bet · GE01NU33 · 1991-05-31 00:00:00 — Detta innebär att frågan är knuten tillutgången av GATT-förhandlingarna.Propositionen tillgodoser inte heller uttalande i fråga omlantbrukskooperationens möjligheter att agera för att stabilisera marknaden,utnyttja kontraktsformer och motverka att årsmånsvariationer slår igenom ialltför kraftiga interna prisvariationer. Utskottet kan vidare konstatera attden föreslagna lagstiftningen gäller företag som köper jordbruksprodukter somomfattas av gränsskyddet. Enligt utskottets mening innebär förslagen en klardiskriminering av kooperationen som företagsform, eftersom lagstiftningen inteskall gälla för vare sig koncerndriven verksamhet eller verksamhet inom enskildförening. Utskottet anser att kooperationen är ett mycket bra och effektivtkomplement till såväl privata företag som offentlig verksamhet. Specielltgäller detta i sammanhang där enskilda människor som företagare och/ellerkonsumenter har svårt att hävda sig på marknaden, såsom exempelvislivsmedelsmarknaden.I sammanhanget vill utskottet också peka på konkurrenssituationen inomlivsmedelssektorn i senare led. Handeln med livsmedel domineras av tre block.Detta ger en mindre konkurrens. finns misstankar om samarbete mellanblocken vad gäller prissättning och försök att utestänga nya etableringar. Motdetta lägger dock regeringen inga förslag till åtgärder i propositionen.Såsom anfört i sitt remissyttrande överkonkurrenskommitténs betänkande behövs ingen provisorisk konkurrenslagstiftningför livsmedelsområdet då konkurrenslagen efter gäller även förde områden som tidigare omfattades av prisregleringslagen. Alla urkonsumentsynpunkt eventuella skadliga konkurrensbegränsningar kan då beivras.Riksdagen har också i det livsmedelspolitiska beslutet uppdragit åt att redovisa och rapportera utvecklingen efter avregleringen.Enligt utskottets mening är det bättre att avvakta konkurrenskommitténsslutbetänkande och försöka få till stånd en generellt verkande lagstiftningoberoende av företagsform.Med det anförda föreslår jordbruksutskottet att med bifall tillmotionerna N105 och N100 avslår propositionen och begär förslag till samladlagstiftning för ökad konkurrens. Genom ställningstagandet blir motionernaN101--N104 i vissa delar tillgodosedda och bör i övrigt inte föranleda någonriksdagens åtgärd.2. Lagstiftning om konkurrens inom livsmedelsområdetAnnika () anser att den del av utskottets yttrande som underavsnittet Lagstiftning om konkurrens på livsmedelsområdet börjar med "Utskottetvidhåller" och under avsnittet Förbud mot samverkan m.m. slutar med "ingenerinran." bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är bristen på konkurrens ett stort problem inomsvenskt näringsliv. Bl.a. kan konstateras att den svagakonkurrenslagstiftningen leder till att ()förlorar mål efter mål i när försök görs att stoppamarknadsdominans av ett företag.Mot denna bakgrund är utskottet starkt kritiskt till att regeringen i ställetför en skärpt konkurrenslagstiftning generellt väljer att nu ta upp endast enbransch -- livsmedelsproduktionen -- och bara en mycket begränsad del därav,nämligen primärproduktionen. Av det totala konsumentpriset på livsmedel utgörproducentpriserna en sjunkande andel. De mellanliggande ledens betydelse ökar.I såväl konkurrenskommitténs betänkande som regeringens proposition finnsskrivningar om grossist- och detaljhandelsleden, men inga åtgärder föreslås. För att få en fungerande konkurrens och prispressmåste alla led inom livsmedelssektorn åtgärdas. Utskottet delar uppfattningenatt olika former av marknadsdelning bör förbjudas, men avvisar förslageteftersom det utpekar en grupp i stället för att se till helheten.Med det anförda föreslår utskottet att med bifall till motion N104yrkandena 1 och 3 avslår propositionen och begär att regeringen snaraståterkommer med ett generellt förslag till skärpt konkurrenslagstiftning. Genomställningstagandet blir motionerna N100--N103 och N105 i vissa delartillgodosedda och bör i övrigt inte föranleda någon åtgärd.Enligt utskottets mening är emellertid inte skärpt konkurrens tillräckligtför att tillgodose konsumentintresset i hela dess omfattning.Konsumentintresset kan inte begränsas till att handla enbart om priset. Detgäller också i hög grad frågor om kvalitet både i objektiv och subjektivmening. Ju längre bort från konsumenten varan produceras, desto mindre kontrollöver tillverkning och innehåll. Detta kan sägas gälla generellt, men i särskilthög grad för livsmedel. Livsmedel är ju färskvaror, som bör produceras närakonsumenten. I livsmedelspolitiska beslut framhålls också vikten avatt stimulera till en ökad omfattning av småskalig livsmedelsförädling. I denperiod av omställning som det svenska jordbruket nu befinner sig i är detdärför angeläget att stor uppmärksamhet ägnas åt uppföljningen avriksdagsbeslutet vad gäller stimulans till småskalig livsmedelsproduktion ochförädling.Med det sagda föreslår utskottet att med bifall till motion N104yrkande 4 ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Vad slutligen gäller möjligheten att hantera vissa exportvolymer villutskottet hänvisa till riksdagsbeslut: "Det måste också finnasmöjligheter att hantera årsmånsvariationer, säsongsvariationer och tillfälligaexportkvantiteter i övrigt och genom t.ex. branschvisa säljbolag avsätta sådanatillfälliga exportkvantiteter på världsmarknaden." Utskottet kan konstatera attmånga andra länders överskott exporteras med stöd av budgetmedel ochöverstatliga medel, och utskottet anser att förändringar bör ske inom ramen förde internationella förhandlingarna. I riksdagsbeslutet sades: "-- -- --bör den grundläggande principen om ömsesidighet -- -- -- gälla även i dennafråga. "Enligt utskottets mening bör med bifall till motion N104 yrkande 2ge regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Lagstiftning om konkurrens inom livsmedelsområdetHans Lindforss () anser att den del av utskottets yttrande som underavsnittet Lagstiftning om konkurrens på livsmedelsområdet börjar med "Utskottettar" och slutar med "sida." bort ha följande lydelse:Enligt jordbruksutskottets mening finns det flera skäl att kritisera denföreliggande propositionen. Det första skälet är att propositionen saknar varjespår av konsekvensanalys. Man söker inte ens uppskatta vinsten i form av lägrematpriser som kan förmodas vara propositionens huvudsyfte.Redan den genomförda avregleringen kommer med all sannolikhet att leda kraftig nedläggning av de miljövänligare jordbruken och djurhållningen iskogs- och mellanbygderna. Det finns anledning att befara att den föreslagnaförbudslagstiftningen ytterligare påskyndar denna utveckling. Frånjordbrukarhåll talas om tusentals förlorade arbetstillfällen. -- Utskottet kaninte acceptera ett förslag av denna art utan konsekvensanalys.Ett annat skäl är att en konkurrenslagstiftning enligt utskottets mening iförsta hand bör vara generell. Utskottet anser att det är önskvärt med enmångfald mindre företag inom livsmedelsindustrin, gärna i form avproducentkooperativ. Genom avregleringen uppmuntrar staten till detta.Ytterligare stöd kan vara motiverat för att starta mindre kooperativ med olikaspecialiteter.Enligt utskottets mening bör en annan målsättning för konkurrenspolitiken påjordbruksområdet gälla än den som har kommit till uttryck i propositionen.Strävan måste i första hand vara att lagstiftningen, när det gäller förädlingav jordbruksprodukter, bringas i samklang med övrig konkurrenslagstiftning.Samtidigt måste dock de speciella omständigheterna på jordbruksområdet beaktas.Jordbruket får ej betraktas som en industriell verksamhet. Vidare börkonkurrenslagstiftningen på livsmedelsområdet inte bara gällaproducentkooperationen utan även grossistledet och detaljhandeln måsteomfattas.I likhet med motionärerna i motion N103 anser utskottet att målsättningen börvara att statliga ingrepp måste ha sin utgångspunkt i den globala odlings-och livsmedelssituationen, att jordbruks- och betesmark måste bevaras medutnyttjande av mer extensiv jordbruksteknik, att djurhållning skall ske isådan skala att djurens normala biologiska behov kan tillmötesgås, attjordbruk i skogs- och mellanbygder samt i ej får hotas av nedläggning,att storskaligt jordbruk med oekologiska metoder i bolagsform ej fårförekomma samt att inriktningen bör vara familjejordbruk baserat på bo- ochbrukarplikt.Vad utskottet med bifall till motion N103 sålunda anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.4. Förbud mot samverkan m.m.Sven , och (alla m) anser att dendel av utskottets yttrande som under avsnittet Förbud mot samverkan m.m. börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "följaktligen avslås." bort ha följandelydelse:Enligt utskottet finns det mycket som tyder på att konkurrensförhållandenahar försämrats genom marknadsdelningar på produktionssidan. Utskottet är därförpositivt till att den föreslagna lagstiftningen förbjuder ett sådantförfarande. Ett sådant förbud främjar ökad konkurrens, vilket är till gagn förkonsumenterna.Utskottet är däremot tveksamt till det föreslagna förbudet mot kollektivexportfinansiering. Enligt utskottets mening är lagförslaget i denna del oklartoch kan därför förväntas leda till betydande tolkningssvårigheter. Vissauttalanden i propositionen ger enligt utskottets mening vid handen att visstutrymme kan skapas för gemensam exportfinansiering mellan de samverkandeföretagen. Ett system med gemensamma säljbolag innebär i realiteten attsäljbolaget kan komma att behöva avyttra produkter till priser som kanunderstiga den svenska prisnivån. Eftersom inte alla utbjudna volymer av enprodukt kan förväntas avyttras till samma pris uppstår en form av gemensamtäckning av säljbolagets förluster. Genom andra uttalanden i propositionenförefaller det dock som om ovannämnda förfarande omöjliggörs. Regeringenskriver nämligen:Om verksamheten exempelvis innebär att producenterna på nationell nivåkollektivt bär förluster vid export strider förfarandet i princip mot de härföreslagna förbuden. Varje förening måste själv bära sina förluster vidproduktion av överskott.Enligt utskottets mening förefaller det -- vid exempelvis spannmålsexport --svårt att kunna tillfredsställa detta krav med mindre än att varje företag(eller förening) själv svarar för exporten. Utskottet kan inte acceptera ettlagförslag som sannolikt kommer att ge upphov till avsevärda tolkningsproblem,utan anser att förslaget i denna del behöver omarbetas.Utskottet anser också att det finns skäl att rikta kritik mot förslaget omundantag från förbuden. Förslaget är alltför oprecist och kan därför medförabetydande gränsdragningsproblem. Även den föreslagna möjligheten till dispensinger enligt utskottets mening betänkligheter. Utskottet anser nämligen attbestämmelsens utformning möjliggör ett stort mått av godtycke. Ett sådantförhållande är utskottet inte utan vidare berett att godta.Sammanfattningsvis anser utskottet att lagförslaget, som syftar till att ökakonkurrensen, med föreslagen konstruktion får motsatt effekt. De små företagenhotas att slås ut, och en oönskad koncentration uppstår då på marknaden. Dennaoch andra oönskade sidoeffekter av lagreglering av samverkan mellannäringsidkare måste enligt utskottets mening noggrant analyseras innanriksdagen kan fatta beslut i frågan.Med det anförda föreslår utskottet att med bifall till motion N102yrkande 2 avslår propositionen såvitt gäller förbud mot exportsamverkan mellannäringsidkare, undantag från förbuden och dipensförfarandet samt begär nyttförslag i dessa delar.InnehållÄrendet1Sammanfattning1Proposition 1990/91:872Proposition 1990/91:1472Förslag2Huvudsaklig innebörd3Motionerna3Utskottet7Allmänt om en stärkt konkurrenspolitik7Gällande lagstiftning7Konkurrenskommittén8Riktlinjerna för konkurrenspolitiken9Särskilda frågor med anknytning till lagstiftningen12Dominerande ställning12Företagsförvärv m.m.12Monopolverksamhet14Arbetsrättslig anknytning14Myndighetsstrukturen på konkurrensområdet15Bygg- och bosektorerna16Livsmedelsområdet18Utredningar om livsmedelspriserna m.m. 118Lagstiftningsfrågor23Inledning23Förbud mot konkurrensbegränsning på jordbruksområdet -- allmänt24Finansiering av export31Marknadsdelning m.m.; undantagsbestämmelse34Sammanfattande ställningstagande36Övrigt37Hemställan38Reservationer1. Riktlinjer för konkurrenspolitiken (m, fp, c)402. Riktlinjer för konkurrenspolitiken (v)423. Riktlinjer för konkurrenspolitiken (mp)434. Kontroll av fusioner (c, mp)445. Uppbrytande av existerande företag (m, fp, c)456. Uppbrytande av existerande företag (v, mp)457. Monopolverksamhet (mp)468. Arbetsrättslig anknytning (m, fp, c)479. Myndighetsstrukturen på konkurrensområdet (m, fp, c, mp)4710. Bygg- och bosektorerna (c, v, mp)4811. Kvalitetskrav på byggprodukter (v)4912. Utredningar om livsmedelspriserna (c, v, mp)4913. Skattetryckets betydelse för livsmedelspriserna (m, fp)5014. Skattetryckets betydelse för livsmedelspriserna (c, v, mp)5115. Konsumenternas kostnader för livsmedelssektorns marknadsföringsåtgärder(v, mp)5116. Avregleringens effekter på sockernäringen (c)5217. Förbud mot konkurrensbegränsning i fråga om jordbruksprodukter (m)5318. Förbud mot konkurrensbegränsning i fråga om jordbruksprodukter (c, v)5419. Förbud mot konkurrensbegränsning i fråga om jordbruksprodukter (mp)5620. Ökat marknadstillträde (m, c, mp)5721. Ökat marknadstillträde (v)5822. Jordbrukspolitikens förhållande till konkurrenslagstiftningen (mp)58BilagaJordbruksutskottets yttrande 1990/91:JoU8y60 De motioner som har väckts med anledning av proposition 1990/91:87 ochbehandlas här är följande:1990/91:N18 av m.fl. (v) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten avhelhetssyn på konkurrensen inom livsmedelssektorn.1990/91:N19 av m.fl. (s) vari yrkasatt riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sundkonkurrens,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkvalitetsanspråk på byggprodukter vid en harmonisering och förenkling avsystemet med provning och godkännande.1990/91:N24 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om konkurrenslagstiftningen.1990/91:N32 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandena att riksdagen14. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutformningen av myndighetsstrukturen på konkurrensområdet,15. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominsatser för att skapa fungerande marknader.1990/91:N34 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet (12) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående viktenav en effektiv konkurrenslagstiftning.1990/91:N42 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena attriksdagen8. som sin mening ger regeringen till känna vad i avsnitt 4.1 [i motionen]anförts om monopolproblematiken,9. som sin mening ger regeringen till känna att en parlamentarisk utredningbör tillsättas för att utreda monopolproblematiken och föreslå principer förkontroll av monopol,14. som sin mening ger regeringen till känna vad i avsnitt 5.1 anförts omkonkurrens och samarbete,15. som sin mening ger regeringen till känna vad i avsnitt 5.2 anförts omkonkurrens på livsmedelsområdet,30. avslår regeringens förslag under kapitel 10 punkt 50.De motioner som har väckts med anledning av proposition 1990/91:147 ochbehandlas här är följande:1990/91:N100 av och () vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1990/91:147.1990/91:N101 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att lagstiftningenom konkurrens på livsmedelsområdet systematiskt utformas så att man ejdiskriminerar en företagsform framför en annan.1990/91:N102 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angåendeett sänkt skattetrycks betydelse för sänkta matpriser,2. med avslag på regeringens förslag i denna del hos regeringen begär nyttförslag till förbud mot exportsamverkan mellan näringsidkare.1990/91:N103 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna att en konkurrenslag beträffandeförädling och försäljning av jordbruksprodukter skall samordnas med övrigkonkurrenslagstiftning, särskilt när det gäller livsmedelshandeln innanföreliggande lagstiftning träder i kraft,2. som sin mening ger regeringen till känna de principer som enligt motionenbör vara vägledande vid utformning av konkurrensregler på jordbruksområdet,3. som sin mening ger regeringen till känna att en konsekvensanalys av lagensverkningar skall föreligga innan den träder i kraft.1990/91:N104 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen1. avslår proposition 1990/91:147,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstimulansåtgärder i syfte att öka marknadstillträdet för inhemska aktörer,3. hos regeringen begär förslag om en samlad konkurrenslagstiftning enligtvad som sägs i motionen,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omexportvolymer och säljbolag.1990/91:N105 av m.fl. (c) vari yrkas att riksdagen1. avslår proposition 1990/91:147,2. hos regeringen begär förslag till en samlad lagstiftning för ökadkonkurrens.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas här är följande:1990/91:N206 av () vari -- med motivering i motion1990/91:Bo503 -- yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den fullständiga bilden av och orsakssammanhangenkring de höga matpriserna i Sverige.1990/91:N225 av m.fl. (c) vari -- med motivering i motion1990/91:A208 -- såvitt gäller yrkandet (9) att hos regeringen begärförslag om regler för kontroll av fusioner mellan stora företag så att fusionerinte leder till monopol och stark ägarkoncentration.1990/91:N251 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagen1. hos regeringen begär förslag till sådan ändring i konkurrenslagen attförbudet mot anbudskarteller skärps,2. hos regeringen begär förslag till sådan ändring i konkurrenslagen atthorisontellt prissamarbete och gemensamma prislistor inom en branschförhindras.1990/91:N267 av i m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om översyn avkostnadsutvecklingen inom förädling, distribution och handel.1990/91:N268 av och () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att och statens pris-och konkurrensverk får i uppdrag att granska effekterna av det monopol sområder på sockernäringens område.1990/91:N288 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandena -- medmotivering i motion 1990/91:Jo514 -- att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovetav skärpt konkurrenslagstiftning med skärpta sanktionsmöjligheter.2. hos regeringen begär en utredning som klarlägger konsumenternas kostnaderför reklam, extrapriser, rabattkupongsystem m.fl. marknadsföringsåtgärder inomlivsmedelssektorn.1990/91:N289 av m.fl. (v) vari -- med motivering i motion1990/91:Bo224 -- yrkas att hos regeringen begär förslag till åtgärdermot monopol och karteller inom bygg- och byggmaterialbranschen.1990/91:N292 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandena attriksdagen2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om deneuropeiska gemenskapens betydelse för ökad konkurrens,3. hos regeringen begär förslag till skärpt konkurrenslagstiftning i enlighetmed vad i motionen anförts,5. hos regeringen begär förslag till lag mot marknadsdelning och visst annatsamarbete på jordbruksområdet i enlighet med vad i motionen anförts,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om friprissättning.1990/91:N294 av m.fl. (m) vari -- med motivering i motion1990/91:L716 -- yrkas att begär att regeringen utfärdartilläggsdirektiv till utredningen om förstärkt konkurrenspolitik i enlighet medvad som anförts i motionen.1990/91:N295 av m.fl. (c) vari -- med motivering i motion1990/91:Bo225 -- yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökad konkurrens och mångfald inom bygg-och byggmaterialbranschen.1990/91:N309 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om gränsskyddetsavveckling samt information om de svenska livsmedelsprisernas grundorsaker.1990/91:N321 av m.fl. (c) vari -- med motivering i motion1990/91:Jo253 -- yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkonkurrenslagstiftningen.2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enutredning om konkurrensen inom förädlings- och grossistleden och dess inverkanpå livsmedelspriset.1990/91:N345 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ändring i konkurrrenslagstiftningen i syfte att begränsakostnadsökningarna inom boendet.1990/91:N346 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen1. hos regeringen begär förslag om skärpt konkurrenslagstiftning enligt vadsom anförts i motionen,2. hos regeringen begär förslag om hur man kan dela upp existerande företagmed monopolställning.1990/91:N349 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av nyanormer och etiska regler samt informationsinsatser för livsmedelsbranschen.1990/91:N357 av Per m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena attriksdagen4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om frikonkurrens,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkonkurrensmyndigheternas bevakningsuppgifter,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angåendekonkurrenslagstiftningen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att öppna servicesektorn för konkurrens.1990/91:N375 av m.fl. (c) vari -- med motivering i motion1990/91:Bo253 -- yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av stabilare spelregler och ökad konkurrens. Allmänt om en stärkt konkurrenspolitikGällande lagstiftningDen nuvarande konkurrenslagen (1982:729) trädde 1983 och innebar iförhållande till tidigare lagstiftning skärpningar på flera punkter. Lagensyftar till att främja en från allmän synpunkt önskvärd konkurrens inomnäringslivet. skall kunna vidta åtgärder mot en näringsidkaresom genom en konkurrensbegränsning föranleder s.k. skadlig verkan, dvs. enverkan som är negativ från samhällssynpunkt. Lagen bygger på grundtanken att enfungerande konkurrens bidrar till effektiviteten i näringslivet och samtidigtverkar prispressande. Ytterst är det konsumentkollektivets, dvs.samhällsmedborgarnas, intresse som lagen skall skydda.Med näringsidkare menas var och en som yrkesmässigt bedriver verksamhet avekonomisk art. Begreppet omfattar såväl fysiska som juridiska personer liksomstatliga och kommunala organ som driver näring.Samhällsingripanden mot konkurrensbegränsningar sker enligt endera av tvåprinciper, förbudsprincipen och missbruksprincipen. Förbudsprincipen gällerförfaranden som anses generellt ha skadlig verkan. I konkurrenslagen finns tvåstraffsanktionerade förbud, nämligen mot bruttopriser och mot anbudskarteller.Missbruksprincipen innebär att lagstiftaren ger konkurrensmyndigheternabefogenhet att ingripa när det i ett enskilt fall kan visas att ennäringsidkare framkallar skadlig verkan genom en konkurrensbegränsning. Dennaprincip kommer till uttryck i 2 § konkurrenslagen (generalklausulen). Lagensregler om förvärvskontroll, som var en nyhet lagstiftning, ärkopplade till denna bestämmelse. Konkurrenslagens räckvidd begränsas på olikasätt. Lagen kan exempelvis inte åberopas mot offentliga regleringar medkonkurrensbegränsande verkningar.Marknadsdomstolens handläggning sker efter ansökan. En sådan kan görasantingen av () eller av bl.a. en näringsidkare somär berörd av konkurrensbegränsningen. Åtal för brott mot förbuden väcks vidallmän domstol efter medgivande av NO.Konkurrenslagen kompletteras bl.a. genom instruktionerna förkonkurrensmyndigheterna.