bet · GE01FiU20 · 1991-02-21 00:00:00 — Enligt vad utskottet erfarit har emellertid ingen stat utanför Nordenträffat en sådan överenskommelse med , men i den utsträckning sådanaavtal kommer att träffas kommer således de önskemål som motionärerna framföratt vara tillgodosedda. Yrkande 2 i motion Fi215 behöver således inte föranledanågon åtgärd från sida. Motionen avstyrks därför.I samma motion, Fi215 (fp), anförs att rätten att handla med valutoroch att ombesörja betalningar till och från utlandet inte bör begränsas medhänsyn till valutahandlande kreditinstituts normala verksamhet. Dennabegränsning kan verka konkurrenshämmande.Möjligheten att få valutahandelstillstånd utvidgades betydligt under 1990.Samtliga kreditinstitut som står under tillsyn av myndighet kan komma i frågasom valutahandlare, således även t.ex. finansbolag och försäkringsbolag. Ävenutländska banker som givits rätt att driva verksamhet genom filial i erhålla tillstånd.Finansutskottet framhöll vid riksdagsbehandlingen av betalningslagen atteftersom de auktoriserade valutahandlarna engageras i myndighetsutövning vidsin insamling och rapportering av uppgifter är det rimligt att gesmöjlighet att göra en lämplighetsprövning av varje enskilt institut. Detframhölls emellertid också att det var angeläget att denna prövning inte skullegöras efter så hårda kriterier att den åsyftade breddningen och ökadekonkurrensen inom valutahandeln motverkades. Behovet av en god skattekontrollmotiverade emellertid att betalningarna går genom institut som står undertillsyn.Utskottet anser att farhågorna om att tillståndsgivning skullevara konkurrensbegränsande är överdrivna. Inte någon ansökan om tillstånd attbedriva valutahandel har avslagits av . Yrkande 3 i motion Fi215 börinte föranleda någon åtgärd från sida. Utskottet avstyrker därförmotionen.InvesteringsfonderFör att stimulera investeringarna har regeringen beslutat om ett väsentligtvidgat frisläpp av de allmänna investeringsfonderna och ett fullständigtfrisläpp av de allmänna investeringsreserverna. Genom frisläppet frigörs ca 20miljarder kronor för investeringar. I de kommuner där företagen betalarinvesteringsskatt, dvs. vissa kommuner i och län, gällerinte frisläppet av investeringsfonderna för byggnadsinvesteringar, arbeten påmarkanläggningar och arbeten i skogsbruk. Detta motiveras av attefterfrågetrycket i dessa kommuner alltjämt är högt.I motion Fi206 av m.fl. (c) krävs att undantaget frånfrisläppet av investeringsfonder i områden som omfattas av investeringsskattskall gälla alla typer av investeringar, dvs. även investeringar i maskiner ochannan utrustning.I motion Fi228 av m.fl. (fp) anförs attkonjunkturavmattningen nu börjar märkas också i . Mot denbakgrunden är det förvånande att regeringens beslut om frisläpp av företagensinvesteringsfonder inte omfattar . Enligt motionärernas mening ärundantaget svagt motiverat. bör därför som sin mening ge regeringentill känna att frisläppet bör omfatta också län.Utskottet vill med anledning av motion Fi206 (c) anföra följande. Undantagetfrån frisläppet av investeringsfonder gäller byggnadsinvesteringar ochmarkarbeten i vissa kommuner där byggmarknaden alltjämt är överhettad.Utskottet kan emellertid inte se några skäl till varförinvesteringsfondsfrisläppen inte skall omfatta företagens investeringar imaskiner och utrustning i dessa kommuner. Någon motivering till den föreslagnabegränsningen ges heller inte i motionen.Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi206.I motion Fi228 krävs att frisläppet av investeringsfonder också skall omfattaStockholms län. Som utskottet redovisat gäller frisläppet också länmed undantag för byggnadsinvesteringar, arbeten på markanläggningar och arbeteni skogsbruk för de kommuner som omfattas av investeringsskatt. Med tanke påsituationen på byggmarknaden anser utskottet detta motiverat. Utskottetavstyrker således motion Fi228.För att i större utsträckning kunna engagera näringslivet i finansieringen avMälarbanan föreslås i motion Fi201 av och ()möjligheten att utnyttja företagens investeringsfonder. Genom att dels vidgaanvändningsområdet för investeringsfonderna, dels ändra frisläppsreglerna,skulle företagen ges möjlighet att utnyttja fonderna inom ramen för avriksdagen tillstyrkta samhällsekonomiska investeringar inom detinfrastrukturella området.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.Investeringsfondsmedlen är genom fondkonstruktionen bundna till att utnyttjasinom det företag som gjort avsättningen. kan sålunda intepröva om investeringsfondsmedel kan utnyttjas för en finansiering av byggandetav innan ett bolag har bildats som skall utföra arbetet. Lagarna omallmän investeringsfond har upphört att gälla vid utgången av , men deupphävda lagarna gäller fortfarande för äldre avsättningar.Utskottet är mot denna bakgrund inte berett att förorda att enfondkonstruktion utarbetas för att tillgodose MIABs () önskemål. Utskottet avstyrker således motion Fi201.I motion Fi216 av och () föreslås attpälsdjursnäringen får möjlighet att utnyttja investeringsfonds- ochinvesteringsreservsmedel för förlusttäckning utan att dessa medel återförs tillbeskattning. Enligt motionärerna är det nödvändigt att under en övergångsperiodförsöka åstadkomma sådana förutsättningar för pälsdjursnäringen i vårt land attden kan överleva fram till att en ljusning i lönsamheten kan skönjas.Genom lagstiftning infördes tillfälliga regler för att möjliggöraför pälsdjursuppfödare att utnyttja investeringsreserver på det sätt sommotionärerna nu kräver. Beslutet gällde enbart taxering. Genomregeringsbeslut beslöt regeringen att lämna en skrivelsefrån utan åtgärd. Förbundet hadeanhållit om att den särskilda regeln för investeringsreserver skulle förlängast.o.m. taxering och att lagstiftningen skulle utvidgas till att avseäven allmänna investeringsfonder.Enligt utskottet bör investeringsfonds- och investeringsreservsmedel främstutnyttjas för att stimulera till en ökad investeringsverksamhet.Investeringsfonder och investeringsreserver är friaför praktiskt taget alla typer av investeringar. Utskottet vill därför inteförorda att sådana särregler införs att dessa medel kan utnyttjas förförlusttäckning. Utskottet avstyrker sålunda motion Fi216.Förändringar och utveckling av löntagarfondernaKrav på avveckling av löntagarfonderna förs fram i motionerna Fi213av m.fl. (m, fp, c), Fi204 av i Vårgårdam.fl. (c, m, fp), Fi210 av m.fl. (c), Fi221 av GullanLindblad och () samt Fi225 av och ().Den i motion Fi213 (m, fp, c) föreslagna lösningen innebär dels attlöntagarfonderna avvecklas enligt en i motionen redovisad plan, dels attvinstdelningsskatt inte tas ut som planerat vid 1991 årstaxering, dels att den särskilda ATP-avgiften på avvecklasfr.o.m. den 1 juli 1991.I motion Fi210 (c) begärs förutom avveckling av löntagarfonderna att de medelsom arbetsgivare i sydöstra betalat in till fonderna skall återförastill regionen för bl.a. infrastruktursatsningar.I motion Fi714 begär och () att manvid en avveckling av löntagarfonderna sätter av en viss del av medlen tillStiftelsen vill med anledning av de här återgivna motionerna anföra följande.Riksdagen har alltsedan löntagarfonderna inrättades prövat motioner medkrav på deras avveckling. Motiven för ett avskaffande har varitdesamma, och motionskraven har på förslag av finansutskottet avvisatsav . Senast skedde detta (1989/90:FiU20, rskr. 204).I de nu aktuella motionerna framförs inga nya argument som stöd för enavveckling av fonderna och utskottet finner därför inte anledning att omprövasitt tidigare ställningstagande. Detsamma gäller de härmed sammanhängandeyrkandena om en återföring av inbetalade medel till berörd region elleröverföring till Stiftelsen . Utskottet kan av sammaskäl inte heller biträda vare sig kravet på att vinstdelningsskatt inte skalltas ut vid taxering eller kravet på att tilläggspensionsavgiften skallsänkas. Vad utskottet här anfört innebär alltså att utskottet avstyrker bifalltill motionerna Fi213 (m, fp, c), Fi204 (c, m, fp), Fi210 (c), Fi221 (m)yrkande 1, Fi225 (c) och Fi714 (fp).I motion Fi221 (m) begärs också att skall göra ett uttalande motnya kollektiva fonder enligt ett av LO framlagt förslag. Motionärerna vändersig mot den framlagda ochsparandet. Denna rapport har utarbetats av en arbetsgrupp inomLandsorganisationen och är avsedd att tjäna som underlag för en diskussion inomarbetarrörelsen års . Den har inte tillställtsregeringen, än mindre överlämnats till för prövning. Utskottet harmot denna bakgrund tidigare framhållit och anser alltjämt att det inte ankommerpå att med uttalanden försöka styra den fria debatt som förs internti en fristående arbetstagarorganisation. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion Fi221 (m) yrkande 2.I motion Fi212 av m.fl. (m) begärs att skalluttala sig mot en ytterligare uppbyggnad av AP-fondens fondstyrka.Utskottet vill erinra om att pensionsberedningen haft till uppgift att göraen samlad genomgång av erfarenheterna av reglerna inom det allmännapensionssystemet. I sitt huvudbetänkande (1990:76) har utredningen konstateratatt det går att klara pensionsutbetalningarna utan höjda totalapensionsavgifter om den reala ekonomiska tillväxten blir och omATP-taket inte höjs i takt med standardutvecklingen i samhället. krävs det dock att AP-fonden och dess avkastning mer än hittillsanvänds för finansiering av pensionerna.Utredningen har också framhållit att försörjningsbördan för deförvärvsarbetande är mer förmånlig än . Medhänsyn härtill har beredningen förordat att AP-fonden skall byggas upp så atten reserv samlas i fonden för pensionsutbetalningar längre fram. Det är, såvittutskottet förstår, detta förslag till fonduppbyggnad som motionärerna motsättersig och som man begär att skall avvisa.Utskottet får med anledning härav anföra följande. Som pensionsberedningenockså konstaterar är den framtida finansieringen av pensionerna mycket känsligför variationer i den ekonomiska tillväxten. Det är därför enligt utskottetsmening rimligt att försöka finna lösningar som tryggar de framtidapensionsutfästelserna utan att gå vägen över nya avgiftshöjningar. Man bördärvid kunna tänka sig att ompröva såväl AP-fondens nuvarande förvaltning medolika fondstyrelser och löntagarfonder som de olika fondernasplaceringsmöjligheter. Man bör, för att tillgodose samma syfte, också stå öppenför möjligheten att använda sig av en generationsutjämnande fondering så attden belastning som pensionsutbetalningarna ger upphov till får en rimligarefördelning mellan olika generationer. I motsats till motionärerna villutskottet således inte på förhand förkasta detta förslag. Pensionsberedningensolika förslag bereds i . Med hänsyn härtill börden nu aktuella frågan därför lämpligen sättas in i ett större sammanhang ochslutligt prövas när regeringen senare lägger fram ett samlat förslag om denframtida finansieringen av pensionerna.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Fi212(m).I motion Fi220 föreslår att man skall använda AP- ochlöntagarfonderna som ett redskap för att styra och påskyndajärnvägsinvesteringar.Liksom motionärerna ser utskottet det som angeläget att en snabb utbyggnad avjärnvägsinvesteringarna kommer till stånd. Finansieringen av utbyggnaden bördock lösas i annan ordning än via AP-fonden.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion Fi220 (v).PrisfrågorI motion Fi209 av () vänder sig motionären mot attlänsstyrelsernas priskontor skall organisera grupper som skall ange att butikertar ut "för höga priser". Dessa butiker skall sedan anges på "svarta listor".Motionären ser detta som ett angiverisystem som han menar är ovärdigt enrättsstat. bör därför uttala att ett sådant angiverisystem inte fårupprättas.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande. Under år 1991genomförs flera strukturellt betydelsefulla reformer såsomskatteomläggningen med tillhörande finansiering och avregleringen inomjordbruket. Dessa reformer ger i vissa fall anledning till särskildaprishöjningar och i vissa fall ett utrymme för prissänkningar. För attförbättra konsumenternas möjligheter att värdera och kritiskt granska deprisändringar som faktiskt sker under åberopande av här nämnda reformer harregeringen gett länsstyrelserna i uppdrag att inom resp. län under år 1991särskilt följa och informera om prisnivåer och prisändringar som genomförs avföretag och andra prissättare. Uppdraget skall bl.a. innebära:att tillsammans med företrädare för konsumenter såsom fackligaorganisationer, pensionärsorganisationer, konsumentverksamhet ochandra konsumentorganisationer samt för handeln verka för en ökadprismedvetenhet hos konsumenterna och därigenom göra det möjligt att kritisktgranska och sätta press på prissättare på lokal nivå,att lämna information om vilka prisändringar som kan föranledas av en omlagdpolitik på ett visst område,att uppmärksamma prissättare som verkar för särskild återhållsamhet,att på områden av särskilt intresse för konsumenterna genomföra och gespridning åt resultatet av lokala prisundersökningar.Utskottet kan inte se att denna åtgärd innebär ett upprättande av ettotillständigt angiverisystem. Uppdraget till länsstyrelserna är en angelägenförstärkning av prisinformationen till konsumenterna.Utskottet avslår motion Fi209.Konjunkturstyrning av statliga investeringarI motion Fi208 föreslår moderata samlingspartiet att skalluttala sig för principen att statliga investeringar helst skall genomföras ilågkonjunkturer. Motionärerna hävdar att statsmakterna ofta drabbas av spariveri ekonomiska nedgångstider och därför minskar investeringarna. Detta är enligtmotionärerna ett felaktigt synsätt. I lågkonjunkturer blir investeringarnabilligast, och stora statliga investeringar kan mildra effekterna av enkonjunkturnedgång. Motionärerna framhåller också att gjorda investeringar kanutnyttjas när marknaden åter svänger och efterfrågan ökar. De utbyggnader somgenomförs måste dock vara genomtänkta, behövliga och lönsamma.Utskottet kan för egen del inte finna att det råder några motsättningar kringde allmänna principer som motionärerna tar upp. Det är mot denna bakgrund intepåkallat att i särskild ordning fästa regeringens uppmärksamhet på behovet avinvesteringar. Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi208 (m).Finansiering av arbetslöshetsförsäkringenMiljöpartiet de gröna anser i motion Fi223 att statsbidraget tillfinansieringen av arbetslöshetsförsäkringen skall minska och ersättas av ökadeegenavgifter. Motionärerna föreslår en sänkning som ger en budgetförstärkningpå 1miljard kronor.Centerpartiet föreslår i motion Fi227 att egenavgifterna iarbetslöshetsförsäkringen höjs till i genomsnitt . Det innebär, framhållermotionärerna, ingen besparing på statsbudgeten men väl minskade utbetalningarfrån det särskilda kontot i riksgäldskontoret.Folkpartiet begär i motion Fi229 att skall göra etttillkännagivande av innebörd att arbetslöshetsförsäkringen skall ändras så attegenavgifterna ökar till 30%.Utskottet vill i anslutning till dessa motioner erinra om att regeringen såsent som beslutat tillkalla en särskild utredare med uppgiftatt utvärdera det nya finansieringssystem för arbetslöshetsförsäkringen sominfördes vid ingången av . Av direktiven framgår att utredaren ävenskall analysera konsekvenserna av och föreslå former för en höjning avegenavgiften i arbetslöshetsförsäkringen.Arbetsmarknadsministern uppger i sin redovisning av utredningsuppdraget attregeringen och liberalerna träffade enöverenskommelse om en ekonomisk-politisk åtstramning och att man därvid bl.a.enades om att sänka statsbidraget till arbetslöshetskassorna. Som en följdhärav föreslogs kompletteringsproposition att egenavgiften bordehöjas från . Utredningsmannen skall nu föreslå former för en sådanhöjning.Utredningsuppdraget överensstämmer i fråga om nivån på egenavgiften därmedmed vad förordar i motion Fi227.Med sitt nu framlagda förslag om en höjning av egenavgiften till 30%frånträder liberalerna den tidigare överenskommelsen medregeringen.Utskottet finner det för egen del naturligt att man i denna fråga avvaktar deförslag som utredningsmannen kommer att lägga fram, i synnerhet som det harförutsatts att arbetet skall bedrivas skyndsamt och redovisas senast den 31 maj1991.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaFi223 (mp) yrkande 4, Fi227 (c) yrkande 6 och Fi229 (fp) yrkande 5.BudgetpolitikenBudgetutvecklingenRegeringen redovisar för /92 ett förslag till statsbudget varsutgifter överstiger inkomsterna med . För tredje året i radlägger regeringen därmed i budgetpropositionen fram ett balanseratbudgetförslag.Tabell 5. Budgetsaldo för budgetåren 1982/83 och 1989/90--1991/92Miljarder kronor resp. procentandel av BNP1982/83 1989/90 1990/91 1991/92Inkomster 191,2 401,6 438,0 454,9Utgifter exkl. stats-skuldräntor 229,6 334,5 379,9 394,5Statsskuldräntor 48,2 63,7 60,7 61,0Redovisat budgetsaldo -86,6 3,4 -2,6 -0,6Underliggande budget-saldo 1,7 -0,1 -15,6Som andel av BNP (%) 0,1 0,0 1,1Besparingar i finansplanenI den långtidsbudget som presenterades förutsågs attbudgetunderskottet åter skulle komma att öka under /92. Attdetta inte återspeglar sig i det nu framlagda förslaget sammanhänger med debesparingar och inkomstförstärkningar som regeringen förordar och vars samladebudgeteffekt uppgår till ca . Halva detta belopp uppges varabesparingar med bestående effekt på statsbudgetens utgiftsnivå.Av finansplanen framgår att de beloppsmässigt största besparingarna påutgiftssidan därvid har gjorts i transfereringssystemen. Besparingarna harinriktats på följande områden (belopp i miljarder kronor):Minskade militära repetitionsövningar m.m. 91>ca 95>0,5Ändrade ersättningsnivåer inom sjuk- och föräldraför-säkringen 91>ca 95>3,7Samordning mellan sjuk- och arbetsskadeförsäkringen 91>ca 95>1,5Slopat friår vid sjukhusvård för förtidspensionärersamt ändrad taxa i tandvårdsförsäkringen 91>ca 95>0,4Besparingar inom skolan, bl.a. hemspråksundervis-ningen, komvux samt i bidragen till studieförbunden 82>närmare 95>1,0Besparingar i transportstödet, stödet till inter-regional järnvägstrafik samt i bidraget till skogs-vård och beredskapslagring m.m. 82>närmare 95>2,0Förläggningskostnader för asylberättigade flyktingarräknas in i biståndsramen 91>ca 95>0,7Minskade förläggningskostnader genom utökaderesurser för handläggning av asylärenden 87>drygt 95>1,7Tidigareläggning med av det nya bostads-finansieringssystemet 95>2,8Reducerade räntebidrag 87>drygt 95>0,6Slopat stöd till flerbarnsfamiljer för köp av egnahem 82>närmare 95>0,3Resterande förstärkning uppgår till ca och berör främstbudgetens inkomster. Härav kommer frånaffärsverkens inleveranser. och föreslås sålundavaraktigt få ökade avkastningskrav. För beräknas inleveranserna ökamed ca . skall dessutom engångsvisleverera in . Även domänverket förutsätts engångsvisleverera in ca . lyfts ut frånstatsbudgeten genom att delar av utbildningsbidragen och det kontantaarbetsmarknadsstödet varaktigt finansieras med medel från arbetsmarknadsfonden.Budgetförstärkningarna medför också att statens upplåningsbehov minskar ochdärmed även utgifterna för statsskuldräntor.Av de redovisade budgetförstärkningarna på har ungefärhälften redan beslutats av eller framlagts i budgetpropositionen.Till övervägande del rör det sig därvid om varaktiga besparingar på budgetensutgiftssida. Resterande förslag har framlagts i särpropositioner eller kommeratt föreläggas för senare i vår.Budgetsaldots storlek ett visst år påverkas i större eller mindreutsträckning av bokslutsdispositioner och transaktioner av mer tillfälligkaraktär. Eftersom sådana förändringar försvårar jämförelser över tiden brukarett s.k. underliggande budgetsaldo beräknas. Det framkommer när det redovisadesaldot korrigeras för effekter som är av tillfällig art eller som hänger sammanmed ändrade redovisningsprinciper.Av ovanstående tabell framgår att det underliggande saldot nästa budgetår är15 miljarder kronor sämre än det redovisade. Skillnaden förklaras i detnärmaste helt av vissa mer omfattande engångsförstärkningar. Förutom den extrainleveransen på från har regeringen beslutatatt sjukförsäkringsfondens behållning på skall tillförasstatsbudgeten. Vidare föreslås försäkringskassorna få möjlighet att köpayrkesinriktade rehabiliteringstjänster under nästa budgetår för ettengångsbelopp på som förs över från arbetslivsfonden.Därtill kommer en föreslagen temporär indragning från kommunerna på 3 miljarderkronor som nästa budgetår väntas förstärka statsbudgeten med 1,5miljarder kronor. Den tillfälliga höjningen av fastighetsskatten liksom vissaytterligare poster har också beaktats vid beräkningen av det underliggandesaldot.Mellan budgetåren 1990/91 och 1991/92 försämras det underliggande saldot meddrygt . En sådan utveckling är enligt utskottets meningoroande. En del av engångsförstärkningarna kan ha en tidsbegränsadåtstramningseffekt. Men det bör också uppmärksammas att avdet som betraktas som en varaktig besparing endast innebär att verksamheten fåren ändrad finansiering genom fonder utanför budgeten. Därigenom uppnås intenågon real åtstramningseffekt på efterfrågesidan. Åtgärden påverkar endast denstatliga bokföringen.Som också framhålls i finansplanen kan emellertid inte hela den underliggandebudgetförsämringen ses som strukturellt betingad. En viktig förklaring ärnämligen att statens inkomster utvecklas svagare under /92.Detta beror i sin tur på att löneökningarna väntas bromsa upp, vilket begränsarinkomstskatteökningarna. Det beror också på exceptionellt stora överföringar avkommunalskattemedel som skall göras nästa budgetår, vilket med gällanderedovisningsprinciper belastar statsbudgetens inkomstsida.En tillkommande omständighet av betydelse i sammanhanget är attsocialministern meddelat att det aviserade förslagetom samordnad sjuk- och arbetsskadeförsäkring kommer att senareläggas till följdav att vissa tekniska kompletteringar erfordras. Beroende på när ett nyttförslag kan träda i kraft försvagas därmed regeringens budgetalternativ med upptill i förhållande till vad som framgår av finansplanen.Budgetförslaget kan också komma att påverkas av att regeringen i februari 1991beslutat föreslå att de sämst utsatta pensionärerna skall erhållaförstärkt kommunalt bostadstillägg (KBT) räknat från årets ingång. Utskottetfår emellertid anledning att återkomma till dessa och andra snarlika frågor isamband med behandlingen av kompletteringspropositionen då utskottet avser attredovisa en förnyad beräkning av statsbudgetens utgifter och inkomster.Krav på tydligare budgetteknik m.m.Överföringar mellan statsbudgeten och olika fonderI motion Fi229 av m.fl. (fp) framhålls att bedömningenav budgeten försvåras av att fonder av skilda slag används för särskildaändamål. Enligt motionärerna finns det en tendens att inrätta en ny sådan fondvarje gång regeringen anser sig ha anledning att särskilt markera vikten avvissa program. Utrymmet för manipulationer blir enligt motionärernas meningstort genom möjligheten att flytta utgifter eller inkomster från en fond tillstatsbudgeten eller vice versa. Det torde, framhåller de vidare, varaoomtvistat att ett sådant beteende kraftigt försvårar en samlad bedömning avstatsbudgeten. Det skapar också risk för ökad specialdestinering av skattereller avgifter, vilket även det försvårar en avvägning mellan olika poster.Motionärerna anser mot denna bakgrund att de beskrivna tillvägagångssätten börändras och att skall göra ett tillkännagivande av denna innebörd.Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att inrättandet av fonder ochsärskilt vidtagna överföringar mellan statsbudgeten och sådana fonder kanförsvåra överblicken och minska möjligheterna till analys avbudgetutvecklingen. Dylika transaktioner bör därför användas med försiktighetoch begränsas till sådana situationer där det med hänsyn till andraomständigheter ter sig särskilt påkallat. När så trots allt sker är detangeläget att regeringen i finansplanen och kompletteringspropositionenkommenterar de vidtagna dispositionerna och i sammanställningar ger enöverblick över åtgärderna.