bet · GF01TU2 · 1991-11-12 00:00:00 — Utskottetförutsatte att åtgärder av den art som föreslogs i motionenskulle komma att omfattas av de fortsatta övervägandena inomregeringskansliet. Vidare förutsatte utskottet att övervägandenaskulle ske skyndsamt och att regeringen därefter utan dröjsmålskulle förelägga erforderliga förslag. Med dettauttalande ansåg utskottet att syftet med motionsyrkandena ihuvudsak var tillgodosett och avstyrkte bifall till desamma.Med stöd av ett avtal mellan de nordiskaländerna om handräckning i skatteärenden -- vilket enligt lagen(1990:226) om handräckning i skatteärenden mellan de nordiskaländerna gäller som lag -- har träffats en överenskommelse omatt avtalet skall tillämpas på bl.a. avgift enligt lagen omöverlastavgift.I augusti i år har regeringen meddelat föreskrifter om attnämnda överenskommelse skall iakttas genom att utfärdaförordningen (1991:1232) om tillämpning av avtal mellan denordiska länderna om handräckning i skatteärenden. Dennaförordning trädde i kraft . Såvitt avser denordiska länderna bör härigenom motionärernas önskemål varatillgodosett. Med hänsyn härtill och till att frågan omindrivning m.m. i övrigt av överlastavgifter är föremål förfortsatt beredning inom bör motionsförslagetkunna lämnas utan någon vidare åtgärd av . Det avstyrkssåledes.6 Fordonsfrågor m.m.6.1 Krav på utveckling av säkrare småbilarI motion T412 (mp) anförs bl.a. att kraven av miljöskäl ochekonomiska skäl på bränslesnålhet stimulerar användningen avmindre och lättare men dessvärre mindre trafiksäkra bilar,varför det är särskilt viktigt att trafiksäkerheten hos småeller lätta bilar avsevärt förbättras. Motionärerna begär attriksdagen skall göra tillkännagivanden till regeringen om delsbehovet av att trafiksäkrare småbilar utvecklas (yrkande 14),dels behovet av skärpta trafiksäkerhetsnormer för småbilar(yrkande 15).I betänkande 1989/90:TU26 (s. 10--11) behandlade utskottetlikartade motionsförslag. Utskottet anförde att forskning ompersonbilars trafiksäkerhet och utvecklingen av nyare säkraremodeller i stor utsträckning sker inom ramen för bilindustrinsegna forsknings- och utvecklingsprogram och därför ligger ihuvudsak utanför statens ansvarsområde. Utskottet erinradeemellertid om att omfattande kompetens i trafiksäkerhetsinriktadforsknings- och utvecklingsverksamhet, som har byggts upp --bl.a. vid statens väg- och trafikinstitut (VTI) -- ocksåutnyttjas av bilindustrin på uppdragsbasis. Utskottet framhöllatt enligt FK får fordon brukas i trafik endast om fordonet ärtillförlitligt ur säkerhetssynpunkt och i övrigt lämpligt förtrafik och att TSV utfärdar de ytterligare föreskrifter sombehövs om fordons beskaffenhet och utrustning samt föreskrifterom kontroll av fordon.Liksom utskottet gjorde vid motionsbehandlingen i ovannämndabetänkande förutsätter utskottet att TSV noga följer frågan omsmåbilars säkerhet. Med det anförda avstyrker utskottet de nuaktuella motionsförslagen.6.2 "Ungdomsbil"räcker det med att ha traktorkort för att påväg få föra traktor som är försedd med gummihjul. Traktorkortfår enligt 29§ KKL utfärdas för den som har fyllt eller,om särskilda skäl föreligger, för den som har fyllt 15 år.Traktorkort räcker också för att få föra s.k. epatraktoreroch s.k. A-traktorer. Dessa typer av fordon är ombyggda bilarsom används främst av de unga. De får inte framföras med högrehastighet än . I betänkandena /86:1 (s.12--13)och /88:1 (s.19--21) har utskottet lämnat närmareredogörelser för bestämmelserna om epatraktorerna ochA-traktorerna. Dessa bestämmelser gäller fortfarande.I motion T253 (m) yrkande 20 begärs -- som ett bättrefordonsalternativ för de unga än epatraktorerna -- att itrafiken skall få finnas personbilar som har byggts om för enhastighet av högst och som får framföras av den somhar fyllt och har genomgått ett godkänt teori- ochkörprov.Utskottet behandlade i betänkande /88:16 (s.22)likartade motionsförslag om fordon för de unga. Utskottethänvisade till vissa förutskickade förslag om motorredskap ochtraktorer, som statsmakterna sedermera (se nedan) fattade beslutom och som enligt utskottets mening till viss del skulletillgodose motionsförslagen.De förutskickade förslagen framlades sedermera i proposition1988/89:48 om vissa ändrade bestämmelser om motorredskap ochtraktorer, som behandlades av (bet.1988/89:TU19, rskr. Till följd av beslut medanledning av propositionen skulle fr.o.m. den 1 januari 1991B-körkort krävas för att få föra "trafiktraktor" -- dvs. sammakrav som gäller för personbil. Annan traktor än trafiktraktor-- "jordbrukstraktor" -- skulle på väg få framföras endast avden som har körkort eller traktorkort. Till kategorintrafiktraktorer skulle hänföras i huvudsak traktorer som har entjänstevikt över och som används på väg som inte ärenskild.En bil som byggs om till ett dragfordon och därvid inte kanframföras med högre hastighet än och endast medsvårighet kan ändras så att det kan framföras med högrehastighet skulle anses som trafiktraktor. Om fordonetstjänstevikt blir högst och det inte kan framföras medhögre hastighet än och endast med svårighet kan ändrasså att det kan framföras med högre hastighet skulle dock i frågaom förarbehörighet tillämpas de bestämmelser som skulle gällaför jordbrukstraktor. Föreskrifter härom meddelade sedanregeringen i förordningen (1989:947) om klassificering av vissafordon som trafiktraktorer -- vilken förordning skulle träda ikraft den 1 januari 1991.I samband med behandlingen i betänkande 1988/89:TU19 avpropositionen 1988/89:48 behandlade utskottet återigen (s.9)ett motionsförslag som var likartat med det här aktuella.Utskottet ansåg att syftet med motionsförslaget skulle i lämpligutsträckning komma att tillgodoses genom förslaget atttraktorkort skulle räcka för att få föra bilar som byggs om tilltraktorer och därvid får en tjänstevikt om högst ochen konstruktiv hastighetsbegränsning /tim.Riksdagen (prop. 1990/91:35, bet. TU8, rskr. 63) beslöt hösten1990 att ikraftträdandet av vissa av de av beslutadeändringarna beträffande motorredskap och traktorer skulleskjutas upp till i avvaktan på resultatet avvisst pågående harmoniseringsarbete inom den europeiskagemenskapen (EG). Ändringar i lagar och förordningar medanledning härav utfärdades (SFS 1990:1194m.fl.). Bl.a. föreskrev regeringen (SFS 1990:1205) attikraftträdandet av förordningen (1989:947) om klassificering avvissa fordon som trafiktraktorer skulle uppskjutas till den 1januari 1993.I likhet med vad utskottet framhöll vid behandlingen ibetänkande 1990/91:TU5 (s. 31--32) av ett motionsyrkande som varlikartat med det nu aktuella är utskottet -- i avvaktan påresultat av nämnda harmoniseringsarbete inom EG som torde bli avbetydelse även för tillåtligheten av en "ungdomsbil" -- inteberett att förorda något initiativ av med anledning avförslaget om en "ungdomsbil" av det slag som här är aktuellt.Motion T253 (m) i här aktuell del avstyrks således.6.3 Åtgärder för att förbättra synbarheten i mörker m.m. avtyngre fordonI motion T402 (s) anförs att lastfordon, med eller utansläpvagnar, som står stilla på vägen har visat sig utgörasynnerligen stora olycksrisker i mörker och dimma för andratrafikanter på grund av att lastfordonen inte haruppmärksammats.Motionärerna begär i yrkande 1 krav på att långa och tungafordon skall vara försedda med sådana skyltar -- rektanguläraskyltar med rött material som reflekterar gult ljus -- som avsesi ett inom FNs ekonomiska kommission för (ECE) antagets.k. reglemente (nr 70) om enhetliga föreskrifter rörandetypgodkännande av skyltar för utmärkning på baksidan av tungaoch långa fordon. Reglementet är som bilaga fogat till eninternationell överenskommelse (SÖ 1959:28).I yrkande 2 i motionen begär motionärerna att lastfordon somstår stilla på väg skall vara försedda med någon form avljussignaler -- helst roterande -- vilka är väl synliga runtompå det stillastående fordonet.Enligt 11 § FK och 22 § FK gäller att buss eller lastbil, varslängd överstiger , resp. släpvagn som dras av bil skallpå sidan ha reflexanordningar och lyktor som vid belysningåterkastar resp. kan visa orangegult ljus åt sidan.Personbil, buss och lastbil resp. släpvagn som dras av bil skallha två reflexanordningar och två baklyktor som återkastar vidbelysning resp. kan visa rött ljus bakåt. TSV har bl.a.meddelat närmare bestämmelser om reflexer m.m. som krävs enligtFK (TSVFS 1985:27).Från och med den 1 juli 1991 gäller emellertid (SFS 1990:988och 1201 samt SFS 1991:941) att lastbilar och släpvagnar, vilkastotalvikter överstiger , härjämte skall ha en eller flerarektangulära anordningar med diagonala fält av växelvis röttfluorescerande material och material som vid belysningåterkastar gult ljus bakåt, dvs. sådana anordningar som avses iovannämnda ECE-reglemente. Anordningarna behövs dock inte pålastbil och släpvagn, där de med avseende på bilens resp.släpvagnens konstruktion eller användningsområde skulle medföraavsevärd olägenhet. TSV har meddelat närmare föreskrifter omreflexanordningarna (TSVFS 1991:45).Önskemålet i yrkande 1 i motionen är således numeratillgodosett varför motionen i denna del kan lämnas utan någonriksdagens vidare åtgärd. Yrkandet avstyrks således.På fordon får enligt 99 § VTK inte användas andra lyktor ellerstrålkastare med blinkande ljus än körriktningsvisare ochlarmanordningar. Lyktor som avger orangegult ljus och som ärsärskilt anordnade som varningsanordningar får dock användas iden utsträckning som TSV föreskriver. TSV har bl.a. föreskrivit(TSVFS l987:8) att varningslykta får användas på fordon iväghållningsarbete eller liknande arbete om fordonet genom sinplats på vägen eller genom dess förande utgör hinder eller faraför övrig trafik. På motsvarande sätt får varningslykta användaspå fordon vid bärgning av fordon och transport av bärgat fordoneller därmed jämförligt arbete.Utskottet anser att användning av ljus som har karaktär avvarningsljus bör vara förbehållen sådana situationer som avses iTSVs ovannämnda föreskrifter. Utskottet är därför inte berettatt tillstyrka att krav införs på användning av sådanaljusanordningar som avses i yrkande 2 i motionen.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att undermörker, skymning eller gryning och i övrigt när det är påkallatav väderleksförhållanden eller liknande omständigheter skallenligt 96§ VTK på fordon som är utrustat med parkeringslyktoroch baklyktor sådana lyktor vara tända när fordonet har stannatseller parkerats. Parkeras motordrivet fordon, som är högst sexmeter långt och , inom tättbebyggt område längsvägens kant, är det dock enligt paragrafen tillräckligt attparkeringslyktor och baklyktor mot vägens mitt hålls tända, omannat fordon inte är kopplat till fordonet. Är vägen så välbelyst, att fordonet ändå kan uppmärksammas tydligt påtillräckligt avstånd eller har fordonet stannats ellerparkerats utanför körbana och vägren gäller enligt 97§ VTKinte kravet i 96§.Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om att fordonenligt 70§ VTK ej får stannas eller parkeras på sådan platseller på sådant sätt, att fara uppstår eller trafiken onödigtvishindras eller störes.Utskottet avstyrker därmed yrkande 2 i motionen.6.4 StänklapparTSV meddelade nya föreskrifter om stänkskydd påmotorfordon m.fl. fordon, vilka bl.a. innebär att ett tidigarekrav på att personbilar skall ha s.k. stänklappar bakombakhjulen inte längre gäller för personbilar med ett visstöverhäng bak, vilket personbilar av vanligt utförande har.I motion T406 (s) begärs att kravet på stänklappar påpersonbilar skall återinföras. Motionären anför bl.a. attvinterväglaget och väglaget i jordbruksbygder under vår- ochhöstbruket ofta är sådant att svåra siktproblem uppstår då bilarutan stänklappar gör omkörningar. Motionärerna framhåller ocksåatt stänklappar bromsar stenskott.Utskottet har tidigare behandlat likartade motionsförslag --senast i betänkande 1990/91:TU5 (s.38). Utskottet har hänvisattill att typbesiktningsutredningen (K1977:02) i ett till TSVår 1980 avgivet förslag till bestämmelser om stänkskydd hadefunnit att de svenska bestämmelserna hade en så lågtrafiksäkerhetseffekt i förhållande till de prisökningar ochandra olägenheter som de föranledde att bestämmelserna bordeavskaffas. Utredningen påpekade bl.a. att långt neddragnastänkskydd (stänklappar) kunde medföra en ökning av detsiktreducerande stänket runt bilen -- särskilt vid högahastigheter -- genom att stänket från hjulen studsar motstänklapparna, bl.a. ut åt sidorna.Slopandet av kravet på stänkskydd på personbilar grundar sigvidare -- enligt underhandsuppgift från TSV -- på ettEG-direktiv.Utskottet finner inte anledning att nu ändra sittställningstagande i den här aktuella frågan. Utskottet avstyrkersåledes motionen.6.5 Frågor om avgasrening för direktimporterade bilar av 1976och senare års modeller, m.m.Utan att vara registrerad får en bil inte brukas. Förgodkännande vid registreringsbesiktning eller vid typbesiktningkrävs bl.a. att bilen uppfyller kraven i bilavgaslagstiftningen-- dvs. bilavgaslagen (1986:1386), bilavgasförordningen(1987:586) samt föreskrifter meddelade av statensnaturvårdsverk, i vissa fall i samråd med TSV.Motordrivna fordon skall vara så konstruerade och utrustadeatt de inte släpper ut avgaser och andra ämnen i större mängd änvad som kan godtas från hälso- och miljöskyddssynpunkt. Denärmare kraven, som anges i bilavgasförordningen, har successivtskärpts, bl.a. och modeller.För personbilar, lastbilar och bussar gäller sålunda krav pås.k. Beslut om avgasgodkännande meddelas av ABSvensk för en motorfamilj, varmed avses en grupp avbilar eller motorer som är av samma tekniska konstruktion. Föratt en bil skall få användas måste det konstateras att bilentillhör en avgasgodkänd motorfamilj (36 och 55§§).Tillverkaren intygar att så är fallet.Genom en ändring (SFS 1990:143) i bilavgasförordningengäller fr.o.m. att avgasreningskraven för bilarav 1989 eller senare års modell även gäller för bilar av1976--modell som inte är registrerade ibilregistret.Om det är av ringa betydelse från miljöskyddssynpunkt fårstatens naturvårdsverk enligt 20§ bilavgasförordningenföreskriva om avsteg eller för det enskilda fallet medgeundantag från föreskrifterna i förordningen. meddelar undantag skall en dispensavgift enligt10§ bilavgaslagen tas ut enligt en taxa som fastställs avnaturvårdsverket efter samråd med riksrevisionsverket.En närmare redogörelse för dispensavgiften och för undantagenligt bilavgaslagstiftningen har lämnats i den avgivnaoch till jordbruksutskottet hänvisade propositionen 1991/92:47om ändrad instansordning enligt bilavgaslagen (1986:1386).6.5.1 Slopande av dispensavgiften för amatörbyggda bilarI motion T438 (fp) vänder sig motionärerna mot att endispensavgift på . tas ut för rätten att framföra ettamatörbyggt fordon och begär i yrkande 1 att avgiften skallslopas.Dispensavgiften, som tillfaller staten, har bl.a. föramatörbyggda bilar, som inte överensstämmer med avgasgodkändmotorfamilj, fastställts till . Syftet meddispensavgiften bör enligt 10§ bilavgaslagen vara att utjämnade ekonomiska fördelarna för den avgiftsskyldige av att fordonetinte uppfyller uppställda krav.Utskottet är inte berett att förorda attdispensavgiften skall slopas för amatörbyggda fordon. Det häraktuella motionsförslaget avstyrks således.6.5.2 Upphävande av skärpningen av avgaskraven på bilar av1976--modell som direktimporterasI motion T253 (m) framhålls värdet av motorhobby för de ungaoch denna hobby bör enligt motionärerna uppmuntras, t.ex. genomåtgärder som underlättar införsel och innehav av äldrekulturhistoriskt intressanta fordon. Motionärerna vänder sigdärför mot ändringen i bilavgasförordningen, varigenomavgasreningskraven för bilar av 1989 eller senare års modellfr.o.m. även gäller för bilar av 1976--1988 årsmodell som inte är registrerade i bilregistretoch begär i yrkande 24 att denna bestämmelse skall upphävas.Utskottet är inte berett att tillstyrka att man minskar kravenpå avgasrening för sådana bilar som här avses. Motionsyrkandetavstyrks således.6.5.3 Godtagande av direktimporterade bilar som uppfylleravgaskraven i andra länderI motion T253 (m) yrkande 25 begärs att bilar med avgasreningsom uppfyller sådana krav i andra länder som motsvarar desvenska kraven skall godkännas här och att således privatimportav sådana bilar skall underlättas.I motion T438 (fp) yrkande 2 begärs att ett förenklatprövningsförfarande skall tillämpas beträffande bilar somimporteras från länder som tidigare än i har tillämpatregler om katalytisk avgasrening för bilar av 1976--1988 årsmodell.I ärenden, vari de som har direktimporterat en bil haröverklagat beslut av att inte medge undantagfrån avgaskraven, har regeringen enligt redogörelsen iproposition 1991/92:47 delat verkets bedömning att undantag försådana bilar inte bör medges, även i de fall bilarna har varitförsedda med avgasreningsutrustning i form av t.ex. katalysator.Regeringen har ansett det viktigt att upprätthålla kravet på attett svenskt avgasgodkännande måste finnas för motorfamiljen. Omett svenskt avgasgodkännande saknas är det, anförs det, svårtatt bedöma om de krav i fråga om utsläpp och utrustningenshållbarhet som gäller enligt de svenska reglerna är uppfyllda.Kontrollen av att kraven är uppfyllda för fordon i brukförsvåras också, anförs det vidare.I anslutning till den framställning till miljö- ochenergidepartementet som låg till grund för ovannämnda ändring ibilavgasförordningen anförde bl.a. att ca70% av direktimporten av bilar består av sådana som motsvararde skärpta avgaskraven för bilar av och senare modell,att kontrollen av dessa är relativt snabb och dessutom förenadmed en relativt sett lägre kostnad. Miljökontrollen upplevs,anfördes det, inte som oöverstiglig eller speciellt avskräckandeför dessa bilar.I ovannämnda proposition anför föredragandedepartementschefen att de nuvarande bilavgasbestämmelserna kanbehöva förenklas och ses över, bl.a. mot bakgrund av denöverenskommelse som har ingåtts om ett EES-avtal.Departementschefen anför att han avser att återkomma tillregeringen i den frågan. Utskottet förutsätter att detta skersnart och är inte berett att nu föreslå något initiativ avriksdagen med anledning av här aktuella motionsförslag. Deavstyrks således.7 BilregisterfrågorOmhändertagande av registreringsskyltarna i vissa fallEnligt 64 § vägtrafikskattelagen (1988:327) gäller attskattepliktigt fordon inte får användas om vägtrafikskatten intehar betalats inom föreskriven tid.Brukas ett fordon i strid mot 64 § och har två månaderförflutit från den dag då den skatt som har föranlettbrukandeförbundet senast skulle ha betalats skall enligt 78 §polisman ta hand om fordonets registreringsskyltar.I motion T901 (s) begärs i här aktuell del attregistreringsskyltarna skall tas om hand även då etttrafikfarligt fordon beläggs med körförbud.Är ett fordon vid kontrollbesiktning så bristfälligt att detej vidare kan användas utan uppenbar fara för trafiksäkerhetenskall enligt 83§ FK körförbud meddelas för fordonet. Utanhinder av att körförbud har meddelats får fordon emellertidenligt paragrafen användas vid provkörning i sambandmed reparation och för färd kortaste lämpliga väg från plats därreparation har utförts till provplats för besiktning.Annan körning med fordon, för vilket gäller körförbud, ärsåledes inte tillåten. Enligt utskottets mening är det en bristatt polisen och medtrafikanter inte lätt skall kunna konstateraatt ett fordon med körförbud körs otillåtet. Utskottetförutsätter dock att problemet uppmärksammas utan att riksdagenskall behöva ta något initiativ härtill, varför motionsförslagetavstyrks.8 Körkortsfrågor m.m.8.1 Förslag av kommittén Körkort 2000 om förarutbildningenKommittén Körkort 2000 konstaterar (SOU 1991:39) att dennuvarande förarutbildningen ger eleverna goda kunskaper menförmår inte göra klart för den nyblivne föraren att hansbristande erfarenheter av vad som kan inträffa i trafiken görhonom till en begränsad förare. Den unge föraren behöver därför,anför kommittén, för att bearbeta det kunskapsstoffhan måste lära in och för praktiska körövningar . För att påverka eleverna i rätt riktning behöver därförtrafikantutbildningen börja tidigare och dagens ensidigafokusering på bilförarrollen vidgas till ett bredaretrafikantperspektiv, anför kommittén vidare. Körkortsåldern 18år för behörighet att föra personbil föreslås dock ej ändrad.Kommittén pekar på att gymnasieskolan är den miljö, därallsidig trafikantutbildning passar in och föreslår införande aven trafikantutbildning i gymnasieskolan, varvid skolan börges anordnaransvar för helheten -- både teorilektioner ochkörlektioner. Kommittén framhåller bl.a. följande.De praktiska körövningarna kan försiggå inom eller utanförskolans ram -- i trafikskola och/eller privat -- och börbekostas av eleverna. Skolans egna lärare bör medverka i så storutsträckning som möjligt i trafikantutbildningen. För dentrafikregelorienterade teorin med mera direkt syfte påbilförarkompetensen bör därutöver trafiklärare från trafikskoloranvändas. Eleverna bör få påbörja övningskörning i årskurs 1efter en kurs i manövrering och inledande körning i trafik.Därefter skall eleven få börja övningsköra privat. Skolan börges rätt att förrätta förarprov som en del av anordnaransvaretför trafikantutbildningen. Av praktiska skäl bör dockexaminationsrätten för skolans del gälla enbart teoriprovet.Liksom bör uppkörning få äga rum först efter godkäntteoriprov och TSV skall liksom nu svara för det praktiskakörprovet.Förarutbildning i trafikskola är enligt kommittén enviktig och nödvändig resurs för -- förutom den gymnasialatrafikantutbildningen -- de gymnasieelever som inte får dennautbildning och för elever som har slutat skolan. Ansvaret förteoriprovet bör enligt kommittén övergå tillutbildaren--trafikskolan. bör hela förfarandet --såväl teori- som körprov -- läggas hos utbildaren med TSV somtillsynsmyndighet.Möjligheten att genomgå teoriprov hos TSV bör enligtkommittén kvarstå för personer som inte går i trafikskola ellerdeltar i gymnasieskolans trafikantutbildning. Också elever itrafikskola eller gymnasieskola bör, om de så föredrar, kunna fåavlägga teoriprov hos TSV.8.2 Lägsta ålder för övningskörning med personbilEnligt 73 § KKF skall den som övningskör ha uppnått en ålderav för körning med personbil.I motion T445 (c) framhålls att ett sätt att komma till rättamed problemet med förhöjd olycksrisk för nyblivna körkortshavareskulle vara att förarutbildningen förlängs genom att den fårpåbörjas redan då den blivande körkortssökanden har fyllt 16 år.Själva förarprovet skulle dock inte få avläggas förrän efterfyllda . Motionärerna begär i yrkande 1 att åldersgränsenför övningskörning med personbil skall sänkas till fyllda 16 år.Kommittén Körkort 2000 förordar, som nämnts ovan, atttrafikantutbildning skall införas i gymnasieskolan och föreslåratt åldersgränsen för att börja övningsköra skall sänkas till16-årsåldern första årskursförutsatt att elev har tillgodogjort sig grundläggande teori ochpraktik i en härför avsedd kurs.Regeringen har gett TSV i uppdrag att -- eftersamråd med statens väg- och trafikinstitut (VTI) och -- utforma en plan för försök medövningskörning för personbil . Planen skallredovisas för regeringen med förslag om försöksområden,försökets innehåll och försökstid. Planen skall innehålla treförsöksområden. Ett område får omfatta högst ett län.Försöksområdena skall ha geografisk spridning över landet. TSVskall i planen redovisa hur verket avser följaförsöksverksamheten samt hur den bör utvärderas.Utskottet anser att det är angeläget att enförsöksverksamhet kommer i gång snarast.Med hänsyn till det anförda kan motionsförslaget lämnas utanåtgärd av . Det avstyrks således.8.3 Förbättring av förarutbildningen och skärpning av kravenför förarbehörighetI motion T412 (mp) yrkande 16 begärs i här aktuell del attförarutbildningen skall förbättras och kraven förkörkortsinnehav skärpas.I motion T424 (fp) yrkande 4 begärs att utbildningen av deunga förarna skall förbättras genom att obligatoriska kurser iteori och mörkerkörning införs.