bet · GE01NU35 · 1991-05-16 00:00:00 — De aktuellamotionerna avstyrks därmed.Miljönormer och produktkravProduktkoncession och livscykelspecifikationerFrågor om krav som bör ställas på produktionen tas upp i femmotioner från och en motion från vänsterpartiet.Gällande lagstiftning rörande spridning av skadliga ämnen vidproduktion är inte tillräcklig, eftersom hänsyn inte tas tillden totala omgivningseffekten till följd av produktion, sägs deti motion 1990/91:N314 (mp). Därför borde en produktlagstiftninginföras. På basis av en livscykelspecifikation skulle envarukoncessionsnämnd fastställa varje varas tillåtlighet ochställa de krav som behövs för att produkten skall kunnaaccepteras. En sådan lag borde ingå i den miljöbalk sommiljöskyddskommittén arbetar med;miljöskyddskommittén borde få tilläggsdirektiv att utarbetaförslag om införande av en lag om produktkoncession, menarmotionärerna.I fyra motioner -- 1990/91:N280 (mp), 1990/91:N315 (mp),1990/91:N362 (mp) och 1990/91:N58 (mp) -- begärs att riksdagenskall anmoda regeringen att utarbeta förslag till en lag omlivscykelspecifikation. En livscykelspecifikation skall tala omhur man väntar sig att den process man har startat genom atttillverka varan skall utveckla sig ända tills varan är uttjänt.Följande information skulle ingå i en livscykelspecifikation:produktens syfte,ianspråktagna naturtillgångar, alstrade biprodukter,recirkulerande materiel, alstrade föroreningar, förekommandearbetsrisker,verkningsgrad vid omsättning av energi,eventuell miljöpåverkan vid användning,varudeklaration, teknisk beskrivning och bruksanvisning,tekniska garantier och garantitid,förväntad teknisk livslängd,serviceanvisningar,tillverkarens avsikter beträffande service,skrotningsspecifikation.Alla varor och allt material bör innehållsdeklareras ochmärkas med lämplig återvinningsmetod, anförs det i motion1990/91:N320 (v). I motiveringen som finns i en motion omekologiskt byggande och boende, heter det att ekologi -- enligtmotionärerna liktydigt med resurshushållning ochkretsloppstänkande -- måste genomsyra hela stadsbyggandet ochbostadsplaneringen.Riksdagen avslog motionsyrkanden (mp), avseendebåde produktkoncession och livscykelspecifikation, av sammainnebörd som de nu aktuella (1990/91:NU6). Utskottet anförde attresultat av det utrednings- och beredningsarbete som bedrevs påområdena -- och som det redogjordes för -- borde avvaktas innanställning togs till eventuella åtgärder. Företrädarna förmoderata samlingspartiet, liberalerna ochcenterpartiet reserverade sig gemensamt i vad avsåg motiveringenför avstyrkandet och anförde att regeringens agerande på områdethade kännetecknats av förhalning och försening. Företrädaren förmiljöpartiet reserverade sig till förmån för kravet på införandeav produktkoncession medan kravet på införande avlivscykelspecifikationer fick stöd av både ochmiljöpartiets företrädare.Utskottet lämnar i det följande en redovisning av detutrednings- och beredningsarbete som pågår på olika områden medanknytning till de frågor som tas upp i de aktuella motionerna.I miljöpropositionen (prop. 1990/91:90) anförs (s. 227) attdet har blivit uppenbart att det är nödvändigt att anlägga etthelhetsperspektiv -- "från vaggan till graven" -- påvaruproduktionen och varuhanteringen inkl. avfallsledet. Vidaresägs att det är angeläget att en samlad och långsiktig strateginu utvecklas för hur arbetet bör bedrivas för att varornasmiljöpåverkan skall begränsas i alla led. En arbetsgrupp undermiljödepartementets ledning arbetar med att ta fram en sådanstrategi. Som diskussionsunderlag och förberedelse inför dettaarbete har låtit genomföra sex olika studier.De har redovisats i en rapport (Ds 1991:9) tillsammans med enpromemoria som belyser hur arbetet inom kommeratt drivas vidare.Miljöskyddskommittén (ME 1989:04) skall enligt sina direktiv(dir. 1989:32) utforma förslag till en lagstiftning som bidrartill att miljöhänsynen genomsyrar alla samhällssektorer. Dettaskall åstadkommas bl.a. genom samordning av lagar och andraföreskrifter så att nya miljöproblem kan förebyggas och gamlaavhjälpas effektivare. har i januari 1991lämnat ett principbetänkande, Miljölagstiftningen (SOU 1991:4). I miljöpropositionen lämnas vissa synpunkter införkommitténs fortsatta arbete. Slutbetänkande skall avges senastden 1 april 1993.För att utreda vissa frågor rörande miljöfarligt avfalltillsattes en särskild utredare (1990:04;föreståndare ). Utredaren skall enligt sina direktiv(dir. 1990:45) belysa utvecklingen av miljöfarligt avfall under1990-talet och klarlägga möjligheten att omhänderta sådantavfall och ange kostnadseffekter. Utredningsarbetet skall varaavslutat före utgången av år 1991.Sådan information som de i motionerna föreslagnalivscykelspecifikationerna och innehållsdeklarationerna avses geförekommer i viss omfattning. uppställer --efter uppgörelser med näringslivet -- riktlinjer för enskildaproduktområden. fattade beslut ominförande av miljömärkning (prop. 1989/90:25, 1989/90:LU13).Huvudmålen för miljömärkningen är att vägleda konsumenterna ochstimulera till en produktutveckling som tar hänsyn till miljön.Bedömningen skall gälla produktens hela livscykel. äranslutet till en gemensam nordisk ordning för miljömärkning.Miljömärkningen är organiserad inom ramen i (SIS)certifieringsverksamhet och handhas av en särskildmiljömärkningsstyrelse och en referensgrupp.Marknadsföringslagen (1975:1418) innehåller bestämmelser omproduktsäkerhet, vilka innebär ett förstärkt konsumentskydd ochett incitament för producenterna att utveckla säkra produkter.Konsumentverket har inom ramen för särskilda direktiv införtreårsperioden /93--1994/95 anmodats att visa hurmiljöaspekterna på ett bredare sätt skall kunna beaktas ikonsumentpolitiken och att belysa förhållandet till andramyndigheter. En intressant fråga i detta sammanhang är, enligtdirektiven, möjligheterna till samordnade insatser för spridningtill hushållen av kunskap om miljöfrågor. har isin rapport till regeringen avseende treårsperioden1992/93--1994/95 anmält att man inte har haft möjlighet att irapporten lämna den begärda redovisningen. Man avser attåterkomma till frågan i samband med anslagsframställningen.En utgångspunkt för kontrollen av kemiska ämnen och produkterär att tillverkare och importörer har huvudansvaret för dekemiska ämnen och produkter som de levererar. Imiljöpropositionen lämnas förslag om utveckling avkemikaliekontrollen genom införande av förhandsanmälan av nyakemiska ämnen, om utbyggnad av produktregistret, om vidarearbete med kriterier för, och föreskrifter om, klassificeringoch märkning efter miljöfarlighet samt om utvidgat bemyndigandetill kemikalieinspektionen och att förbjudaskadliga ämnen och produkter enligt lagen (1985:426) om kemiskaprodukter.Utskottet tar först ställning till yrkandena omlivscykelspecifikationer och innehållsdeklarationer.Som framgår av den tidigare redovisningen är frågor om varorsmiljöpåverkan och producenters ansvar föremål för utredning ochöverväganden på olika håll. Med hänsyn härtill anser utskottetinte att det är motiverat att nu tar något initiativpå de områden som berörs i motionerna 1990/91:N280 (mp),1990/91:N315 (mp), 1990/91:N362 (mp), 1990/91:N58 (mp) och1990/91:N320 (v).De aktuella motionerna avstyrks.Även vad gäller yrkandet i motion 1990/91:N314 (mp) om attmiljöskyddskommittén skall få tilläggsdirektiv om att utredafrågan om produktkoncession och utarbeta förslag till lag omsådan anser utskottet att resultatet av det tidigare redovisadeutrednings- och beredningsarbete som bedrivs bör avvaktas.Med det sagda avstyrker utskottet motionen.Produktmärkning om elförbrukningRiksdagen bör anmoda regeringen att lägga fram förslag om lagom obligatorisk produktmärkning med deklaration om elförbrukningoch motsvarande driftkostnader och med jämförande uppgifter förden mest eleffektiva produkten i samma produktklass påmarknaden, anförs det i motion 1990/91:N68 (mp). Vidare borderegeringen anmodas att lägga fram förslag till lag om normer förhögsta elförbrukning på vanliga elförbrukande apparater. Dessatvå yrkanden återkommer vart och ett två gånger i likalydandeform i den nämnda motionen. Vidare återfinns de -- med sammaformuleringar -- i en motion 1989/90:N463 (mp) från allmännamotionstiden . Motionärerna hänvisar tillförhållandena i andra länder. I skall enligt lag t.ex. varjehushållsapparat i försäljningslokalen ha en tydlig skylt medenergideklaration. Om så inte är fallet kan böter utdömas.I den energipolitiska propositionen (prop. 1990/91:88) sägsbeträffande energideklarationer, normer m.m. (s. 47 f.) attarbetet med energideklarationer för bl.a. hushållsapparaterskall intensifieras och utvidgas. Där erinras om ett uppdrag somkonsumentverket fick att dels vidareutvecklasystemet med energideklarationer för hushållsapparater ochmetoder för provning av dessa, dels ta initiativ till ochansvara för genomförandet av tester av olika produkter föruppvärmning, isolering, ventilation etc. Medel för ändamålet harställts till förfogande från det för /86 anvisadeanslaget Vissa åtgärder för omställning av energisystemet.Produkter testas nästan uteslutande påföretagens egen bekostnad, sägs det i den energipolitiskapropositionen, och detta har lett till att de företag som utförtestning huvudsakligen är större tillverkare med relativtenergieffektiva produkter. Testverksamheten bör, enligtregeringens mening, fortsätta och utvidgas.Den europeiska marknadsintegrationen gör det svårare förenskilda länder att ensidigt utveckla system förenergideklarationer och märkning, framhålls det vidare ipropositionen. Det internationella samarbetet blir därför alltviktigare. har bidragit finansiellt till detinternationella metodutvecklingsarbetet och har inom ramen förNordiska ministerrådets arbete inlett ett samarbete angående ettgemensamt nordiskt märkningssystem för hushållsapparater.Arbetet med energideklarationer och produktmärkning börfortsätta och utvidgas, sägs det i propositionen. Enligtregeringens förslag skall 5milj.kr. ställas tillkonsumentverkets förfogande för ökade insatser inom områdenaprodukttestning, energideklarationer och märkning avhushållsapparater och vissa andra energiförbrukande produkter.Arbetet bör ske i samverkan med den föreslagna nyanäringspolitiska myndigheten.Elanvändningsrådet inom statens energiverk har ocksåaktualiserat frågan om normer för maximal elförbrukning hoshushållsapparater. Sådana normsystem har diskuterats och i vissafall införts i andra länder. och statensenergiverk fick i uppdrag att utredaförutsättningarna för normer för maximal elförbrukning ihushållsapparater m.m. I utredningsarbetet skall dehandelspolitiska regelsystemen beaktas. Vidare skall beaktasliknande åtgärder som har vidtagits eller planeras i andraländer och internationellt samarbete som förekommer. Uppdragetskall redovisas senast den 1 april 1992.Med hänsyn till det arbete som pågår på området anserutskottet inte att det är motiverat att nu tar någotinitiativ i saken. Motionerna 1990/91:N68 (mp) och 1989/90:N463(mp) avstyrks därmed i berörda delar.Företags miljöredovisningarMiljöpartiet har i motion 1990/91:Fi718 föreslagit att enmiljöredovisning skall göras för statens budget. I motion1990/91:N366 (mp) föreslås att en miljöredovisning av samma slagskall finnas med i alla prognoser som ett företag gör samt iföretagens årsredovisningar. I redovisningen skall det ingåmaterialbalanser, som visar vad företaget tar in itillverkningen och vad som går ut som produkter, avfall ochavgaser. Prognosdelen skulle kunna vara en frivillig handlingfrån företagens sida.Riksdagen avslog ett likalydande yrkande (mp)(1990/91:NU6). Utskottet betonade att det inom såväl offentligsom privat verksamhet är nödvändigt att miljömässigakonsekvenser av olika åtgärder och beslut beaktas. Företagsredovisningar av hur deras prognostiserade verksamhet påverkarnatur och miljö borde emellertid bygga på frivillighet.Vänsterpartiets och företrädare reserverade sigoch krävde ett tillkännagivande från om att en sådanfrivillig redovisning bör komma till stånd.Riksdagen avslog ett motionsyrkande (mp) omatt statens budget skall omfatta en redovisning av hur denföreslagna ekonomiska politiken påverkar miljön och människorshälsa (1990/91:FiU20 s. 72). anförde att man --för att kunna fatta riktiga beslut för en långsiktigt hållbarutveckling -- måste veta mer om samspelet mellan ekonomi ochekologi. Ett första steg för att förbättra beslutsunderlagetvore att komplettera den ekonomiska statistiken så att denbelyser miljöpåverkan och resursförbrukning.Miljöräkenskapsutredningen (Fi 1990:07) har i uppdrag attnärmare studera dessa frågor (dir. 1990:3). ochmiljöpartiets företrädare i finansutskottet reserverade sig tillförmån för yrkandet.Innehållet i företags årsredovisningar regleras genomaktiebolagslagen (1975:1385), och regler för hur de skallställas upp utfärdas av Föreningen auktoriserade revisorer(). Enligt vad utskottet erfarit har vissa större företag ibegränsad omfattning börjat inkludera redovisningar med kopplingtill miljöområdet (främst arbetsmiljö) i sinaförvaltningsberättelser.Utskottet anser liksom motionären och finansutskottet att detär nödvändigt att de miljömässiga konsekvenserna av olikaåtgärder och beslut beaktas. Detta gäller såväl offentlig somprivat verksamhet. Företags redovisningar av hur derasprognostiserade verksamhet kan beräknas påverka natur och miljöbör, som motionären säger, kunna vara en frivillig handling.Utskottet kan därför inte se något behov av lagstiftning ellersärskilt initiativ från sida. Motion 1990/91:N366(mp) avstyrks därmed.Vissa regionala frågorI sju motioner berörs olika regionala frågor. Det gällersärskilda åtgärder i landskapen och , län,, och . Vidare behandlasi detta avsnitt en motion med krav på att de fem länen iMälarregionen skall bli friregioner.Riksdagen bör göra ett uttalande om att det krävs enframtidsinriktad näringspolitik för tillväxt i , anförsdet i motion 1990/91:N23 (s). Trots de problem av såvälstrukturell som konjunkturell natur som föreligger i Blekingefinns det goda förutsättningar att vända utvecklingen i positivriktning, menar motionärerna.Regeringen bör anmodas att lägga fram ett förslag om hurtillväxten i län skall främjas, sägs det i motion1990/91:N29 (c). Ett sådant förslag måste innehålla åtgärder påolika områden, t.ex. företagsbeskattningen och förbättradekommunikationer. Vidare bör sockerbruk bibehållas,anför motionärerna.Eftersom har allvarliga miljöbelastningar börregeringen anmodas att lägga fram ett förslag om en ekologisktuthållig samhällsmodell för , sägs det i motion1990/91:N43 (mp). Motionärerna skisserar hur en sådansamhällsmodell borde se ut.I de tre motionerna 1990/91:N47 (mp), 1990/91:N46 (mp) och1990/91:N48 (mp) framförs -- med utgångspunkt i förhållandena påGotland, på och i -- krav påtillkännagivanden från avseende tre områden. Ettområde är behovet av sänkta arbetsgivaravgifter ochmervärdeskatt, ett annat behovet av utvecklingsutredningarför alla län avseende snedvridning av näringslivsstrukturen ochett tredje behovet av beredskap för att generellastimulansåtgärder snabbt skall kunna sättas in. Vad gällerGotland föreslås i motion 1990/91:N47 (mp) också att riksdagenskall uttala sig för att ett baltiskt ekologisktutvecklingscentrum inrättas i Visby.Även motion 1990/91:N290 (v) tar upp frågan om behovet avnäringspolitiska åtgärder på . Där sägs att börgöra ett uttalande om vikten av attlivsmedelsförädlingsindustrin på kan bevaras.Riksdagen har, som tidigare nämnts (s.53), upprepade gångerpå förslag av utskottet avslagit motionsyrkanden vilka liksom denu aktuella avsett frågor av utpräglat regional natur. Utskottethar därvid anfört att statsmakterna inte borde ge sig in påbedömningar av angelägenheten av insatser i något visst läneller någon viss region av den typ som är aktuell i de härbehandlade motionerna. I konsekvens härmed avstyrker utskottetdessa motioner i berörda delar.I motion 1990/91:N44 (fp) föreslås att åtgärder skall vidtassom dels tar sikte på att den offentliga sektorn skallreformeras, dels innebär satsningar på infrastruktur samtkunskaps- och kompetensuppbyggnad. Mot bakgrund av dessaförslags långtgående karaktär föreslår motionärerna attMälarregionen får status av "friregion", på samma sätt som nualla kommuner kommer att kunna fungera.Försöksverksamhet med ökad självstyrelse -- det s.k.frikommunförsöket -- har enligt beslut bedrivitssedan år 1984 (prop. 1983/84:152, KU 1983/84:32). Enligt detförslag till ny kommunallag (prop. 1990/91:117) som riksdagenskall behandla kan alla kommuner och landsting kommaatt få ställning som frikommuner.Frågor om den offentliga verksamhetens regionala uppbyggnadkommer att bli föremål för utredningar, som regeringen nyligenhar fattat beslut om.Regeringen har tillkallat en särskild utredare, verkställandedirektören , med uppgift att göra en analysav den offentliga verksamhetens regionala uppbyggnad och enperspektivstudie med olika alternativ för en framtida struktur(dir. 1991:31). Utredaren skall analysera hur pågående ochförväntade förändringar inom olika samhällsområden påverkarförutsättningarna för fördelning av arbetsuppgifter mellancentral, regional och lokal nivå. Vidare skall utredaren belysahur de regionala samarbetsmönstren behöver utvecklas inomoffentlig serviceproduktion, försörjning med infrastruktur,totalförsvar, miljöpolitik och samhällsplanering. Därvid skallövervägas om ett enda mönster för den regionala indelningen äratt föredra eller om det är mer ändamålsenligt att tillämpaflera olika indelningar. Utredaren skall redovisa sitt arbetesenast den 1 oktober 1992.En annan utredning avser länsindelningen i västra . Motbakgrund av förslag i storstadsutredningens betänkande, Rikamöjligheter -- hårda villkor (SOU 1990:36) skall enligt beslutav regeringen en särskild utredare tillkallas med uppgift attanalysera för- och nackdelar med nuvarande länsindelning ivästra och att föreslå de åtgärder som anses behövliga(dir. 1990:30). På grundval av denna analys skall utredarenredovisa olika alternativ för länsindelningen i västra att den nuvarande länsindelningen bibehålls. Uppdragetskall redovisas , dock senast den 1 mars1992.Med hänvisning till att frågor om den offentliga verksamhetensregionala uppbyggnad kommer att bli föremål för utredningavstyrker utskottet motion 1990/91:N44 (fp).Vissa övriga frågorTill sist behandlar utskottet tre motioner som gäller frågorom den svenska lagstiftningen avseende kooperativa föreningar iförhållande till EGs planerade kooperativa stadga, om negativaföljdverkningar av statliga industrisubventioner och om lån tillpersonalkonvertibler.Det nära förestående antagandet av en kooperativ stadga inomEG innebär, enligt motion 1990/91:N269 (s), att nya former församverkan mellan kooperativ i och EG kan komma attaktualiseras . Den svenska lagstiftningen påområdet borde därför ses över.I den tidigare nämnda (s.62, 64f. och 74)nykoop-företagsutredningens betänkande (SOU 1991:24) finns ettsärskilt avsnitt (s. 78--83), som behandlar EG ochkooperationen. uppgift visavi kooperationen kanenligt utredningen sägas vara att se till att kooperationenbehandlas likvärdigt med andra företagsformer och intediskrimineras. I betänkandet anförs vidare att kooperationensjälv måste utveckla sitt nätverk och förverkliga de möjlighetersom den nya stadgan kan erbjuda. Som tidigare nämntsremissbehandlas betänkandet , och en propositionplaneras bli avlämnad i augusti 1991.I årets budgetproposition meddelas att kooperativa rådet underföregående år har behandlat frågor som gäller utvecklingen iEuropa och dess betydelse för kooperationen i (se prop.1990/91:100 bil. 15 s. 102 f.).Med hänsyn till att de frågor som tas upp i den aktuellamotionen är föremål för behandling på olika håll anser utskottetinte att det är motiverat med något uttalande av isaken. Motion 1990/91:N269 (s) avstyrks därmed.Det finns en risk att statliga industrisubventioner kan genegativa följdverkningar, anförs det i motion 1990/91:N228 (m).Riksdagen borde genom ett uttalande fästa regeringensuppmärksamhet på detta. Motionären tar ett konkret ärende -- enansökan av företaget i omregionalpolitiskt stöd på 93,5 milj.kr. -- som utgångspunkt försin begäran. Han hänvisar till den föreståendeEG-harmoniseringen och till att en av EGs grundläggande reglerär fri konkurrens utan statliga industristöd.ABC-Laminat ABs ansökan kom in till industridepartementet imaj 1990. Som ett led i beredningen har bl.a. yttrandeninhämtats från SIND (som har avstyrkt) och den berördautvecklingsfonden (som har tillstyrkt). En av de frågor somsärskilt har beaktats vid industridepartementets beredning ärden risk för konkurrenssnedvridning som tas upp i motionen.Enligt vad utskottet har erfarit har företaget nu meddelat attdet avser att återkalla sin ansökan.Utskottet finner det självklart att -- som skett -- risken förkonkurrenssnedvridningar vägs in när beslut om stöd fattas.Något uttalande från i saken anser utskottet intemotiverat. Motion 1990/91:N228 (m) avstyrks således.Konvertibla skuldebrev -- konvertibler i dagligt tal -- ärföremål för ett yrkande i motion 1990/91:N372 (m). Enkonvertibel kan sägas vara ett förstadium till en aktie, somefter berättigar till utbyte mot aktie i företagetenligt en i förväg bestämd kurs. Det är relativt vanligt attanställda får köpa s.k. personalkonvertibler, varvidarbetsgivaren hjälper till att ordna förmånliga lån föraktieköpet.I den nämnda motionen begärs att skall göra etttillkännagivande beträffande lån till personalkonvertibler,vilka sägs upp när den anställde slutar sin anställning. Enligtmotionären bör bankinspektionen uppmärksamma sådanakonstruktioner där konvertibler har köpts för lånade medel ochdär låneavtalen är så formulerade att lånen sägs upp i detangivna fallet.Bankinspektionen har i skrivelser till samtligabankaktiebolag, finansbolag, fondkommissionsbolag ochkreditaktiebolag och lämnat vissarekommendationer avseende utgivning av konvertibla skuldebrevtill anställda. Syftet är att få en god praxis inom olikainstitutionsgrupper, med hänsyn till inspektionens uppgift attbevaka att det råder en sund utveckling inom tillsynsområdet.Skrivelserna tar inte särskilt upp den fråga som berörs imotionen.Enligt utskottets mening måste det ankomma på de båda parterna-- den anställde och företaget som tillhandahåller det aktuellalånet -- att överenskomma om sådana villkor som inte försätterden anställde i en orimlig ekonomisk situation i det fall atthan slutar sin anställning. Utskottet anser inte att det ärmotiverat att gör något särskilt uttalande i saken.Motion 1990/91:N372 (m) avstyrks därmed av utskottet. Utskottet hemställerAllmänna riktlinjer1. beträffande näringspolitikens förutsättningar ochinriktningatt avslår motion 1990/91:N32 yrkandena 1--5 och 16,motion 1990/91:N33 yrkande 1, motion 1990/91:N34 yrkandena 1 och2, motion 1990/91:N42 yrkandena 1--5 och 16, motion 1990/91:N45yrkandena 1 och 4, motion 1990/91:N225 yrkande 1, motion1990/91:N292 yrkande 1, motion 1990/91:N317 yrkande 1, motion1990/91:N356 yrkande 2 och motion 1990/91:N357 yrkandena 1--3,res. 1 (m, fp, c)res. 2 (v)res. 3 (mp)2. beträffande utredning för en ekologiskstrukturomvandlingatt avslår motion 1990/91:N212,res. 4 (v, mp)3. beträffande småföretagspolitikenatt avslår motion 1990/91:N32 yrkandena 17 och 18,motion 1990/91:N42 yrkande 17, motion 1990/91:N225 yrkandena 2och 3, motion 1990/91:N254 yrkandena 2 och 3, motion1990/91:N291 yrkande 1 och motion 1990/91:N357 yrkandena 11 och12,res. 5 (m, fp, c)res. 6 (v) motiv.res. 7 (mp)Utländska företagsförvärv och investeringar m.m.4. beträffande utländska företagsförvärvatt avslår motion 1990/91:N28 yrkande 4, motion1990/91:N42 yrkande 20, motion 1990/91:N45 yrkande 15, motion1990/91:N255 yrkandena 8 och 9 och motion 1990/91:N351 yrkande1,res. 8 (m, fp, c)res. 9 (v)res.