interna rättsordningen såsnart det har trätt i kraft. Folkrättsligt tillämpar sådanaländer det s.k. monistiska systemet. För och många andraländer, däribland de övriga nordiska, vilka har en dualistiskrättsordning, krävs däremot en nationell rättsakt varigenomavtalets regler införlivats med den interna rättsordningen föratt reglerna skall bli tillämpliga på nationell nivå. När enöverenskommelse skall införlivas med den nationella rättenanvänds i huvudsakligen den s.k. transformationsmetoden(till skillnad mot inkorporering). Vid transformation omarbetasde delar av den internationella överenskommelsen som behöverinförlivas med svensk rätt till svensk författningstext.Transformationsprincipen kan enligt propositionen leda tillvissa svårigheter att känna igen de internationella åtagandena iden svenska lagstiftningen. Förhållandet mellan den svenskamiljölagstiftningen och internationella åtaganden aktualiserasgenom den lagharmonisering som blir en följd av ett närmandetill EG.Därmed får yrkande 2 i motion U624 (mp) anses besvarat.PolarområdenaSammanfattning av motionernaI motion U10 (m), yrkande 3, föreslås att bör verkaför ett långtgående skydd av , som syftar till attområdet får ställning som världsnaturpark. I yrkande 1 i motionU11 (c) föreslås likaledes att i det internationellanaturvårdsarbetet skall verka för att förklaras somnaturpark. I motion U605 (fp) föreslås att driver påförhandlingarna med för att få till stånd enminskning av utsläppen från den starkt förorenande industrin påKolahalvön. I motion U624, yrkande 7, föreslås att skallverka för att görs till världspark och omfattas av enskyddskonvention. I yrkande 8 i samma motion föreslås attSverige inte skall ratificera Mineralkonventionen. I motionensyrkande 9 föreslås att skall verka för att eninternationell konvention upprättas som reglerar all mänskligpåverkan i Arktis.UtskottetPolarområdena behandlades i utskottets senastebetänkande om internationella miljöfrågor (1990/91:UU2). Ibetänkandet konstaterades bl.a. att utskottet delade den oroinför en miljöförstörande exploatering som hotar de känsliga ochför den globala forskningen omistliga resurser som utgörs avjordklotets båda isklädda poler. Denna syn framfördes även i ettsärskilt betänkande om (1989/90:UU4).Utskottet konstaterade också att en ratificering avmineralkonventionen saknar aktualitet för svensk del: "Detsvenska intresset för mineralkonventionen har aldrig varitförknippat med mineralutvinning utan med en strävan att uppnåett så rigoröst skydd för miljö som möjligt.Mineralkonventionen var ett första steg för att hejda enexploatering av . Utskottet ser det som naturligt attSverige nu eftersträvar ett mer långsiktigt skydd. "(1990/91:UU2).Förhandlingar om ett särskilt miljöskyddsinstrument förAntarktis har efter särskilda möten i --december1990 och i lett till en överenskommelse omförbud mot gruvdrift och oljeutvinning i under enperiod av . Utskottet anser att detta är en glädjandeutveckling. bör arbeta för att detta instrument ger ettså starkt skydd som möjligt för miljön i Antarktis.Mineralutvinning i området bör enligt utskottets meningförbjudas. Tanken på att förklara som envärldsnaturpark bör enligt utskottet beaktas i det fortsattaarbetet med detta miljöinstrument.Utskottet konstaterar att det pågåröverläggningar om miljö inom ramen för den s.k.Rovaniemiprocessen. Denna syftar till att åstadkomma ettintensifierat samarbete för att skydda den arktiska miljön. Enstrategi för miljöskydd i avses bli antagen vid ett mötepå ministernivå i . I det fortsatta arbetetpå att skydda den arktiska miljön kommer också särskild hänsynatt behöva tas till urbefolkningens hälsa samt ekonomiska,sociala och kulturella behov och värderingar.Inom ramen för Rovaniemiprocessen har en kartläggning avkonventioner som berör den arktiska miljön gjorts. Ett stortantal konventioner, deklarationer och avtal bidrar helt ellerdelvis till att skydda . I det fortsatta arbetet äravsikten att undersöka i vilken utsträckning existerandekonventioner kan förstärkas eller utvidgas samt i vilken mån ettsärskilt avtal för miljöskydd i behövs. Målsättningen börenligt utskottet vara att finna det mest effektiva sättet attskydda . Det är i sammanhanget viktigt att ha i åtanke attmiljöproblemen i till stor del har sitt ursprung i källorutanför regionen. Av den anledningen är miljösamarbete i bredarefora nödvändigt.Deltagande länder i Rovaniemiprocessen är de fem nordiskaländerna samt , och . Dessutom inbjudsobservatörer från , , , ECE, ICC(inuiternas organisation) och Nordiska samerådet.Vad gäller miljöföroreningarna på kommer detarktiska samarbetet inom ramen för Rovaniemiprocessen på längresikt även att kunna påverka miljöproblem av det slag som råderdär. En gemensam svensk-norsk-finsk arbetsgrupp har lämnatförslag till om metoder att minska utsläppen avfrämst svavel från de sovjetiska nickelsmältverken påKolahalvön. Arbetsgruppen överlämnade till densovjetiska sidan ett förslag till finansiering av de nödvändigaåtgärderna och textförslag till ett protokoll för de fyraberörda staterna. är berett att bidra till finansieringpå kommersiella villkor. har ingen reaktion kommit frånde sovjetiska myndigheterna på arbetsgruppens förslag.Utrikesdepartementets handelsavdelning bevakar frågan.Att de nordiska regeringarna fäster stor vikt vid miljön iArktis har tidigare också tagit sig uttryck i starka gemensammamarkeringar mot planerade provsprängningar på får yrkandena 3 i motion U10 (m) och 1 i motion U11(c), motion 605 (fp) samt yrkandena 7, 8 och 9 i motion U624(mp) anses besvarade.Stärkande av miljöskyddetSammanfattning av motionernaI motion U214 (fp), yrkande 5, föreslås att bör tainitiativ till en internationell miljöskyddsstyrka för snabbainsatser vid miljökatastrofer i utvecklingsländer. Inledningsvisbör miljöskyddsstyrkan enligt motionärerna utrustas för attkunna ingripa mot olje- och giftutsläpp som hotar kusthavensrika biologiska liv och fiskeresurser.I motion U527 (mp), yrkande 4, föreslås att erforderligainitiativ bör tas i för att få till ståndinternationella konventioner som ratificerar kritiskamiljöbelastningsgränser på olika områden liksom klargörsignatärstaternas åtaganden och vilka konventioner som böromfatta samtliga länder i och de länder som gränsar tillÖstersjön.I motion U614 (mp), yrkande 1, föreslås att i FN skallverka för upprättandet av en internationell miljödomstol som äröppen för nationer och miljöorganisationer.UtskottetUtskottet konstaterar att frågan om en internationellmiljödomstol och frågan om en internationell miljöskyddsstyrkabehandlades i utskottets senaste betänkande om internationellamiljöfrågor (1990/91:UU2).Räddningsverket har organiserat en räddningsstyrka försnabba räddningsinsatser i katastrofområden utomlands.Räddningsstyrkan skall utgöras av frivilliga från sjukvården,Röda korset, Svenska , och frånräddningstjänsten i 21 kommuner.Inom IMO () har under 1990arbetet med en global konvention om beredskap och bekämpning avoljeutsläpp till sjöss avslutats. I ett senare skede kankonventionen komma att utvidgas till att inte bara omfatta olja,utan också andra skadliga ämnen som måste bekämpas. Den globalakonventionen är ett komplement till befintliga bilaterala ochmultilaterala överenskommelser. Den kommer att ha störstpraktisk betydelse för utvecklingsländerna.Inom ECE pågår förhandlingar om en särskildkonvention för att förebygga industriolyckor samt för att uppnåeffektivt samarbete för den händelse en olycka skulle uppstå.