bet · GE01UbU11 · 1991-04-09 00:00:00 — Under förutsättning att tillsyn ochuppföljning organiseras effektivt skulle de ekonomiskt grundadeinvändningarna mot uppdragsutbildningen därmed bortfalla.Utskottet konstaterar med hänvisning till det anförda attmotionsyrkandet torde vara tillgodosett, varför utskottetföreslår att avslår motion 1990/91:Ub696 yrkande 13.I motion 1990/91:Ub693 (v) påpekas att det vore önskvärt meden ökad dimensionering av de tekniska utbildningarna inomhögskolan men att lärarförsörjningen är bekymmersam på dettaområde. I yrkande 13 föreslås därför att skall anvisa4 milj.kr. som stimulansbidrag till UHÄs disposition för attförbättra lärarförsörjningen på det tekniska området.Utskottet vill erinra om att det uttalande som riksdagengjorde i samband med ställningstagandet tillingenjörsutbildningsreformen (prop. 1988/89:90, bet. UbU30,rskr. I uttalandet anfördes bl.a. (s. 8) följande:Utskottet delar motionärernas oro för att det kanbli svårt att rekrytera tillräckligt med kvalificerade läraretill tekniska utbildningar. Enligt utskottets mening handlar detbåde om att utbilda tillräckligt många lärare i tekniska ämnenoch om att förmå kvalificerade personer -- i pedagogiskthänseende lämpliga och därtill vetenskapligt kompetenta -- inäringslivet att söka sig till gymnasieskolan och högskolan.Utskottet anser därför att regeringen bör komma med förslag tillåtgärder för att trygga lärarförsörjningen till de tekniskautbildningarna.Detta uttalande gällde således lärarförsörjningen till såvälgymnasieskolan som högskolan.I riksdagsbeslutet om den nya ingenjörsutbildningen ingickockså ett stimulansbidrag om 1 milj.kr. tillstöd för forskarutbildning av lärare. Detta stimulansbidrag haranvisats och kommer att anvisas under anslaget Vissa särskildautgifter för forskningsändamål (E 12) t.o.m. /94.Utskottet vill vidare erinra om beslut om resurservåren 1990 med anledning av förslagen i forskningspropositionen(prop. 1989/90:90, bet. UbU25, rskr. I ställningstagandetingick ökade resurser till forskarutbildning inom teknisk ochnaturvetenskaplig fakultet (E 9 och E 8) samt tillforskningsstödjande åtgärder vid de mindre och medelstorahögskoleenheterna (E 12). Ytterligare resurser tillforskarutbildning inom teknisk fakultet har föreslagitsi propositionen om näringspolitik för tillväxt (prop.1990/91:87). Utskottet kommer att ta ställning till dessaförslag i sitt betänkande 1990/91:UbU13.Enligt utskottets mening torde inte bristande resurser förforskarutbildning vara det största hindret förmöjligheterna att rekrytera forskarutbildade lärare till teknisksektor inom högskolan. Den avgörande förutsättningen för en ökadrekrytering till forskarutbildningen är att tillräckligt mångautbildas inom grundutbildningen för att tillgodose såvälnäringslivets behov som forskarutbildningens.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub693 yrkande 13.2 D 1. Universitets- och högskoleämbetetI budgetpropositionen beräknas anslaget till universitets-och högskoleämbetet (UHÄ) till , varav bl.a.72603000 kr. till förvaltningskostnader, 11181000 kr.till drift, underhåll och utveckling av datasystem för centralantagning av studerande samt . till forskning omhögskolan.I motion 1990/91:Ub575 (m) yrkande 24 föreslås attanslagsbeloppet reduceras med 6 milj.kr. med hänvisning tillförordad minskning av den centrala antagningen. I yrkande 25 isamma motion föreslås att resurserna för forskning om högskolanöverförs från förevarande anslag till anslaget E4.Samhällsvetenskapliga fakulteterna.Utskottet anser -- med hänvisning till vad utskottet tidigarei detta betänkande anfört om att antagningen till högskolan intenu bör förändras -- att yrkande 24 i motion 1990/91:Ub575 böravslås. Vad gäller resurserna för forskning om högskolan villutskottet hänvisa till sitt ställningstagande till de resurserför treårsperioden som föreslogs under anslaget D1 iforskningspropositionen (1989/90:UbU25 s. 159), varför yrkande25 i samma motion också bör avslås. Utskottet tillstyrkersåledes regeringens förslag att till Universitets- ochhögskoleämbetet för /92 anvisar ettförslagsanslag på 116515000 kr.Frågan om UHÄs framtida arbetsuppgifter kommer att behandlas ikompletteringspropositionen.3 D 2. Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheternaUtskottet konstaterar inledningsvis att det inte heller iårets budgetproposition är möjligt att för varjehögskoleenhet utläsa hur stor del av den beräknadelokalkostnadsökningen som beror på utökade eller upprustadelokaler resp. hur stor del som beror på hyreshöjningar förbefintliga lokaler (jfr UbU 1984/85:35 s. 3). Däremot redovisasi propositionen att av den totala kostnadsökningen om drygt251 milj.kr. är ca 150 milj.kr., eller , att hänföratill prisomräkning och marknadsanpassning av hyran förbefintliga lokaler.Utskottet, som konstaterar att UHÄ i sin senasteanslagsframställning (bilaga d till littera D 2) har redovisatett sådant underlag från som utskottetefterlyst under en rad år (/90:UbU18 s. 19--18),utgår från att den av utskottet efterfrågade högskolevisaredovisningen kommer att lämnas budgetproposition. Ensådan redovisning är också helt i konsekvens med den löne- ochprisomräkning som i övrigt fr.o.m. årets budgetpropositionredovisas för varje anslagspost.I motion 1990/91:Ub722 (fp) yrkande 6 begärs, med hänvisningtill UHÄs anslagsframställning, att högskoleenheterna -- iavvaktan på att det nya styr- och anslagssystemet /94 -- skall få disponera influtna lokalhyrorfrån den externt finansierade verksamheten i stället föratt dessa redovisas som inkomster under rubricerade anslag.Utskottet behandlade motsvarande motionsyrkande underföregående (bet. 1989/90:UbU25 s. 93, rskr. 328) ochfinner nu ingen anledning att ändra den då redovisadeuppfattningen att en friare resursanvändning får anstå tillnästa planeringsperiod, varför motion 1990/91:Ub722 yrkande 6avstyrks.Utskottet tillstyrker slutligen regeringens förslag attriksdagen till Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheterna /92 anvisar ett förslagsanslag på2011598000 kr.4 D 3. Vissa tandvårdskostnaderUtskottet tillstyrker regeringens förslag att tillVissa tandvårdskostnader för /92 anvisar ettreservationsanslag på 65857000 kr.5 D 4. Vissa särskilda utgifter inom högskolan5.1 InternationaliseringsåtgärderUnder detta anslag anvisas medel till UHÄs disposition förolika internationaliseringsåtgärder inom högskolan, bl.a. fördeltagande i EGs COMETT-program. Enligt föreskrifter iregleringsbrevet för innevarande budgetår finns för dettaändamål 20,3 milj.kr. under anslagsposten 1 som står till UHÄsdisposition, varav ca 10 milj.kr. Ibudgetpropositionen beräknas inga nya resurser för detta ändamålförutom pris- och löneomräkning.Fyra motioner från allmänna motionstiden och en motion somväckts med anledning av proposition 1990/91:87 behandlar frågorom och resurser för ytterligare internationaliseringsåtgärderinom högskolan.I motion 1990/91:Ub575 (m) yrkande 15 föreslås att riksdagenanvisar 12 milj.kr. utöver regeringens förslag för olikaåtgärder i syfte att förbereda den svenska högskolan fördeltagande i EGs ERASMUS-program, bl.a. kursutbud på andraspråk, intensifierat lärarutbyte samt olika sociala åtgärder förde utländska studerandena, t.ex. bostäder.En svensk strategi för att öka internationaliseringen avutbildningsväsendet i skisseras i motion 1990/91:Ub823(fp) yrkande 1. I motionen anges bl.a. fyra mål för Sverigesdiskussioner med EG om villkoren för deltagande i samarbetet påutbildningsområdet. I yrkande 14 i samma motion föreslås attriksdagen skall ställa 10 milj.kr. till förfogande för attmöjliggöra språkstudier på varje längre utbildningslinje ihögskolan.I motion 1990/91:Ub696 (c) yrkande 17 anförs att det ärviktigt att det internationella studerandeutbytet inte barakommer att omfatta EGs program. I motionen pekas på vikten avatt bygga upp ett system med bilaterala avtal som underlättarutbyte med exempelvis , , ochutvecklingsländerna. Informationen om det nordiska utbytet,bl.a. NORDPLUS-programmet, måste enligt motionärerna förbättras.Slutligen anser motionärerna att utbildningen måsteinternationaliseras till sitt innehåll och uppläggning så attstudenterna erhåller kunskaper och förståelse för globalaförhållanden.Liknande tankegångar framförs i motion 1990/91:Ub693 (v) iyrkande 2, vari också framförs synpunkter på ERASMUS-programmet,kursutbud på andra språk och bostadsfrågan för utländskastuderande i . I yrkande 4 i samma motion föreslås att 10milj.kr. anvisas till UHÄs disposition för att i första handanvändas för internationaliseringsåtgärder förlärarutbildningarna.I motion 1990/91:Ub66 (v) begärs en översyn av de olikaverksamheter som bedrivs i internationaliseringssyfte inomgrundutbildningen i syfte att förbättra informationen om olikatillvägagångssätt för att internationalisera densamma. Dennaöversyn bör enligt motionärerna göras inför nästa treårigaplaneringsperiod för högskolan (yrkande 5). I yrkande 6 begärs40 milj.kr. t.o.m. /93 för att främjainternationaliseringen inom grundutbildningen, främst genom ökatutbyte med utvecklingsländerna och andra länder som inte avtradition haft akademiskt utbyte med Sverige.Utskottet vill inledningsvis erinra om vad utskottet i sittyttrande till utrikesutskottet (1990/91:UbU1y)anförde om den positiva grundsyn som utskottet har tillsamarbete och utbyte inom forskning och utbildning såväl medEG-länderna som med andra länder i och utanför . Utskottetanförde då att det är helt nödvändigt för kvaliteten iverksamheten och för förståelsen mellan olika kulturer attsådant samarbete etableras i största möjliga omfattning.Utskottet erinrade också i detta sammanhang om de resurser somutskottet föreslog skulle anvisas till ettökat studerandeutbyte med länder såväl inom som utanför EG(1988/89:UbU18 s. 20 och 1989/90:UbU18 s. 20--21).Sedan den allmänna motionstiden har och de övrigaEFTA-länderna undertecknat ett avtal, daterat den 14 februari1991, med om deltagande i ERASMUS-programmet. Dennaöverenskommelse kommer att föreläggasriksdagen för godkännande, varför utskottet inte nu finneranledning att närmare beröra de delar av motionerna som harsynpunkter på detta utbytesprogram.Vad gäller olika åtgärder för att förbereda för svensktdeltagande i ERASMUS-programmet vill utskottet framhållaföljande.Vad gäller bostadsfrågan för gäststuderande i avserutskottet att återkomma till den frågan , efterdet att remisssynpunkter inhämtats på ett antal motioner somväcktes under allmänna motionstiden 1991.När det gäller frågan om översyn av vilka medel som står tillförfogande för internationaliseringsinsatser inomgrundutbildningen vill utskottet påpeka att förutom de medel somanvisas under förevarande anslag till UHÄ och svenska institutetresurser för sådana insatser har beräknats under resp.sektorsanslag (jfr prop. 1988/89:100 bil. 10 s. 178). Utskottetutgår från att en övergripande bedömning av behovet avytterligare resurser görs inför nästa treåriga planeringsperiodför grundutbildningen liksom att motsvarande sker för detinternationella forskningssamarbetet. I övrigt kan erinras omden uppgift att främja och underlätta studerandeutbyte inomhögskola och skola som åligger informations- ochdokumentationscentret för internationellt utbyte (NAMIC) vidsvenska institutet. Utskottet återkommer till detta centrumsenare under detta anslag.Beträffande de önskemål om ytterligare resurser för olikatyper av internationaliseringsåtgärder som framförts imotionerna anser utskottet att denna fråga bör prövas våren 1993tillsammans med andra angelägna resurstillskott inför nästatreåriga planeringsperiod för högskolan. De enda undantag somenligt utskottets mening bör göras från den principen äranvisande av resurser för svenskt deltagande iutbildningsprogram som resultat av internationella avtal ochöverenskommelser.Med hänvisning till vad utskottet anfört ominternationaliseringsåtgärder inom högskolan föreslår utskottetatt avslår motionerna 1990/91:Ub66 yrkandena 5 och 6delvis, 1990/91:Ub575 yrkande 15, 1990/91:Ub693 yrkandena 2 och4 delvis, 1990/91:Ub696 yrkande 17 samt 1990/91:Ub823 yrkandena1 och 14.Under förevarande anslag redovisas fr.o.m. innevarandebudgetår under anslagsposten 4 till svenska institutetsdisposition bl.a. medel för dess informations- ochdokumentationscentrum för internationellt utbyte -- () -- som startade år1988 som försöksverksamhet. I föregående års budgetpropositionberäknades resurserna för NAMIC till . (prop.1989/90:100, bil. 10 s. 213).I motion 1990/91:Ub823 (fp) yrkande 15 föreslås attresurserna till NAMIC skall öka med , vilketsvenska institutet begärt i sin anslagsframställning.Utskottet delar regeringens bedömning att verksamheten vidNAMIC som permanentades inte skall tillförasytterligare resurser utöver sedvanlig lön- och prisomräkning förnästa budgetår. Utskottet avstyrker därmed motion 1990/91:Ub823yrkande 15.5.2 Övriga frågor som påverkar anslagsbeloppetUnder anslagsposten 1 som står till UHÄs disposition underförevarande anslag beräknas i budgetpropositionen (s. 127)sammanlagt 13,5 milj.kr. för utveckling av ett nytt datorbaseratsystem för lokal antagning (LANT91/LADOK) och för att slutförautvecklingen av det nya centrala antagningssystemet.Under anslaget finns också en anslagspost som står tillregeringens disposition, vilken föreslås föras upp med16207000 kr. för /92.I motion 1990/91:Ub824 (m) föreslås minskning av medlen tillvissa ändamål under förevarande anslag. I yrkande 26 avvisassåledes regeringens förslag att anvisa 13,5 milj.kr. fördatorsystemen för antagning till högskolan. I samma motionföreslås i yrkande 27 att 12 milj.kr. överförs frånanslagsposten som står till regeringens disposition till denanslagspost som står till UHÄs disposition förinternationaliseringsåtgärder.Utskottet kan konstatera vad gäller de av regeringenföreslagna medlen för utveckling m.m. av de datorbaserade lokalaoch centrala datorsystemen att de är en direkt konsekvens avtidigare riksdagsbeslut, dels ett beslut om ett nyttstudiedokumentationssystem LADOK , dels ett beslutvåren om nya tillträdesregler till högskolan. Enligt vadutskottet inhämtat är 12,4 milj.kr. av den totala förstärkningenav engångskaraktär, medan 1,1 milj.kr. avser drift, utvecklingoch anpassning av LADOK.Vad gäller den föreslagna besparingen på den anslagspost somstår till regeringens disposition kan utskottet konstatera attdessa medel till stora delar är bundna till vissa utbetalningar,varav den största avser avtalet med om kostnader förkopiering inom högskoleområdet. För /92 tordekostnaden för kunna uppskattas till ca 6 milj.kr.Utskottet anser att det varken är möjligt eller rimligt att göraden av motionärerna föreslagna besparingen om 12 milj.kr. pådenna anslagspost.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub824 yrkandena 26 och 27.5.3 AnslagsbeloppetI budgetpropositionen beräknas anslaget till Vissa särskildautgifter inom högskolan m.m. till . /92.Utskottet har under förevarande anslag behandlat frågorna omytterligare resurser dels till internationaliseringsåtgärderinom högskolan, dels till NAMIC samt vissa besparingar. Ikonsekvens med de förslag till ändringar i resurstilldelningensom därvid föreslagits föreslås i motion 1990/91:Ub824 (m)yrkande 28 ett anslagsbelopp om . och i motion1990/91:Ub823 (fp) yrkande 16 ett anslagsbelopp om 89197000kr.Med hänvisning till vad utskottet tidigare anfört föreslårutskottet att med avslag på motionerna 1990/91:Ub66yrkande 6 delvis, 1990/91:Ub693 yrkande 4 delvis, 1990/91:Ub823yrkande 16 och 1990/91:Ub824 yrkande 28 anvisar detanslagsbelopp som föreslagits i budgetpropositionen.5.4 ÖvrigtVissa synpunkter på redovisning av studieresultat inomLADOK-systemet framförs i motion 1990/91:Ub675 (m).Enligt motionären borde uppgifter om studieresultat som uppnåttsföre kunna överföras till LADOK-systemet på samma sättsom tidigare skett i STUDOK-systemet. I motionen föreslås attförslag till åtgärder i detta syfte skall begäras av regeringen.Utskottet konstaterar inledningsvis att LADOK-systemet är ettlokalt datorbaserat system för dokumentation av studieresultat.Detta innebär att högskoleenheterna själva beslutar om vilkauppgifter som skall matas in i och därmed också kunna tas ut ursystemet. Enligt vad utskottet inhämtat innebär det att olikahögskoleenheter kan göra olika bedömningar av vad som ärekonomiskt och praktiskt motiverat när det gäller attregelmässigt föra in uppgifter om studieresultat som uppnåttsföre eller vid andra högskoleenheter. Sådana studiereller kurser som studenten får tillgodoräkna sig på den linjesom studenten studerar vid torde normalt framgå av denmeritförteckning som studenten får från systemet.I sammanhanget bör nämnas att nuvarande regler fråndatainspektionen innebär att alla uppgifter om studieresultatgallras från dataregistret efter det att en studentslutat studera. Högskoleenheten har emellertid alltid uppgifterom de studieresultat som av olika skäl inte finns i detdatabaserade registret i register, vilket innebär atten student alltid kan få erforderlig dokumentation om t.ex.tentamensbok förkommit.Utskottet anser att frågan om formerna för dokumentation avstudieresultat är en fråga som bäst avgörs av den enskildahögskoleenheten och att de av motionären påpekade förhållandenainte ger anledning för vare sig riksdag eller regering att vidtaåtgärder. Utskottet avstyrker därför motion 1990/91:Ub675.6 Lokalförsörjning m.m. för högre utbildning och forskning6.1 Investeringar för högskolanSedan budgetåret 1988/89 redovisas investeringar m.m. förriksdagen i form av en rullande treårsplan. Inom denna plan harregeringen bemyndigande att själv besluta om utförande avbyggnadsobjekt, vars kostnadsram inte överstiger 50 milj.kr.Objekt med kostnadsram som överstiger 25 milj.kr. bör dockredovisas för . Investeringarna finansieras fr.o.m.innevarande budgetår inte längre med anslag över statsbudgeten,utan genom att efter bemyndigande inom engiven ram får ta upp lån på marknadsmässiga villkor direkt iriksgäldskontoret. Investeringsbehovet för den nu aktuellatreårsperioden beräknas motsvara en planeringsnivå på ca 1550milj.kr. i prisläget den 1 januari 1990.Investeringsplanen för perioden /91--1992/93, som omfattarsamtliga departements byggnadsobjekt, redovisas under sjundehuvudtiteln i budgetpropositionen (prop. 1990/91:100, bil. 9, s.33--36). Inom ramen för treårsplanen beräknas sammanlagt 18byggnadsobjekt med investeringskostnad överstigande 50 milj.kr.kunna påbörjas . Tio av dessa äravsedda för utbildnings- och forskningsändamål, och av dessa hartre objekt inte tidigare redovisats för riksdagen.I bilaga 10 (s. 356--358) till budgetpropositionen beredsriksdagen tillfälle att ta del av den planeradelokalförsörjningen för högre utbildning och forskning.Förutom de tre nya objekten med investeringskostnad överstigande50 milj.kr. -- Max-lab II i , Nybyggnad för biomedicinsktcentrum i och Nybyggnad för lärarutbildningar i -- föreslås två objekt med kostnadsramar mellan 25 och 50milj.kr., nämligen Marint forskningscentrum i ochTillbyggnad av högskolan i . Vidare anförs ipropositionen att Om- och tillbyggnad vid , etappII är ett högt prioriterat objekt av arbetsmiljöskäl m.m., somdet av ekonomiska skäl inte nu är möjligt att utföra.I motionerna 1990/91:Ub696 (c) yrkande 10 och 1990/91:Ub76 (c)yrkande 8 föreslås att anvisar 500 milj.kr. för att iförsta hand finansiera de ökade lokalkostnader m.m. som blirföljden av de förslag till förstärkningar av högskolan somredovisas i samma motioner. I den först nämnda motionen föreslåsockså att den andra etappen av Om- och tillbyggnad förkonsthögskolan med en investeringskostnad om ca 75 milj.kr.skall finansieras inom ramen för de föreslagna 500 milj.kr.Förslag om ytterligare 150 milj.kr. utöver regeringens förslagför nybyggnad av lokaler för högskolan förs fram i motion1990/91:Ub66 (v) yrkande 2 för att långsiktigt möjliggöra enexpansion av den högre utbildningen. Ett motionsyrkande omsammanlagt 150 milj.kr. för såväl lokaler som utrustning --1990/91:Ub693 (v) yrkande 22 -- kommer utskottet att behandlaunder anslaget I 2 nedan.En omlokalisering av vidKarolinska institutet föreslås i motion 1990/91:So475 (s). Imotionen påpekas att institutet har nergångna och splittradelokaler på område i . Enligtmotionärernas uppfattning skulle ändamålsenliga lokaler kunnaerbjudas vid Novums forskningscentrum i Huddinge.I fem motioner som väckts med anledning av proposition1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt föreslås att riksdagenskall göra uttalanden om två byggnadsobjekt i , nämligenMikroelektronikcentrum vid --motionerna 1990/91:Ub56 (s), 1990/91:Ub57 (m) delvis och1990/91:Ub63 (fp, c) -- samt Utbyggnad av viduniversitetet -- motionerna 1990/91:Ub55 (s), 1990/91:Ub57 (m)delvis och 1990/91:Ub62 (fp, c).Utskottet vill, , hävda principen att denlokalförsörjningsplan som har upprättats gemensamt avbyggnadsstyrelsen och UHÄ -- och som baserats på deprioriteringar som gjorts av enskilda högskoleenheter -- skallföljas om inte andra eller nya omständigheter kan anföras. Dettainnebär att inte bör göra uttalanden om enskildaobjekt utan förutsätta att regeringen -- inom de ekonomiskaramar som anger för investeringar -- tar ställning ochbeviljar medel till enskilda objekt i den ordning sommyndigheterna har föreslagit och enligt gällande bemyndiganden.Utskottet vill dock inledningsvis erinra om de uttalanden somriksdagen gjorde (UBU 1985/86:34 s. 4--5,rskr. 342) om två byggnadsobjekt som är mycket angelägna pågrund av de arbetsmiljöförhållanden som råder förverksamheterna, nämligen Kungl. har funnits upptaget påinvesteringsplanen , men har av olika skäl -- bl.a.arbetsmarknadsskäl -- inte kunnat påbörjas. Enligt vad utskotteterfarit torde inte längre arbetsmarknadsskälen hindraigångsättningen, varför utskottet utgår från att regeringensnarast kommer att lämna erforderligt bygguppdrag för Kungl.biblioteket. Vad gäller den andra etappen av Om- och tillbyggnadför , för vilken inom kortkommer att begära bygguppdrag, utgår utskottet från att dettaobjekt kommer att föras upp på investeringsplanen så snarttillgängligt investeringsutrymme tillåter.Övriga enskilda byggnadsobjekt som nämns i de aktuellamotionerna är antingen lägre prioriterade av myndigheterna än deobjekt som regeringen i budgetpropositionen föreslår skallpåbörjas under den nu aktuella treårsperioden eller har såoklara planeringsförutsättningar att det inte tidsmässigt ärmöjligt att påbörja byggandet . Det först nämndaförhållandet gäller Mikroelektroniskt centrum vid Chalmerstekniska högskola som har prioritetsnummer 23 i den gemensammalokalförsörjningsplanen. För såväl Miljömedicinskt laboratorium-- prioritetsnummer 14 -- som i (ejmed i prioriteringslistan) gäller enligt vad utskottet inhämtatatt planeringsförutsättningarna är oklara. Lokalfrågan för detmiljömedicinska laboratoriet är föremål förregeringens prövning, dock föreligger såvitt utskottet kännertill inte något förslag från vare sig instituteteller att omlokalisera verksamheten tillHuddinge.Med hänvisning till vad utskottet anfört om enskildabyggnadsobjekt avstyrker således utskottet motionerna1990/91:Ub55, 1990/91:Ub56, 1990/91:Ub57, 1990/91:Ub62,1990/91:Ub63 och 1990/91:So475.Vad gäller de förslag om utökat investeringsutrymme för att iförsta hand tillgodose lokalbehovet för den relativt kraftigautökning av grundutbildningen som föreslagits i olika motionervill utskottet slutligen framhålla följande.Utskottet bedömer att det eventuella investeringsbehov somkommer att bli en konsekvens av de förslag om utökaddimensionering av grundutbildningen som utskottet senare kommeratt ta ställning till i sitt betänkande 1990/91:UbU12 intekommer att kunna preciseras förrän tidigast i 1992 årsbudgetproposition.