bet · GE01KU42 · 1991-04-23 00:00:00 — I betänkandet behandlas vissa motioner från allmännamotionstiden rörande arbetsformer. Utskottet aviserar en utvärdering avförsöksverksamheten med förändrad budgetbehandling i riksdagenmen föreslår att sista tidpunkten för avgivande av andraanslagspropositioner än kompletteringspropositionen även under1991/skall vara . Vidare föreslåsen förlängning av den ordning som gällt under innevaranderiksmöte för frågestundens förläggning samt vissa smärreförändringar i reglerna för kammarens arbete. Till betänkandethar fogats tre reservationer. 1990/91:K216 av m.fl. (m) vari yrkas3. att beslutar att varje utskott skallbestå av 15 ledamöter,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvärdering av stiftade lagar.1990/91:K228 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att beslutar i enlighet med vad i motionenanförts om hur utvärdering och kontroll skall ske.1990/91:K301 av och ()vari yrkas att uppdrar åt förvaltningsstyrelsen attpublicera riksdagsbesluten enligt vad som föreslagits imotionen.1990/91:K303 av () vari yrkas att riksdagengodkänner den i motionen föreslagna förändringen av 8 kap. 1 §första stycket riksdagsordningen.1990/91:K311 av () vari yrkas1. att av talmanskonferensen begär en översyn avarbetsformerna i för kontroll av hur beslut verkställsenligt vad som anförts i motionen.1990/91:K316 av () vari yrkas1. att uppdrar åt talmanskonferensen att övervakaatt arbete strikt följer regeringsform,riksdagsordning och andra lagar som reglerar riksdagensverksamhet,1990/91:K318 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar begära att talmannen på prov låter anordna enutmaningsdebatt av den typ som beskrivits i motionen.1990/91:K320 av Hans Leghammar m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen beslutar i enlighet med vad i motionen anförts omdeltagande i utrikesnämnden.1990/91:K321 av och Hans Leghammar (m, mp) variyrkas att hos regeringen begär att frågan omsanningsförsäkran för den som lämnar upplysningar tillriksdagsutskott skyndsamt utreds i syfte att framläggalagförslag om sådan försäkran. Utvärdering m.m.MotionernaEnligt motion 1990/91:K311 yrkande 1 av () börsådana förändringar vidtas i arbetsformer att enbättre kontroll möjliggörs från riksdagsledamöternas sida av hurbeslut tolkas och verkställs. Krav på att utskottens verksamheti högre utsträckning skall syfta till utvärdering avverkställigheten av fattade beslut framförs också i motionerna1990/91:K216 yrkande 19 av m.fl. (m) samt1990/91:K228 yrkande 4 av m.fl. (mp).Utskottets bedömningTalmanskonferensen beslöt på förslag av såvälfinansutskottet som att tillsätta enutredning om arbetsformer och organisation. Encentral uppgift för utredningen är att, mot bakgrund av denbetydelse som frågan om uppföljning och utvärdering av denstatliga verksamheten fått , göra en översyn avden organisation som har för dessa uppgifter. I dettaarbete ingår att undersöka frågan om hur en ökad samordning avutskottens och revisorers verksamhet skall kunnaåstadkommas. Syftet med motionerna K311 yrkande 1, K216 yrkande19 samt K228 yrkande 4 är därmed tillgodosett.2. laglydnadMotionenI motion 1990/91:K316 yrkande 1 av () ges treexempel på vad motionären anser vara bristande respekt förriksdagsordningens bestämmelser. Det första exemplet gällerbestämmelsen i 1 kap. 4 § riksdagsordningen om tidpunkten förriksmötets avslutande. har enligt motionären tagit förvana att år förlänga till att pågå efter denangivna tidpunkten . Detta trots bestämmelsen att så fårske endast om särskilda skäl föreligger. Enligt motionären harriksdagsordningen på denna punkt kommit att sättas ur spel.Det andra exemplet avser det förfarande med förenkladmotionsbehandling i vissa fall som tillämpats av bl.a.jordbruksutskottet. I motionen ifrågasätts om detta förfarandeär förenligt med bestämmelserna i 4 kap. 3§ regeringsformen omärendenas beredning.Slutligen erinras i motionen om att det under tidenoktober--fanns en lag som klart angav på vilkennivå riksdagsledamöternas arvode skulle ligga, men att denna laginte tillämpades. Enligt motionären kan orsaken möjligen havarit att den kommande lagstiftningens retroaktiva verkan eljestskulle ha framträtt i mer öppen dager.I motionen sägs att det samlade intrycket av den redovisadeutvecklingen är att nu måste välja om den i enlighetmed regeringsformen skall arbeta under lagarna eller omförändrad praxis skall uppkomma ad hoc utan föregående beredningoch lagstiftning.Utskottets bedömningUtskottet vill först framhålla att den självklarautgångspunkten är att verksamhet i alla delar skallfölja bestämmelserna i riksdagsordningen och i annanlagstiftning. I de fall arbetsbelastningen i ellerändrade förhållanden i övrigt leder till svårigheter härvidlagbör initiativ tas till en översyn av såväl lagstiftningen somarbetsordning i riksdagen.Den av talmanskonferensen tillsatta utredningen kommer enligtvad utskottet inhämtat utöver frågan om utvärderandeverksamhet att behandla en rad frågor som rör riksdagsarbetetsorganisation. Ett av de centrala områdena för utredningensverksamhet rör årsrytmen i riksdagsarbetet. Den i motionenberörda frågan om tidpunkten för riksdagsarbetets avslutandekommer att behandlas i detta sammanhang. Utredningen kan ocksåförväntas behandla formerna för riksdagsärendenas beredning.Utskottet kommer för sin del att i ett senare betänkandebehandla den i motionen berörda frågan om förfarandet medförenklad motionsbehandling uppfyller regeringsformens krav påberedning av ärenden.När det gäller frågan om riksdagsledamöternas arvoden kanutskottet konstatera att lagrådet fann (1990/91:KU10) att ävenom en viss oklarhet vidlät stadgandet i 3§ första stycket ilagen (1988:589) om ledamöternas arvoden torde utformningen dockfå till följd att det konstitutiva elementet vid bestämmande avledamotsarvodets storlek var förvaltningskontorets beslut omarvodets beräkning. När denna beräkning skall företas sägs inteuttryckligen. Lagrådet konstaterade att någon sådan beräkningför tiden -- inte hadegjorts och drog slutsatsen att den föreslagna undantagsregelninte kunde sägas ha karaktären av retroaktiv lagstiftning, trotsatt den avsåg förmåner som redan förflutit.Det är enligt utskottets mening en central och självklaruppgift för talmanskonferensen att övervaka att riksdagensarbete följer regeringsform, riksdagsordning och andra lagar somreglerar verksamhet. Något behov av ett särskiltuppdrag från av det slag som föreslås i motion K316yrkande 1 föreligger enligt utskottets mening därför inte.3. till vissa organMotionernaI motion 1990/91:K216 yrkande 3 av m.fl. (m)erinras om den utökning av antalet ledamöter i utskotten från 15till 17 som en majoritet i beslöt om efter valet 1988.Enligt motionärernas uppfattning var denna förändring ägnadatt öppna vägen för framtida snabba förändringar avriksdagsordningen beroende på hur kommande val skulle komma attutfalla. Övertygande skäl talar enligt motionen för attriksdagen bör besluta återgå till tidigare gällande ordning med15 ledamöter i varje utskott.I motion 1990/91:K320 av Hans Leghammar (mp) föreslås enutredning som syftar till att skapa förutsättningar för attföreträdare för samtliga i representerade partier fårminst en ledamot i utrikesnämnden.Utskottets bedömningRiksdagen beslöt på förslag av utskottet(1989/90:KU36) om en ändring av tilläggsbestämmelsen 4.3.1 tillriksdagsordningen. Förändringen innebär att antalet ledamöter iutskotten fastställs av på förslag av valberedningen.Utskottet anförde i sammanhanget att huvudregeln alltjämt börvara att varje riksdagsutskott har 15 ledamöter. Med tanke på deskiftande partimässiga förhållandena i var det dockönskvärt med en viss flexibilitet i ledamotsantalet utöver detminimiantal av 15 som fastslås i riksdagsordningenshuvudbestämmelse. För att utskotten skulle kunna arbeta ismidiga och effektiva former kunde det dock endast bli aktuelltmed en utökning med några enstaka platser. Undantagsvis kundeman enligt utskottet tänka sig att ledamottalet var olika iolika utskott.Enligt motion K216 yrkande 3 föreligger en risk att riksdageni syfte att bereda alla riksdagspartier utskottsrepresentationbeslutar om ett så stort antal ledamöter i varje utskott att detmenligt påverkar effektiviteten i utskottsarbetet. Mot bakgrundav vad utskottet tidigare anför är denna risk enligt utskottetliten. Motionen avstyrks.Utskottet behandlade också en motion rörandeutrikesnämndens sammansättning. Utskottet (1989/90:KU36) fann dåatt utrikesnämnden, med hänsyn till sina uppgifter, borde varabegränsad till sin storlek och ha proportionell sammansättning.Förslaget i motionen förutsatte att man gav avkall på enderaeller båda dessa principer. Utskottet gör samma bedömning nu ochavstyrker motion K320.4. Sanningsförsäkran vid utskottsutfrågningMotionenEnligt motion 1990/91:K321 av () och HansLeghammar (mp) är det otillfredsställande att det är möjligt attvid utfrågning inför ett riksdagsutskott lämna felaktiga ellervilseledande uppgifter liksom att förtiga viktig information,utan att detta går att åtgärda juridiskt. Motionärernahemställer om en utredning i syfte att skyndsamt införa enordning med sanningsförsäkran inför ett riksdagsutskott. Isamband härmed bör övervägas om olika regler bör gälla för olikakategorier av utfrågade. Att statsråd, statssekreterare ochpolitiskt sakkunniga bör avlägga sanningsförsäkran är enligtmotionen självklart.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare behandlat motionerom sanningsförsäkran vid utskottsutfrågningar. Senast skedde detvåren 1990 (1989/90:KU36). Utskottet framhöll bl.a. att en regelom någon form av edgång eller sanningsförsäkran vidutskottsutfrågning för att få effekt måste vara kopplad tillbestämmelser om plikt att delta i sådan utfrågning och att lämnaupplysningar. Utfrågningarna skulle då få en helt annan karaktärän att vara ett led i utskottets inhämtande av sakupplysningar.Utskottet vidhåller denna uppfattning. Tidpunkten för val av talmanMotionenI motion 1990/91:K303 av () påpekas atttalmännen och vice talmännen numera spelar en avgörande roll förregeringsbildningen. Enligt motionären är det därför olyckligtatt nyval av talmän sker precis vid den tid efter ett val dåregeringsbildning i många fall måste ske. I vissa lägen skulleoenighet om talmansposterna kunna fördröja och komplicerabildandet av en ny regering. I motionen föreslås därför enförändring av bestämmelsen i 8 kap. 1§ riksdagsordningen omval av talmän. Innebörden av förslaget är att om statsministernvid tidpunkten för första sammanträdet med kammaren efter ettval anhållit om entledigande, skall talmansvalen anstå till dessatt regeringsskifte ägt rum.Utskottets bedömningSom även påpekas i motionen föreligger den komplikationen medden föreslagna ordningen att arbete under någon tidskulle kunna komma att ledas av talmän som inte längre varledamöter av . Utskottet finner detta betänkligt frånkonstitutionell synpunkt. Därtill kommer att den nuvarandeordningen enligt utskottets mening fungerat väl vid detillfällen då val av talmän i tiden sammanfallit medregeringsbildning. Nya debattformer i riksdagenMotionenDe allmänpolitiska debatternas utformning behandlas i motion1990/91:K318 av (). Enligt motionären blir dettyvärr sällan de enskilda ledamöternas "hjärtefrågor" som fårutrymme i dessa debatter, som i alltför liten utsträckningskiljer sig från övriga debatter i kammaren. I motionen föreslåsatt på prov använder ett eller två av de tillfällensom är avsatta för allmänpolitiska debatter tillutmaningsdebatter. I dessa skulle partierna få utmana varandra ivilka debattämnen de ville. Detta skulle ge en möjlighet ocksåför regeringspartiets riksdagsledamöter att ställa ettoppositionsparti till svars för dess politik eller för de olikaoppositionspartierna att ställa frågor till varandra. Partiernaskulle i förväg få lämna in sina utmaningar till lämpliginstans, t.ex. talmannen, som sedan i samråd med samtligapartier skulle göra nödvändiga prioriteringar och fastställadagordningen.Utskottets bedömningTalmannen kan enligt bestämmelserna i 2 kap. 10§ tredjestycket riksdagsordningen efter samråd med de av partigruppernautsedda ledamöterna i talmanskonferensen besluta att debatt utansamband med annan handläggning får äga rum vid sammanträde medkammaren. De allmänpolitiska debatterna, de utrikespolitiskadebatterna och finansdebatterna är exempel på sådana särskiltanordnade debatter.Konstitutionsutskottet (KU 1984/85:36) tillstyrkte 1985 ettförslag från folkstyrelsekommittén om en försöksverksamhet mednya arbetsformer i som sedermera har permanentats. Idenna ingick bl.a. anordnande av fler debatter i aktuellafrågor. Utskottet påpekade att bestämmelserna i 2 kap. 10§riksdagsordningen möjliggjorde sådana debatter.Ett annat led i försöksverksamheten som kommit att bli ettreguljärt inslag i riksdagsarbetet är att regeringen påtorsdageftermiddagarna skall kunna redovisa viktigareregeringsbeslut vid en informationsstund som kan följas avfrågor från riksdagsledamöterna. Utskottet påpekade 1985 att detenligt 3 kap. 6 § riksdagsordningen fanns möjlighet förregeringen att lämna ett muntligt eller skriftligt meddelandetill . Om meddelandet var muntligt kunde det enligtutskottet utgöra utgångspunkten för en debatt.Såväl debatter i aktuella ämnen som de föreslagnainformationsstunderna kunde således enligt utskottet anordnasutan ändring i riksdagsordningen. Enligt utskottets mening fannsdet dock behov av närmare riktlinjer rörande bl.a. formerna förinformationsstunden. Det borde ankomma på utskottets arbetsgruppatt överväga detta. Arbetsgruppen borde härvid samråda medföreträdare för talmanskonferensen och regeringen.Under innevarande mandatperiod har på talmannens initiativbedrivits ytterligare försök med förändrade arbetsformer iriksdagen. Försöksverksamheten har bl.a. innefattat ändraddebattordning i de allmänpolitiska debatterna och övrigasärskilt anordnade debatter. Talmannen beslöt vidare vid startenav innevarande , efter samråd med partiernas företrädarei talmanskonferensen, att med stöd av bestämmelserna i 2 kap. 10§ riksdagsordningen anordnaförsök med en ny form av "frågestund" i . Vid dessatillfällen skulle statsministern och några statsråd oförbereddasvara på korta frågor från riksdagsledamöterna.Enligt utskottets mening är det värdefullt att arbetet med attfinna nya former för riksdagsdebatterna fortsätter. Förslag avdet slag som framförs i motion K318 får övervägas i ett sådantsammanhang.Utskottet vill dock betona att om nya typer av debatter äravsedda att bli reguljära inslag i riksdagsarbetet bör formernaför dem närmare regleras i riksdagsordningen. Detta gäller ävenden speciella form av debatt som de nya "frågestunderna" utgör.Utskottet vill i sammanhanget påpeka att dessa utgör en form försärskilt anordnade debatter och inte har något samband med detspörsmålsinstitut, dvs. interpellationer och enkla frågor, somregleras i 12 kap. 5§ regeringsformen samt i 6 kap.riksdagsordningen.7. Publicering av riksdagsbeslutMotionenRiksdagsbesluten bör enligt motion 1990/91:K301 av BirgittaHambraeus och (båda c) publiceras medsammanhållen text efter det att beslut fattats. Närriksdagen fattat ett beslut bör ett häfte eller en bok utges ivilken det underliggande utskottsbetänkandets text ändras så attdet klart framgår vad beslutat. När riksdagsbeslutetavviker från propositionen bör detta klart framgå ochavvikelserna listas i ett register med sidhänvisning. Enligtmotionen är det av stort demokratiskt intresse var de olikapartierna står. Texten bör därför avslutas med uppgifter omvilka reservationer som lämnats mot besluten och vilka särskildayttranden som fogats därtill.Utskottets bedömningEnligt vad utskottet inhämtat pågår ett utvecklingsarbete inomförvaltningskontoret i syfte att med datorteknikens hjälp görariksdagsbesluten mera lättillgängliga. Motionens förslag börövervägas i detta sammanhang. Någon åtgärd därutöverär enligt utskottets mening ej erforderlig.8. budgetprocessPågående försöksverksamhetRiksdagen beslöt (KU 1987/88:43) att inleda försökmed en förändrad budgetprocess i under innevarandemandatperiod. Målsättningen för försöket skulle vara attbudgetförslaget (utom kompletteringspropositionen) behandlasföre . För att uppnå detta mål var det önskvärt attbudgetpropositionen var mera fullständig än vad som varit fallettidigare. Anslagspropositionerna skulle under försöksperiodenlämnas i stället för . Medbörjan under senare delen av mars skulle sedan ske en samladbehandling av varje utskottsområde av budgetförslaget.Kompletteringspropositionen och andra ekonomiska åtgärdspaketskulle behandlas i finansutskottet efterhörande av berörda utskott.Utskottets bedömningUtskottet har redovisat erfarenheter frånden hittillsvarande försöksverksamheten. Senast skedde det våren1990 (1989/90:KU36). Utskottet aviserade då att inför denslutliga utvärderingen av försöket som avsågs göras under 1991skulle synpunkter på erfarenheterna komma att inhämtas frånsamtliga utskott.Utvärderingen bör omfatta erfarenheterna från helamandatperioden, alltså även från det nu pågående budgetarbetet.Utskottet har därför för avsikt att utföra den under hösten 1991och därvid som tidigare angivits inhämta synpunkter frånsamtliga utskott.På en punkt vill dock utskottet mot bakgrund av de gjordaerfarenheterna redan nu föreslå att den ordning som gällt underförsöksperioden skall gälla även under nästa riksdagsår. Detgäller frågan om tidpunkten för anslagspropositionernasavgivande. /bör gälla att sådanproposition får avlämnas senast den 25 februari.9. Interpellationer och frågorPågående försöksverksamhetRiksdagen beslöt (1988/89:KU37) att /90års pröva en ordning för frågestunderna som innebär attdessa äger rum med början . Sista tidpunktför inlämnande av fråga till denna frågestund fastställdes tillkl. 10.00 fredagen i . Utskottet föreslog våren1990 (1989/90:KU36) att samma ordning skulle prövas underinnevarande riksmöte.Utskottets förslagUtskottet föreslår att den ordning som gäller för närvarandeprövas även /. Utskottet har dockuppmärksammats på att bestämmelsen rörande tidpunkten förfrågornas avgivande kan behöva ges en mera villkorligutformning. kort före avslutande liksomunder före juluppehållet kan arbetsförhållandena ikammaren vara så ansträngda att tid för frågestund helt saknas.Talmannen bör då ha möjlighet att inställa frågestunden som ärendebehandlingen tar all tid i kammaren.Vidare bör det på grund av de problem som kan uppstå i sambandmed helgdagar anges att talmannen kan bestämma att frågor föratt kunna besvaras vid kommande veckas frågestund skall ges invid en tidigare tidpunkt än på fredag.Enligt 6 kap. 1 § andra stycket riksdagsordningen skall ettstatsråd, som inte besvarat en interpellation inom fyra veckorfrån det den fått framställas, muntligen meddela riksdagenvarför svar uteblir eller anstår. Eftersom ett statsråd inte ärskyldigt att svara på en interpellation får ett sådantmeddelande inte följas av debatt. I samband med attinterpellationsinstitutet försöksvis reviderades ifrågasattes ipropositionen det fortsatta behovet av bestämmelsen. Därvidgjordes dock endast den ändringen att ett statsråd skall kunnaöverlämna till ett annat statsråd att meddela varför eninterpellation inte besvaras inom den stipulerade tiden. Somregel lämnas dock meddelandet av det statsråd till vilketinterpellationen har ställts. Bestämmelsen medför att statsrådinte sällan utan att ha något annat ärende i måsteinställa sig för att meddela att svaret t.ex. på grund avstatsrådets eller interpellantens utrikes resor kommer attlämnas senare än inom fyraveckorsperioden.Enligt utskottet finns det därför skäl att revidera regeln såatt möjlighet även finns för ett statsråd att lämna riksdagenett skriftligt meddelande, vilket då läses upp i kammaren. beträffande utvärdering m.m.att avslår motionerna 1990/91:K311 yrkande 1,1990/91:K216 yrkande 19 och 1990/91:K228 yrkande 4,2. beträffande laglydnadatt lämnar motion 1990/91:K316 yrkande 1 utan vidareåtgärd,3. beträffande utskottens ledamotsantalatt avslår motion 1990/91:K216 yrkande 3,res. 1 (m)4. beträffande utrikesnämndens sammansättningatt avslår motion 1990/91:K320,res. 2 (v, mp)5. beträffande sanningsförsäkran vid utskottsutfrågningatt avslår motion 1990/91:K321,res. 3 (m, mp)6. beträffande tidpunkten för val av talmanatt avslår motion 1990/91:K303,7. beträffande nya debattformer i riksdagenatt avslår motion 1990/91:K318,8. beträffande publicering av riksdagsbeslutatt avslår motion 1990/91:K301,9. beträffande budgetprocessatt antar det i bilaga införda förslaget till lag omändring i riksdagsordningen såvitt avser 3 kap. 2§,10. beträffande interpellationssvaratt antar det i bilaga införda förslaget tilllag om ändring i riksdagsordningen såvitt avser 6 kap. 1§,11. beträffande frågestundatt antar det i bilaga intagna förslaget tilllag om ändring i riksdagsordningen i den mån det inte omfattasav mom. 9 och 10.Stockholm den 23 april 1991På vägnarOlle SvenssonNärvarande: (), (),(), (), (), HansNyhage (m), (), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), Hans Leghammar(mp), (), (), StigBertilsson (m), () och (). Utskottens ledamotsantal (mom. 3)Hans Nyhage, och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Enligt motion K216" och på s. 5 slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet talar övervägande skäl för att börbesluta att återgå till tidigare gällande ordning med 15ledamöter i varje utskott. Om ytterligare partier i framtida valpasserar 4-procentsspärren, men inte erhåller tillräckligt antalmandat för att vara garanterade ordinarie platser i utskotten,kommer troligen nya krav att resas om ytterligare ökning avantalet ledamöter i utskotten. Det kommer att bli mycket svårtatt motsätta sig dessa krav. Med inte alltför orealistiskaantaganden om kommande valresultat skulle t.o.m. situationerkunna uppstå då antalet ledamöter i inte skulle förslåför att besätta samtliga utskottsplatser.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande utskottens ledamotsantalatt med bifall till motion 1990/91:K216 yrkande 3antar följandeFörslag tillLag om ändring i riksdagsordningenHärigenom föreskrivs att tilläggsbestämmelse 4.3.1 skall hanedan angivna lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4.3.1Antalet ledamöter i Varje utskott skall beståutskotten fastställs av av femton ledamöter.riksdagen på förslag avvalberedningen.Denna lag träder i kraft och skall tillämpasförsta gången vid val av utskott efter nästariksdagsval.2. sammansättning (mom. 4)() och Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet behandlade" och slutar med "avstyrker motionK320" bort ha följande lydelse:I ett parlamentariskt system är det viktigt att vissa partierinte diskrimineras när det gäller viktig samhällsinformation. Departier som inte är representerade i utrikesnämnden har sämremöjligheter att bedriva opinionsbildning i dagsaktuellautrikespolitiska frågor. Av den anledningen anser utskottet attalla riksdagspartier som passerat 4-procentsspärren bör vararepresenterade i utrikesnämnden med minst en ledamot. Enutredning med syfte att skapa förutsättningar för detta börenligt utskottet göras. Motion K320 tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande utrikesnämndens sammansättningatt med bifall till motion 1990/91:K320 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Sanningsförsäkran vid utskottsutfrågning (mom. 5)Hans Nyhage (m), (), Hans Leghammar (mp)och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet har" och slutar med "Motionen avstyrks" bort haföljande lydelse:Enligt utskottet är det självfallet av största vikt att deinformationer som lämnas till utskotten är korrekta ochfullständiga. Frånvaron av regler om sanningsförsäkran i sambandmed utskottsutfrågningar kan förmodligen förklaras av att sådanavar sparsamt förekommande för arbetet med nugällande regeringsform och riksdagsordning. Situationen äremellertid en helt annan.