bet · GE01KU32 · 1991-04-25 00:00:00 — Utskottet behandlade i betänkandet 1990/91:KU1 ett antalmotioner i skilda författningsfrågor. beslöt den 7november 1990 jämlikt 4 kap. 9 § riksdagsordningen omåterförvisning till utskottet för ytterligare beredning. Iförevarande betänkande tas dels dessa motioner åter upp, delsbehandlas ett antal motioner som väckts i år.Därutöver behandlas i betänkandet regeringens skrivelse1990/91:148 om pensionärernas medinflytande och en motion somväckts med anledning av denna.Till betänkandet har fogats 22 reservationer och 1 särskiltyttrande. Framställningen har delats upp i följande avsnitt:1. Övergång till republik2. Förstärkt lagprövningsrätt, författningsdomstol m.m.3. Mandatperiodens längd och den gemensamma valdagen6. Antalet ledamöter i m.m.9. Mångsyssleriet i politiken10. Val av statsminister m.m.11. Behörighetskrav för statsråd m.m.12. Åtal mot domare m.m.13. Etikregler för politiker m.m.14. Regler för opinionsundersökningar15. Motioner väckta under allmänna motionstiden /901989/90:K203 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag innebärande att efter ett riksdagsvalden nya alltid får pröva frågan om statsminister.1989/90:K204 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att slopa begreppet "uppenbart" i 11 kap. 14§regeringsformen.1989/90:K206 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär utredning om ökademöjligheter till personval i enlighet med vad i motionenanförts,2. att hos regeringen begär utredning om minskatantal riksdagsmän i enlighet med vad i motionen anförts,3. att hos regeringen begär utredning om vidgademöjligheter till rådgivande folkomröstningar i enlighet med vadi motionen anförts,4. att hos regeringen begär förslag till ändring iregeringsformen för att skydda utlandssvenskarnas rösträtt,5. att som sin mening ger regeringen till känna attfyraåriga mandatperioder och skilda valdagar för riksdags- ochkommunalval bör införas,13. att , för att vidga lagprövningsrätten, beslutaratt ändra 11 kap. 14§ regeringsformen i enlighet med vad imotionen anförts,14. att hos regeringen begär utredning om införandetav en författningsdomstol i enlighet med vad i motionen anförts.1989/90:K210 av tredje vice talman m.fl. (c)vari yrkas att beslutar att 3 kap. 2§regeringsformen skall ha följande lydelse: Rösträtt vid val tillriksdagen tillkommer svensk medborgare som är eller någon gångvarit bosatt i riket. Den som icke har uppnått adertonårs ålder har ej rösträtt.1989/90:K215 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbättrade möjligheter till personval,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införandet av fyraåriga mandatperioder ochskilda valdagar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade möjligheter till folkomröstningar,4. att beslutar att som vilande anta följandelydelse av 3 kap. 2§ regeringsformen: Rösträtt vid val tillriksdagen tillkommer svensk medborgare som är eller någon gånghar varit bosatt i riket. Den som icke har uppnått aderton årsålder senast på valdagen har ej rösträtt. Fråga huruvidarösträtt enligt första stycket föreligger avgöres på grund av enföre valet upprättad röstlängd.,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lagprövningsrätt,12. att begär att regeringen tillsätter en nygrundlagsutredning.1989/90:K216 av och (vpk) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring avregeringsformen att ombudsman ensam får rätt attväcka åtal eller talan mot ledamot av högsta domstolen ellerregeringsrätten.1989/90:K217 av m.fl. (vpk) vari yrkas att riksdagenbeslutar att såsom vilande anta följande förslag till lag omändring i regeringsformen: Endast den får vara statsråd som ärsvensk medborgare. Statsråd får icke utöva allmän eller enskildtjänst. Han får ej heller inneha uppdrag eller utöva verksamhetsom kan rubba förtroendet för honom.1989/90:K219 av () vari yrkas1. att beslutar att mandatperioden för ,och kommunfullmäktige skall vara ,2. att beslutar att val till sker vid etttillfälle och att val till landsting och kommun sker två årdärefter.1989/90:K223 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attinvandrare/flyktingar skall få rösträtt även i riksdagsval utanatt vara svenska medborgare, enligt vad som anförts i motionen.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Sf615.1989/90:K226 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen låter utarbeta förslag till handbok i etikför politiker.1989/90:K230 av tredje vice talman m.fl. (c)vari yrkas1. att hos regeringen begär tillsättandet av enparlamentarisk grundlagsutredning med de uppgifter som angetts imotionen.1989/90:K233 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att rösträttsåldern börsänkas till 16 år.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:L412.1989/90:K240 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en övergång från ärftlig monarki i Sverigetill ett republikanskt styrelseskick.1989/90:K242 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkrörelsernas roll för demokratinsutveckling och för ett vitalt samhällsklimat.1989/90:K245 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mandatperiodens längd samt om skilda valtill riksdag resp. landsting och kommuner.1989/90:K247 av Hans Leghammar och () variyrkas1. att beslutar sådan ändring av regeringsformen ochövriga berörda författningar att ordinarie domare skall kunnaskiljas från sin tjänst endast genom dom i brottmål samt attpåföljd för åsidosättande av tjänsteåliggande skall kunna ådömasdomare endast genom dom i brottmål,2. att, om hemställan under 1 ej bifalls, hosregeringen begär utredning och förslag om sådanaförfattningsändringar.1989/90:K248 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekonomiska hinder för nya partier,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att spärrarna till skall sänkas.1989/90:K251 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en svensk författningsdomstol.1989/90:K254 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att frågan om ökademöjligheter till direkt medborgerligt inflytande, utökat skyddför individuella rättigheter och en förbättrad kontroll av denpolitiska makten bör utredas mot bakgrund av vad som ovananförts.1989/90:K257 av och () variyrkas1. att hos regeringen begär åtgärder för att hosoffentliga institutioner, myndigheter etc. stimulera tillåtgärder för att ge etiska värderingar utrymme imyndighetsutövningen,2. att beslutar, på samma sätt som olikayrkesgrupper, att utarbeta etiska normer för politiker på sättsom föreslås i motionen.1989/90:K304 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om talmannens befogenheter.1989/90:K307 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredning och lagförslag för att begränsamångsyssleriet i politiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredning och lagförslag för att begränsaantalet mandatperioder för politiska uppdrag.1989/90:K323 av () vari yrkas att hosregeringen begär en utredning av det förslag till förändradriksdag som skisserats i motionen.1989/90:K804 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stöd till vissa gruppers engagemang.1989/90:K807 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av att ta till vara den resurs sominte minst folkrörelser, kyrkor och samfund utgör när det gälleratt slå vakt om och konkretisera de normer och värderingarsom är en förutsättning för en fungerande samhällsgemenskap.1989/90:K813 av Per () vari yrkas1. att beslutar föranstalta om en kartläggning avgällande praxis beträffande insyn, kontroll, granskning ochsanktioner i form av etiska kommittéer, etiska normer,parlamentariska förhör etc. beträffande höga makthavare inäringsliv, politik och offentlig tjänst i ett antaldemokratier i olika delar av världen, däribland ,och ,2. att beslutar föranstalta om en sammanställning avinträffade fall av maktmissbruk för privatekonomisk inomprivat och offentlig sektor i (av typde aktuella fallen SE-Banken-Palmstierna och ).Motioner väckta under allmänna motionstiden /911990/91:K201 av () vari yrkas att hosregeringen begär att frågan om rätt för nyvald riksdag attalltid få pröva frågan om statsminister utreds och förslagframläggs.1990/91:K202 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att slopa begreppet "uppenbart" i 11 kap. 14 §regeringsformen.1990/91:K205 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbättrade möjligheter till personval,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införandet av fyraåriga mandatperioder,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av skilda valdagar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade möjligheter till folkomröstningar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om folkomröstningar om grundlagsförslag,6. att beslutar att som vilande anta följandelydelse av 3kap. 2 § regeringsformen: Rösträtt vid val tillriksdagen tillkommer svensk medborgare som är eller någon gånghar varit bosatt i riket. Den som icke har uppnått aderton årsålder senast på valdagen har ej rösträtt. Fråga huruvidarösträtt enligt första stycket föreligger avgörs på grund av enföre valet upprättad röstlängd,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lagprövningsrätt,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av JK-ämbetet.14. att begär att regeringen tillsätter en nygrundlagsutredning.1990/91:K212 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bl.a. talmannens befogenheter.1990/91:K214 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en parlamentarisk kommitté meduppgift att utarbeta ett förslag till handbok i etik förpolitiker.1990/91:K216 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär utredning om ökademöjligheter till personval i enlighet med vad som i motionenanförts,2. att rikdagen hos regeringen begär utredning om minskatantal riksdagsmän i enlighet med vad som i motionen anförts,4. att hos regeringen begär utredning om vidgademöjligheter till rådgivande folkomröstningar i enlighet med vadsom i motionen anförts,5. att hos regeringen begär förslag till ändring iregeringsformen för att skydda utlandssvenskarnas rösträtt,6. att uttalar att fyraåriga mandatperioder ochskilda valdagar för riksdags- och kommunalval bör införas,11. att , för att vidga lagprövningsrätten, beslutaratt ändra 11 kap. 14 § regeringsformen i enlighet med vad som imotionen anförts,12. att hos regeringen begär utredning om införandetav en författningsdomstol i enlighet med vad som i motionenanförts,1990/91:K217 av tredje vice talman m.fl. (c)vari yrkas att beslutar att 3 kap. 2 § skall haföljande lydelse: Rösträtt vid val till tillkommersvensk medborgare som är eller varit bosatt i riket.Den som icke har uppnått ålder har ej rösträtt.1990/91:K222 av Per m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om hur rösträttslösabarns och ungdomars politiska inflytande över framtiden skallkunna organiseras på ett demokratiskt rimligt sätt, mot bakgrundav vad i motionen anförts.1990/91:K223 av Per () vari yrkas att hosregeringen begär kartläggning av existerande regler eller praxisbeträffande politisk etik i ett antal olika demokratier.1990/91:K229 av Hans Leghammar m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mandatperiodens längd samt om skilda valtill riksdag resp. landsting och kommuner.1990/91:K243 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om folkrörelsernas roll för demokratinsutveckling och för ett samhällsklimat med mångfald ochvitalitet.1990/91:K245 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär ett förslag om rösträtt i riksdagsval förinvandrare oberoende av medborgarskap.1990/91:K248 av tredje vice talman m.fl. (c)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördjupning av demokratin,3. att hos regeringen begär tillsättandet av enparlamentarisk författningsutredning i enlighet med vad somanförs i motionen.1990/91:K249 av () vari yrkas attriksdagen hos talmanskonferensen begär en utredning i enlighetmed vad som anförts i motionen i syfte att åstadkomma enöverenskommelse mellan de politiska partierna om etiska reglerför politiker.1990/91:K251 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en debattom etik och etiska regler i samhällsarbetet bör initieras ochkonkretiseras i enlighet med vad i motionen anförts.1990/91:K255 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de äldres möjligheter att delta i detpolitiska livet (avsnitt 2.2).Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf357.1990/91:K256 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagenger regeringen till känna att rösträttsåldern bör sänkas till 16år.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:L427.1990/91:K426 av Hans Leghammar och () vari yrkasatt hos regeringen begär en utredning angåendeopinionsbildningens villkor, speciellt i förhållande tillopinionsinstitutens verksamhet.1990/91:K709 av Hans Leghammar m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de ekonomiska förutsättningarna börförbättras för nya partier,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att spärrarna till bör sänkas.1990/91:K710 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attinvandrare/flyktingar skall få rösträtt även i riksdagsval utanatt vara svenska medborgare, enligt vad som anförts i motionen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf627.Motion med anledning av regeringens skrivelse 1990/91:1481990/91:K94 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna att de tankegångar sompresenteras i skrivelsen inte bör föranleda några åtgärder.Regeringens skrivelse1990/91:148 varigenom bereds tillfälle att ta del avvad i skrivelsen anförts om formerna för pensionärernasmedinflytande. Övergång till republikMotionenI motion 1989/90:K240 av m.fl. (s) hävdas attmonarkin för länge sedan har spelat ut sin roll i ochsnarast bör ersättas med ett demokratiskt statsskick, därstatsöverhuvudet väljs av folket. Formerna för detta bör enligtmotionärerna utredas.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare vid ett stort antal tillfällenbehandlat frågan om övergång till republik. Senast skedde dethösten 1989 (1989/90:KU12) då ett motionsyrkande från LarsWerner m.fl. (v) liksom tidigare avstyrktes under erinran omden ståndpunkt angående statsformen som intogs vid 1974 årsförfattningsreform. Utskottet gör samma bedömning nu ochavstyrker motion 1989/90:K240.2. Förstärkt lagprövningsrätt, författningsdomstol m.m.MotionernaEnligt 11 kap. 14 § regeringsformen gäller att om domstoleller annat offentligt organ finner att en föreskrift står istrid med bestämmelse i grundlag eller annan överordnadförfattning, eller att stadgad ordning i något väsentligthänseende har åsidosatts vid dess tillkomst, får föreskrifteninte tillämpas. I flera motioner påpekas att det finns enbegränsning i denna lagprövningsrätt. Om ellerregeringen beslutat om föreskriften skall tillämpningen nämligenunderlåtas endast om felet är uppenbart.Den nuvarande regleringen har enligt motionerna 1989/90:K206yrkande 13 och 1990/91:K216 yrkande 11 båda av m.fl.(m) skapat utrymme för lagstiftning som stämmer mindre välöverens med regeringsformens krav. En utvidgad lagprövningsrättbör därför införas. Motionärerna menar att lagprövning bör kunnaske även om avvikelsen inte är uppenbar. I motionerna hemställsatt detta ges regeringen till känna.Lagprövningsrätten berörs också i motion 1989/90:K230 yrkande1 av m.fl. (c). Enligt motionärerna bör man pågrund av den kritik som framförts mot den gällande restriktionenöverväga att ta bort den. Ingen kan vara betjänt av att det kanhävdas att riksdag och regering har ett visst utrymme förolagliga beslut, som inte kan påtalas i efterhand. Motionärernavill dock betona att ett tillstånd, därlagprövningsrätten kommer till vidsträckt användning, inte ärönskvärt. Prövningen kommer i efterhand, ibland långt efter detatt en omstridd bestämmelse antagits. Ett underkännande kansåledes få omfattande konsekvenser. Lagprövningsrättensutformning tillhör de frågor som enligt motionen bör behandlasav en ny grundlagsutredning. Yrkandet om en sådan behandlasunder punkt 14 i detta betänkande.Ett slopande av begreppet "uppenbart" i 11 kap. 14§ begärs imotionerna 1989/90:K204 och 1990/91:K202 båda av ().Även i motionerna 1989/90:K215 yrkande 6 samt 1990/91:K205yrkande 8 båda av m.fl. (fp) hävdas att enförstärkning av lagprövningsrätten är nödvändig. Hurlagprövningsrätten skall konstrueras bör dock bli föremål förytterligare utredning. En tänkbar lösning är enligt motionärernaatt införa en författningsdomstol, en annan är attlagprövningsrätten för de allmänna domstolarna blir mer generellgenom att uppenbarhetsrekvisitet avskaffas i 11 kap. 14§regeringsformen.I motion 1989/90:K251 av () framhållsatt behovet av inrättandet av en svensk författningsdomstol nogabör övervägas. Författningsdomstolens maktbefogenhet skall varaatt domstolen har rätt att upphäva ett beslut som den finnergrundlagsstridigt. Antalet domare i domstolen skulle kunnabestämmas till nio, varav fem skall utses gemensamt av högstadomstolen och regeringsrätten. De återstående fyra bör enligtmotionen utses av riksdagen.Enligt motionerna 1989/90:K206 yrkande 14 samt 1990/91:K216yrkande 12 båda av m.fl. (m) kan det tänkas att enutvidgad lagprövningsrätt inte skulle vara tillräcklig för attgarantera en grundlagsenlig lagstiftning och tillämpning. Fråganom lämpligheten av att inrätta en författningsdomstol, desskompetens, sammansättning och verksamhet bör göras till föremålför en allsidig och inträngande utredning.I motion 1989/90:K230 yrkande 1 av m.fl. (c)ges däremot en rad argument mot införande av enförfattningsdomstol. Enligt motionärerna skulle man med ensärskild författningsdomstol knappast kunna ha kvarlagprövningsrätten i sin nuvarande form. Författningsdomstolenskulle i så fall bli ett med högsta domstolen ochregeringsrätten konkurrerande organ. Även lagrådets positionskulle förändras med en särskild författningsdomstol.Till detta kommer enligt motionen att en författningsdomstoltill sin funktion vanligen blir en extra och iblandbetydelsefull politisk instans. De känsligaste frågorna enförfattningsdomstol får ta ställning till är sådana som detråder politisk strid kring. En politisering av tillsättningen avdomare är därför svår att undvika. Motionärerna hävdar att det iprincip alltid måste anses diskutabelt att lägga politisk maktpå instanser av vilka det inte kan utkrävas politiskt ansvar.Även frågan om inrättande av författningsdomstol bör enligtmotionen behandlas av en ny grundlagsutredning (jfr punkt 15).Utskottets bedömningUtskottet avstyrkte liksom tidigare motioner omsåväl förstärkt lagprövningsrätt som införande avförfattningsdomstol. Beträffande motiveringarna hänvisas tillutskottets betänkande 1989/90:KU12.Utskottet gör samma bedömning . Motionerna 1989/90:K206yrkandena 13 och 14, 1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nu är ifråga, 1989/90:K204, 1989/90:K215 yrkande 6, 1989/90:K251,1990/91:K202, 1990/91:K205 yrkande 8 samt 1990/91:K216 yrkandena11 och 12 avstyrks.3. FolkomröstningsinstitutetMotionernaEnligt motion 1989/90:K206 yrkande 3 av m.fl. (m)talar starka skäl för att låta en del av ledamöter,exempelvis en tredjedel, kunna kräva att rådgivandefolkomröstning anordnas. Det är dock, enligt motionärerna,självfallet att sådan omröstning inte skall kunna ske i allafrågor. Exempelvis bör renodlade budgetfrågor vara undantagna. Imotionen sägs också att det finns anledning öppna möjlighetertill folkomröstning på initiativ av medborgarna. En tänkbarlösning är att om etthundratusen väljare kräver folkomröstningskall rådgivande sådan anordnas. Frågan om ett ökat användandeav folkomröstningsinstitutet bör enligt motionärerna utredassnarast. Yrkandet får stöd i motion 1990/91:K216 yrkande 4 avsamma motionärer.Ett motsvarande krav framförs i motionerna 1989/90:K215yrkande 3 och 1990/91:K205 yrkande 4 båda av . (fp). Enligt motionärerna är skälen för att utökamöjligheterna till folkomröstning flera. Nya frågor kan bliaktuella där de politiska organisationerna inte kan göraanspråk på att tala för en samlad folkopinion. Vissa frågor skärgenom partilinjerna eller följer inte traditionella skiljelinjeri politiken. Inriktning för en beredning av frågan bör enligtmotionärerna vara att låta en minoritet på förslagsvis entredjedel av ledamöter få till stånd folkomröstning.Även andra former för att utlösa en sådan omröstning, t.ex.folkinitiativ, bör utredas.Vilande grundlagsförslag bör enligt motion 1990/91:K205yrkande 5 som huvudregel "brytas ut" ur valrörelserna och bliföremål för särskild folkomröstning i samband med det ordinarievalet. Endast okontroversiella förändringsförslag, t.ex. förslagsom vid första omröstningen vunnit mer än fem sjättedelsmajoritet skulle enligt motionen kunna genomföras som --utan folkomröstning -- via ett andra beslut i eftermellanliggande val.Även i motion 1989/90:K230 yrkande 1 av m.fl.(c) berörs frågan om ett utökat folkomröstningsinstitut. Imotionen erinras om att riksdagsupplösning och extra val iblandbrukar förordas som en bättre metod än folkomröstning för attlösa tvister i påträngande viktiga politiska sakfrågor.Motionärerna är av annan mening. Enligt dem är det bästa sättetför att låta medborgarna direkt ta ställning i viktigatvistefrågor att anordna folkomröstning. Utöver att gemedborgarna direkt beslutanderätt kan folkomröstningsinstitutetenligt motionen fungera som ett skydd för minoriteters åsikteroch rättigheter. Av betydelse härvidlag är hur institutetutformas.Motionärerna vidhåller sina tidigare framförda krav att deerfarenheter som vunnits i vårt land och i andra länder underefterkrigstiden skall sammanställas, utvärderas och utgöra grundför nya regler för folkomröstningar. Även denna uppgift bör ingåi uppdraget för den parlamentariska utredning som förordas imotionen (jfr punkt 15). Utredningen bör i denna del bl.a.överväga att göra de nu rådgivande folkomröstningarnabeslutande, att ge en riksdagsminoritet rätt att få enomröstning till stånd samt att tillskapa en ordning som gör attflera olika alternativ inte kan förekomma i samma omröstning.Även möjligheten till s.k. folkinitiativ, dvs. rätt för ett iförfattningen angivet antal medborgare att få till ståndfolkomröstning, bör enligt motionen prövas i utredningen.Utskottets bedömningMotionsyrkanden om en utvidgning av folkomröstningsinstitutetavstyrktes av utskottet (1989/90:KU12).