bet · GF01SfU3 · 1991-11-19 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1991/92:19 i vilkenredovisas en överenskommelse som träffats medsjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar från sjukförsäkringenm.m. I propositionen föreslås vidare vissaändringar i bl.a. lagen (1968:381) om allmän försäkring.I betänkandet behandlas även tre motioner väckta med anledningav propositionen och ett fyrtiotal motioner väckta under denallmänna motionstiden /91 som tar upp olika frågor omersättningssystemets utformning, läkares etableringsrätt,möjligheten för olika yrkesgrupper att ansluta sig till denallmänna sjukförsäkringen m.m.Enligt den redovisade överenskommelsen skall ersättningen tillsjukvårdshuvudmännen utgå dels som en allmän sjukvårdsersättningpå högst 11 706,5 milj.kr., dels som särskilda ersättningar somberäknats uppgå till 540,5 milj.kr.Till Handikappinstitutet lämnas ersättning med 49 milj.kr.Till följd av äldrereformen överförs av kostnadernaför hälso- och sjukvården till kommunerna varför den allmännasjukvårdsersättningen har reducerats med 3 066 milj.kr.Parterna är överens om att sjukvårdshuvudmännen, efter ettinförande av en arbetsgivarperiod inom sjukförsäkringen, böröverta debitering och uppbörd av sjukhusvårdsavgifter för bl.a.sjukpenningförsäkrade. Detta har beräknats ge huvudmännenett bruttotillskott på sammanlagt ca 200 milj.kr.Den särskilda ersättningen för rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser som infördes höjs från 400 till 485milj.kr. för år 1992.Parterna anser det vara nödvändigt att stödja sådana åtgärderhos huvudmännen som syftar till en bättreinformationsförsörjning på alla nivåer inom hälso- ochsjukvården. För detta ändamål avsätts högst 20 milj.kr. under år1992 inkl. medel för nationella register för produktkontroll.I syfte att effektivisera informationsförsörjningen bl.a. medinriktning på att förbättra folkhälsan skall inrättas ettepidemiologiskt centrum vid . För delfinansieringav detta avsätts för högst 5 milj.kr.I propositionen redovisas även att parterna, på grundval av engemensam utredning, enats om att påbörja överläggningarmed inriktning på att träffa en särskildöverenskommelse om ett överförande av kostnadsansvaret förläkemedel inom öppenvården från tillsjukvårdshuvudmännen. Beräknad genomförandetidpunkt har angettstill den 1 januari 1993.Utskottet tillstyrker lagförslagen. Utskottet utgår -- medanledning av en motion (m) -- från att någon överföring avkostnadsansvaret för läkemedel inte sker innan frågan blivitytterligare beredd och föreslår ett tillkännagivande härom tillregeringen. I övrigt avstyrker utskottet samtliga motioner.Till betänkandet har fogats fyra reservationer (s) ochmeningsyttring (v). I proposition 1991/92:19 om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen m.m. har regeringen ()föreslagit att anta de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,2. lag om ändring i lagen (1990:1466) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring,3. lag om ändring i lagen (1991:1040) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring,4. lag om ändring i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring,5. lag om ändring i lagen (1991:1043) om ändring i lagen(1990:1469) om ändring i lagen (1989:225) om ersättning tillsmittbärare,6. lag om ändring i lagen (1977:265) om statligtpersonskadeskydd.Vidare har beretts tillfälle att ta del av vad somanförts i propositionen om ersättningarna från sjukförsäkringentill sjukvårdshuvudmännen och därmed sammanhängande frågor.Lagförslagen återfinns som bilaga till betänkandet. Motioner väckta med anledning av propositionen1991/92:Sf1 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett överförande av kostnadsansvaret förläkemedlen inom den öppna hälso- och sjukvården tillsjukvårdshuvudmännen.1991/92:Sf2 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om indexreglering av avgifterna inomsjukvården,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett högkostnadsskydd där taket är satttill . att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av familjekort försjukvårdsavgifterna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat inflytande förhandikapporganisationerna i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att staten ensam skall vara huvudman förHandikappinstitutet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om specialdestinerat bidrag till detförebyggande arbetet inom primärvården,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjlighet att överklagasjukvårdshuvudmännens beslut enligt socialförsäkringensbestämmelser för besvärsprövning.1991/92:Sf3 av och (nyd) variyrkas1. att beslutar införa isjukförsäkringen,2. att som sin mening ger regeringen till känna attden samhällsekonomiska vinst som detta innebär används till attförbättra omvårdnaden av våra äldre medborgare med ettkombinerat medicinskt och socialt betingat vårdbehov.Motioner väckta under allmänna motionstiden /911990/91:Sf206 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samordning mellan hälso- och sjukvårdenoch sjukförsäkringssystemet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om överförande av ekonomiska resurser frånallmänna försäkringen till sjukvårdshuvudmännen för att minskaköerna inom sjukvården.1990/91:Sf210 av förste vice talman m.fl.(m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag allmän och obligatorisk sjukvårdsförsäkring, där försäkringenföljer patienten också vid val av alternativa sjukhem med t.ex.kristen inriktning.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So602.1990/91:Sf218 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attspecialistvårdstaxan bör anpassas så att privatpraktiserandeläkare kan ge patienterna ekonomisk möjlighet att tillgodogörasig ifrågavarande behandling,2. att som sin mening ger regeringen till känna attsjukgymnaster med examen i ortopedisk medicin bör få ta ut enhögre taxa för tidskrävande ortopedmedicinska undersökningar ochbehandlingar.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So413.1990/91:Sf223 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändrade regler isjukförsäkringen angående ersättning för läsglasögon efterstarroperation.1990/91:Sf227 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att sätta ett högkostnadstak förläkarvård och annan sjukvårdande behandling vid . för en12-månadersperiod,2. att beslutar att införa ett högkostnadstak förläkarvårdsbesök och annan sjukvårdande behandling på . fören 30-dagarsperiod,3. att beslutar att sjukresor skall inordnas ihögkostnadsskyddet,4. att beslutar att kostnaden för sjukresormaximeras till . per resa,5. att beslutar att högkostnadsskyddet knyts tillden allmänna prisutvecklingen genom indexreglering.1990/91:Sf238 av och förste vice talmanIngegerd () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om attersättning från socialförsäkringen bör ske för utredning ochbehandling såväl av legitimerad psykolog som av legitimeradpsykoterapeut.1990/91:Sf245 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att patient som efter läkarremiss erhållitbehandling hos legitimerad psykoterapeut skall varaersättningsberättigad via det allmänna försäkringssystemet,2. att till psykoterapibehandling för budgetåret1991/92 anvisar 10 milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagiteller således 31 milj.kr.1990/91:Sf246 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att psykoterapeutisk behandlinghos legitimerade psykoterapeuter skall ersättas viasjukförsäkringen på samma sätt som gäller för behandling avkroppsliga sjukdomar.1990/91:Sf247 av m.fl. (c, s, m, fp, v, mp) variyrkas att beslutar att ersättning för behandling,förmedlad av legitimerad terapeut, skall ersättas viasocialförsäkringssystemet enligt samma regler som gäller förbehandling av kroppsliga handikapp och sjukdomar.1990/91:Sf248 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag rörande leg.sjuksköterskors rätt att efter remiss från leg. läkare ochtandläkare utföra akupunkturbehandling inom den allmännaförsäkringens ram,2. att hos regeringen begär utredning och förslagrörande övriga undersökningar och behandlingar som leg.sjuksköterskor kan utföra inom enskilt bedriven verksamhet inomramen för den allmänna försäkringen.1990/91:Sf249 av och (m) variyrkas att hos regeringen begär en utredning rörandemöjligheten att införa användandet av magnetkamera iförteckningen över åtgärder som ersätts av den allmännaförsäkringen.1990/91:Sf250 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående dialysbehandling,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjlighet att kompletterahögkostnadsskyddet med ett högsta belopp per månad.1990/91:Sf253 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att legitimerade dietister bör få rätt att utföra sitt arbeteinom den allmänna försäkringens ram.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So429.1990/91:Sf266 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av ett fritt läkarval,2. att hos regeringen begär att en parlamentariskutredning tillsätts, med direktiv att se över hälso- ochsjukvårdens framtida verksamhet och finansiering i enlighet medvad i motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om relationen mellan offentlig och privatvård,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av samordning mellan sjukvård ochsjukförsäkring.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So446.1990/91:Sf267 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring i enlighet med vad som anförtsi motionen,2. att hos regeringen begär skyndsamt förslag sominnebär att Dagmarsystemet avskaffas till förmån för ett systemför ersättningar från sjukförsäkringen med generellt frietableringsrätt för privatpraktiserande läkare och sjukgymnasteroch anslutningsrätt för fritidspraktiker,3. att hos regeringen begär förslag som innebär atthemsjukvårdstaxan utformas så att den ger möjlighet tilletablering av enskild distriktssköterskeverksamhet,4. att hos regeringen begär förslag som syftar tillatt legitimerade psykologer och psykoterapeuter får rätt attansluta sig till den allmänna sjukförsäkringen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kostnadskontroll i sjukvårdsförsäkringen.1990/91:Sf274 av och () variyrkas att hos regeringen begär en översyn avläkarvårdstaxan i förordningen 1976:1018, varvid särskiltarvodesberäkningen för allmänläkare bör beaktas, i enlighet medvad i motionen anförts.1990/91:Sf275 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ersättning frånförsäkringskassan för psykoterapeutisk behandling.1990/91:Sf280 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av utlandssvenskars rätt tillsjukvårdsersättning.1990/91:Sf291 av () vari yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring i 2 kap. 5 § lagen(1962:381) om allmän försäkring att försäkringskasseersättningkan utges även för akupunkturbehandling av sjuksköterska.1990/91:Sf292 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om försöksverksamhet till friare etablering ochregistreringssystem i öppen vård.1990/91:Sf293 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omersättning genom för utredning och behandlingutförd av legitimerad psykolog och av legitimerad psykoterapeut.1990/91:Sf294 av och () variyrkas att beslutar ändra 2 kap. 5 § lagen om allmänförsäkring i enlighet med förslaget i motionen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So472.1990/91:Sf295 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att behandling utförd av lymfterapeut medgodkänd utbildning skall hänföras till sjukvårdande behandlingenligt lagen om allmän försäkring och jämställas med denbehandling som ges av sjukgymnast och distriktssköterska.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So477.1990/91:Sf297 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag omhjälpmedelsgaranti för handikappade i enlighet med vad somanförts i motionen.1990/91:Sf304 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkasatt hos regeringen begär att fåri uppdrag att utarbeta en utvidgad läkartaxa enligt deriktlinjer som anges i motionen.1990/91:Sf306 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ersättning för behandling utförd avlegitimerad psykolog och legitimerad psykoterapeut.1990/91:Sf311 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att ungdomar som fyllt16 år och som anses behöva fortsatt specialdiet på grund avsjukdomen PKU även i fortsättningen skall kunna fålivsmedelsrekvisitioner.1990/91:Sf312 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av reglerna så att sjukresorkan inordnas i högkostnadsskyddet.1990/91:Sf313 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna atttidigare riksdagsbeslut och handlingsprogram vad gäller avgifteroch kostnader för handikapphjälpmedel skall gälla och följas föratt undvika ytterligare merkostnader för den handikappade.1990/91:Sf319 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättvisa förmånsregler för olika grupper avkroniskt sjuka.1990/91:Sf320 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fria handikapphjälpmedel.1990/91:Sf326 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tilläggsfinansiering av sjukvården,2. att hos regeringen begär en utredning omalternativ sjukvårdsfinansiering enligt motionens intentioner.1990/91:Sf333 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att fotvård som ges på medicinskaindikationer bör finansieras via sjukförsäkringen.1990/91:Sf335 av och ()vari yrkas att beslutar uppdra åt regeringen attåterkomma till med förslag om frikort för utsattavårdkonsumenter.1990/91:Sf348 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag som innebär ettskyndsamt avskaffande av Dagmarsystemet,2. att hos regeringen begär förslag om en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring i enlighet med vad som imotionen anförts.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So332.1990/91:Sf351 av Margó m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att eventuell samordning av sjukförsäkringoch sjukvårdsansvar inte får medföra att patienter som stårutanför arbetsmarknaden får sämre vård.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So530.1990/91:Sf353 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en och samma läkares ansvar vid långasjukfall,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om överföring av resurser frånsjukförsäkringen till sjukvården.1990/91:Sf354 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de till Dagmar-systemet knutnaetableringsrestriktionerna bör avvecklas.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So431.1990/91:So456 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kostnader för läkemedel vid blödarsjuka. InledningEnligt hälso- och sjukvårdslagen har landstingen och delandstingsfria kommunerna planeringsansvar för all hälso- ochsjukvård och även ett ansvar för folkhälsan.Sjukvårdshuvudmännens kostnader för hälso- och sjukvårdfinansieras till med landstingsskatt.Sjukvårdshuvudmännen erhåller även vissa andra ersättningar frånstat och kommun samt uppbär patientavgifter och har inkomsterfrån försäljning och lämnade tjänster.Sjukvårdsersättning från den allmänna sjukförsäkringen utgesenligt 2 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) i formav ersättning för bl.a. öppen hälso- och sjukvård, läkarvård,sjukvårdande behandling som utförs av annan än läkare,sjukhusvård, tandvård samt för resekostnader i samband medvården eller behandlingen. Vidare utges viss ersättning försjukvårdshuvudmännens kostnader för handikapphjälpmedel samtavinstitutionalisering och förebyggande hälsovård. Ersättningenutgår enligt grunder som regeringen fastställer.Det nuvarande systemet med schabloniserad ersättning från denallmänna sjukförsäkringen till sjukvårdshuvudmännen infördes den1 (prop. 1983/84:190, SfU31, rskr. 393).Genom det nya systemet omvandlades de tidigareprestationsrelaterade ersättningarna från sjukförsäkringen samlad ersättning beräknad med ett i princip enhetligt beloppper invånare, en allmän sjukvårdsersättning. Vid sidan om denallmänna sjukvårdsersättningen lämnas ett varierandeantal särskilda ersättningar för olika ändamål.År 1988 skedde en viktig förändring av principerna förfördelning av den allmänna sjukvårdsersättningen tillhuvudmännen. Fr.o.m. detta år fördelas ersättningen efter enbehovsbaserad modell där fördelningskriterierna är skillnaderi befolkningens dödlighet, sjukfrånvaro och förtidspensioneringsamt antalet ensamboende äldre. Övergången till den nya modellenhar skett stegvis --1990.Under år 1991 utges från sjukförsäkringen sammanlagt 15 262milj.kr. till sjukvårdshuvudmännen, varav 14 772,5 milj.kr.utgör allmän sjukvårdsersättning.Genom överenskommelsen för infördes två störreförändringar i ersättningssystemet. Dels inordnades de särskildaersättningarna för avinstitutionalisering, förebyggande åtgärdersamt tillhandahållande av hjälpmedel åt handikappade i denallmänna sjukvårdsersättningen, dels infördes en särskildersättning för att förbättra kapaciteten inom hälso- ochsjukvården för rehabiliterings- och behandlingsinsatser.Den särskilda ersättningen skall bidra till att sänka det s.k.ohälsotalet och betalas ut först sedan ochhuvudmannen kommit överens om hur medlen skall användas.Den särskilda ersättningen för rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser utgör för högst 400 milj.kr. Vidareutgår för särskilda ersättningar med 10 milj.kr. för attöka tillgänglighet och kapacitet i hälso- och sjukvården, med 21milj.kr. för att öka tillgången på psykoterapeutisk behandlingoch med 4 milj.kr. till de sjukvårdshuvudmän som svarar förnationella register för produktkontroll. För handledning avkiropraktorer, för överföring av patienter från tillFinland samt anordnande av institutioner för HIV-smittade somomhändertas enligt smittskyddslagen (1988:1472) utgår sammanlagt8 milj.kr.Handikappinstitutets verksamhet finansieras, enligt ensärskild överenskommelse mellan staten och ,inom ramen för den allmänna sjukförsäkringen. Bidraget uppgårför till 46,5 milj.kr. och utgår fr.o.m. detta år somett direkt bidrag till Handikappinstitutet.Sjukvårdshuvudmännen har rätt att ta ut avgifter för öppenhälso- och sjukvård. Fr.o.m. upphörde denstatliga regleringen av avgifterna inom den öppna hälso- ochsjukvården, en förändring som omfattade även avgiftssystemet förde till sjukförsäkringssystemet anslutna privatpraktiserandeläkarna och sjukgymnasterna. Som en följd av denna avregleringändrades, enligt beslut, högkostnadsskyddet från ettegenkostnadstak baserat på antal vårdbesök och läkemedelsinköpinom en tolvmånadersperiod till ett egenkostnadstak för deförsäkrade på högst . under en motsvarande period.Enligt en separat överenskommelse, som gäller för åren1982--1991 och som godkänts av , tillkommerett särskilt statsbidrag till den psykiatriska vården. För år1991 uppgår detta till 186 milj.kr.Till ersättningssystemet finns även regler förprivatpraktiserande läkares och sjukgymnasters anslutning tillsjukförsäkringen. Anslutningsreglerna innebär enligt huvudregelnatt privatpraktiserande läkare och sjukgymnaster kan anslutastill försäkringen endast efter tillstyrkan av sjukvårdshuvudman.Nyetablering av praktik få emellertid ske utan tillstyrkani vissa delar av landet. Sjukvårdshuvudmannens tillstyrkan krävsinte heller för den som övertar en befintlig praktik från enläkare som är ansluten till försäkringen, om avgående ochtillträdande läkare är verksamma inom samma specialitet.Offentliganställda läkare med s.k. fritidspraktik kan inteansluta sig till försäkringen.Försäkringsersättningen till privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster utbetalas av försäkringskassorna. Utbetaldaersättningar för privatvård avräknas från nästa årsallmänna sjukvårdsersättning.Fr.o.m. gäller att läkarpsykoanalytiker, till skillnadfrån vad som gäller för läkare i övrigt, kan kombinera entjänstgöring på halvtid hos offentlig sjukvårdshuvudman medverksamhet som privatpraktiker.PropositionenI propositionen redovisas att regeringen ochsjukvårdshuvudmännen för har träffat överenskommelse omolika frågor och även kommit överens om vissa ersättningar frånsjukförsäkringen.I likhet har parterna formulerat vissaallmänna utgångspunkter för utvecklingsarbetet inom hälso- ochsjukvården.Som ett resultat av överenskommelsen för ominriktningen av utvecklingsarbetet inom hälso- och sjukvårdenhar en nationell samrådsgrupp för kvalitet inom hälso- ochsjukvården bildats. Gruppen förväntas inom en nära framtidredovisa vissa förslag om hur kvalitetssäkringsarbetet börbedrivas och organiseras. Vidare pågår ett arbete undermedverkan av expertgrupper inom med att utvecklakriterier och indikationer för att föra upp patienter påväntelista resp. erbjuda vård vid vissa tillstånd/diagnoser. Enredovisning av det arbetet beräknas kunna ske vid årsskiftet1991-1992.Som ett led i en förbättrad informationsförsörjning medinriktning på att bl.a. förbättra folkhälsan inrättas ettepidemiologiskt centrum vid . Dess främstauppgift skall vara att på nationell nivå följa, analysera ochrapportera om utvecklingen av folkhälsoproblem, sjukdomar ochsociala problem samt motsvarande riskfaktorers utbredning iolika befolkningsgrupper.På grundval av en gemensamt genomförd utredning omförutsättningarna för att överföra kostnadsansvaret förläkemedel inom öppenvården från tillhuvudmännen har parterna enats om att påbörjaöverläggningar med inriktning på att träffaen överenskommelse om ett sådant överförande den 1 januari 1993.Utgångspunkten för beräkning av den allmännasjukvårdsersättningen har varit att denna skallvara oförändrad i förhållande till den allmänna ersättningen på14 772,5 milj.kr. I samband med äldrereformensgenomförande överförs avsjukvårdshuvudmännens kostnader för hälso- och sjukvård tillkommunerna. Med anledning av detta överförs 3 066 milj.kr. tillkommunerna varför den allmänna sjukvårdsersättningen tillsjukvårdshuvudmännen reduceras i motsvarande grad. Reduktionensker hos samtliga huvudmän med ett lika stort belopp beräknatper invånare. Från sjukförsäkringen utbetalas därför i allmänsjukvårdsersättning 11 706,5 milj.kr. under år 1992.När en arbetsgivarperiod införs i sjukförsäkringenden kommer sjukvårdshuvudmännen att övertadebitering och uppbörd av avgifterna för sjukhusvård. Någonreducering av den allmänna sjukvårdsersättningen kommer inte attske med anledning av detta, vilket i praktiken innebär ettbruttotillskott till sjukvårdshuvudmännen med sammanlagt200 milj.kr.Parterna anser att erfarenheterna av den infördasärskilda ersättningen på högst 400 milj.kr. för att förbättrakapaciteten inom hälso- och sjukvården för rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser varit mycket positiva. höjsdärför beloppet till 485 milj.kr.För åtgärder hos sjukvårdshuvudmännen för en bättreinformationsförsörjning har parterna enats om att avsätta högst20 milj.kr.