bet · GE01JoU25 · 1991-04-25 00:00:00 — Som regeringen framförde i sin skrivelse tillriksdagen (skr.1990/91:50) bör betydande förenklingargenomföras. Även jordförvärvslagen måste anpassas till de nyariktlinjerna för livsmedelspolitiken. Med en ändradlivsmedelspolitik ställs större krav på lantbrukarna att agerasom företagare på en marknad. Enligt regeringens mening måste dedå ges en ökad handlingsfrihet vid överlåtelse av mark.Utgångspunkten i arbetet med förslagen är att en avregleringskall ske med beaktande av regionalpolitiska aspekter och attjuridiska personers möjlighet till förvärv inte ändras. I vissaområden med mycket svåra arronderingsförhållanden kan dock ävenfortsättningsvis prövning behövas.Regeringen återkommer senare i vår till med förslagtill ändringar i jordförvärvslagen enligt de riktlinjer som nysshar redovisats.MotionernaVänsterpartiet framhåller i motion Jo55yrkande 2 att enförändring av jordförvärvslagen är nödvändig men att vissasärskilt attraktiva områden måste undantas frånliberaliseringen. Enligt motion Jo57 (mp) bör motion Jo252 frånsamma parti ligga till grund för den förändradejordförvärvslagen (bo- och brukarplikt).Utskottets övervägandenI proposition 1990/91:155 som har förelagts riksdagenföreslår regeringen vissa ändringar i jordförvärvslagen(1979:230). Förslagen kommer att i annat sammanhang behandlas avutskottet (1990/91:JoU26). Utskottet avstyrker därförmotionerna Jo55 yrkande2 och Jo57.Avveckling av vissa branschstödAnpassning av prisregleringen på fiskPropositionenHuvuddelen av prisregleringen på fisk avskaffas fram till den1 januari 1994.EFTA-överenskommelsen om frihandel med fisk och fiskproduktersom trädde i kraft innebär bl.a. att generellastatliga stöd till fisket skall avskaffas under enövergångsperiod fram till den 1januari 1994. Efter nämndadatum är följande stöd till fisket tillåtna:stödsystem med lägsta tillåtna priser och inköp avöverskott,regionalt motiverade stöd utifrån speciella kriterier,stöd till strukturanpassade åtgärder inom fisket.Huvuddelen av stödet till svenskt fiske lämnas inomprisregleringssystemet och är pristillägg av generell natur,varav går till sill/strömmingsfisket. Detta stöd kan intebedömas vara förenligt med EFTA-överenskommelsen och bör därföravskaffas fram till den 1januari 1994. System med pristilläggpå fisk tillämpas inte heller inom ramen för EGs gemensammafiskeripolitik. Hela anpassningsperioden fram till nämnda datumbör utnyttjas för att göra den nödvändiga omställningen inomframför allt sill/strömmingsfisket så smidig som möjligt. Underinnevarande regleringsår har en första anpassning avprisregleringen inletts genom att utgiftsramen har behållits påen oförändrad nivå jämfört med föregående regleringsår.Anpassningen bör fortsätta under /92.Strukturanpassade åtgärder behövs främst på ostkusten. Mot dennabakgrund föreslås i det följande att det inom ramen för nästaårs prisreglering avsätts medel för strukturella åtgärder inomfiskeflottan på ostkusten.Utvecklingen av fisket och anpassningen av det statliga stödettill fisket i de övriga EFTA-länderna följs noggrant bl.a. genomden svenska EFTA-delegationen i och genom ett nordisktsamarbetsprojekt omkring statligt stöd till fisket i de nordiskaländerna.Jordbruksnämndens och förslag till principerför anpassningen av prisregleringen fram t.o.m. den 31 december1993 och riktlinjer för de framtida fiskeripolitiska medleninnehåller bl.a. ett regionalpolitiskt stöd och ett system medlägsta tillåtna priser och inköp av överskott. Uppdraget äremellertid inte avslutat, och dess karaktär i form avåterkommande redovisningar skall ses mot bakgrund av denosäkerhet som råder beträffande resultatet av de pågåendeförhandlingarna mellan EFTA och EG. Mot denna bakgrund ärregeringen inte beredd att nu ta ställning till förslagen omriktlinjer för de framtida fiskeripolitiska medlen.MotionernaVänsterpartiet framhåller i motion Jo41 yrkande1 att måletför fiskeripolitiken skall vara ett bevarat och utvecklatsvenskt fiske. Det måste finnas en självständig ambition för detsvenska fisket, och fiskeripolitiken skall inte i efterhandanpassas uteslutande till resultaten av internationellaförhandlingar. I motion Jo54 yrkande8 begär attfiskekvoterna sänks med hänsyn till biologiska förutsättningaroch att biologiska trålningsgränser införs i bl.a. ,och Vänern.Utskottets övervägandenI likhet med regeringen anser utskottet att målet förfiskeripolitiken innebär utnyttjande av landets vatten- ochfisktillgångar på sådant sätt att de långsiktigt kan medverkatill livsmedelsförsörjningen och till vårt välstånd i övrigt.Förutsättningarna för den svenska fiskerinäringen har emellertidförändrats väsentligt framför allt genom en ökadinternationalisering. beslöt att detövergripande målet för fiskepolitiken bör ligga fast men att detfinns anledning att avvakta innan delmålen preciseras närmare(prop. 1989/90:123, JoU22, rskr.341). Som anförs ipropositionen är regeringens uppdrag till jordbruksnämnden ochfiskeristyrelsen att utreda vissa frågor rörande fisket inteavslutat. Uppdragets karaktär av återkommande redovisningarskall ses mot bakgrund av den osäkerhet som råder omresultatet av de pågående förhandlingarna mellan EFTA och EG.Utskottet anser det därför inte meningsfullt att i förevarandesammanhang ta ställning till något förslag om riktlinjer för deframtida fiskeripolitiska medlen. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Jo41 yrkande1.Utskottet avstyrker även motion Jo54 yrkande8.Stöd till sockerbruken på och Gotlandm.m.PropositionenSockernäringen bör ges möjlighet att utvecklas och göranödvändiga strukturrationaliseringar. Sockerbolaget avser attsom ett led i en sådan strukturrationalisering lägga nedsockerbruken på och efter en övergångsperiod. Detsärskilda stödet på 24,5 milj.kr. till sockerbruken på ochGotland skall upphöra efter övergångsperioden. Eftersomsockerproduktionen på och spelar en viktig rollför sysselsättningen bör stödet utgå ,då åtgärder vidtas för att underlätta omställningen.Stöd till sockerbruk skall lämnas längst t.o.m.1992 års sockerkampanj och till sockerbruk längstt.o.m. För att underlätta anpassningen ochfinna alternativ sysselsättning för berörd personal skall de3,5milj.kr. som utbetalas i form av arealbidraganvändas för att förstärka länsanslaget i respektive län /92. Sockerbolaget skall i samma utsträckning somhittills ersättas för merkostnaderna för att driva bruken underövergångsperioden. Frigjorda medel efter nedläggningen avrespektive bruk skall användas för regional utveckling.MotionernaI motion Jo46 (m) yrkande2 betonas vikten av att möjligheterskapas för export av överskottslagret av socker och attodlingsarealen hålls på en nivå vid produktionsbalans.Motionären i motion Jo53(c) efterlyser i yrkande3produktutveckling inom sockernäringen och vill ge näringenmöjlighet att exportera ett svenskt överskott. Den nuvarandesjälvförsörjningsgraden på för socker måste avskaffas.Näringen måste själv få avgöra produktionens storlek, ensynpunkt som återkommer i motionerna Jo253 yrkande11 och Jo275yrkandena1 och2 (bådac). Monopolet för sockerbolaget börslopas enligt motionerna Jo56 yrkande4 och Jo58 yrkande4(bådamp). Den svenska sockerbetsodlingens betydelse vad gällersysselsättning, transport och miljöaspekter framhålls i motionJo275 yrkande3.Enligt motion Jo266 bör -- i avvaktan påresultatet av de fortsatta GATT-förhandlingarna -- systemet medrörliga införselavgifter för socker bibehållas (yrkande1) ochde regler avvecklas som hindrar svensk sockerbetsodlingatt på lika villkor få konkurrera på såväl den svenska som deninternationella marknaden (yrkande2).Vänsterpartiet anser i motion Jo40 att sockernäringen på Ölandoch bör bevaras och utvecklas genom inriktning på nyaprodukter. För detta talar såväl miljömässiga somsysselsättningspolitiska skäl. Enligt yrkande1 i motionJo46(m) bör situationen för sockernäringen på Gotlandutvärderas 1993. Realistiskaproduktionsalternativ för sockernäringen på måste stå tillbuds innan beslut fattas om definitiv nedläggning avsockerbruket i . Stödet till sockerbruken på ochGotland bör bibehållas även fortsättningsvis enligt motionernaJo53 yrkande2 och Jo52 yrkande1 (bådac).Enligt motion Jo39 (m) bör staten genom sitt delägande iSockerbolaget medverka till att andra lösningar och andraägarformer inte blockeras om Sockerbolaget lägger ned driftenvid sockerbruk (yrkande1) och -- om nedläggninginte kan förhindras -- bör omställningstiden fastställas (yrkande2). Konsekvensanalyser för natur- ochkulturmiljö för ett eventuellt beslut om nedläggning avsockerbruket i bör utarbetas enligt motion Jo56 (mp)yrkande1 och en arbetsgrupp tillsättas för Mörbylångasockerbruk där möjligheterna till alternativ odling utreds(yrkande2). Respittiden för sockerbruket bör förlängas(yrkande3). I motionerna Jo228 (s,m, fp, c) och Jo275 (c)yrkande4 betonas vikten av fortsatt sockerbetsodling i Kalmarlän och fortsatt drift vid sockerbruk.En fördjupad analys av fortsatt eller alternativ produktionvid sockerbruket i är enligt motionären i motion Jo42 (s)nödvändig. Analysen bör omfatta marknaden inom och utom landetoch alternativa användningsområden. I arbetsgrupperna bör ingåäven utomstående expertis och möjligheterna till fortsatt driftbör utredas (yrkande1). En plan för utvecklingsarbetet börkunna utarbetas under innevarande år (yrkande2) ochomställningstiden för stöd till sockerbruket bör varatillräckligt lång -- först när planen har framlagts bör dendirekta omställningstiden börja löpa, vilket innebär stöd t.o.m.kampanjen (yrkande3). Enligt motion Jo51 (m) börsockerproduktionen vid sockerbruk fortsätta (yrkande1)och andra ägarintressen ges möjlighet att bedrivasockerproduktion vid bruket (yrkande2). Konsekvensanalyser förnatur- och kulturmiljö för ett eventuellt beslut om nedläggningav sockerbruket i bör utarbetas enligt motion Jo58 (mp)yrkande1 och en arbetsgrupp tillsättas för sockerbruk därmöjligheterna till alternativ odling utreds (yrkande2).Respittiden för bruket bör förlängas (yrkande3). Centerpartietanser i motion Jo59att det regionalpolitiska stödet till Romasockerbruk bör bibehållas även efter den föreslagnaövergångsperioden. framhåller i två motioner --Jo232 yrkande3 och Jo277 -- att det regionalpolitiska stödetmåste kvarstå och användas för utveckling av betodlingen och nyaavsättningsmarknader.Utskottets övervägandenI sitt beslut om avskaffande av sockerregleringen uttaladeutskottet bl.a. att prisbildningen och produktionensstorlek i och med avregleringen blev en fråga för marknaden attlösa och att sockernäringen bör ges möjlighet att utvecklas ochgöra nödvändiga strukturrationaliseringar (prop. 1989/90:146,JoU25, rskr.327). Utskottet framhöll även vikten av attforskning och utveckling av produkter med sockerbetor som baskan fortsätta och uttalade som sin uppfattning att enavreglering med bibehållet gränsskydd inte behöver innebäranågon minskning av produktionen. Utskottet förutsatte dock attden internationella situationen och utvecklingen på export- ochimportområdet följs med uppmärksamhet med hänsyn bl.a. till deskillnader i fråga om gränsskydd m.m. som föreligger mellanSverige och EG. Det anförda innebär att syftet med motionernaJo53 yrkande3, Jo253 yrkande11 och Jo275 yrkandena 1 och2i huvudsak är tillgodosett. Motionsyrkandena avstyrks.Något särskilt uttalande med anledning av motionerna Jo275yrkande3 och Jo266 finner utskottet inte påkallat.Motionsyrkandena avstyrks således.Med anledning av motion Jo46 yrkande2 vill utskottet utöverdet ovan anförda erinra om jordbruksministerns bedömning ipropositionen om livsmedelspolitiken (1989/90:146) att enavreglering inte bör innebära någon nämnvärd minskning avbetodlingen. Utskottet avstyrker motionsyrkandet i den mån detinte kan anses tillgodosett.När det gäller Sockerbolagets monopolställning har tidigareanförts att situationen i större utsträckning än på andraområden kräver en ordentlig pris- och konkurrensövervakning. Detkan dock inte anses vara en uppgift för att avskaffaSockerbolagets monopolställning enligt motionerna Jo56yrkande4 och Jo58 yrkande4. Motionsyrkandena avstyrks.Arbetsmarknadsutskottet har på jordbruksutskottets begäranavgett yttrande över propositionen i denna del jämte motioner.Yttrandet, som avser regeringsförslagets effekter frånsysselsättningssynpunkt, fogas till detta betänkande sombilaga3. I yttrandet anför arbetsmarknadsutskottetsammanfattningsvis följande.Vad först angår arbetsmarknadssituationen på södra utskottet att sysselsättningsläget där under hela1980-talet har varit bättre än i övriga delar av län.Arbetslösheten har varit väsentligt lägre än den för riketgenomsnittliga. Utskottet vill peka på att det inom länet finnssex lokala arbetsmarknader. Genom broförbindelse finns tillgångtill den lokala arbetsmarknaden i och därmed påpendlingsavstånd från . Konsekvenserna försysselsättningen av en nedläggning av sockerbruk kanbegränsas genom insatser med regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder.Arbetsmarknadsutskottet erinrar därefter om att län medanledning av beslut om regionalpolitiken för 90-talet(1989/90:AU13) tilldelats ett länsanslag på 15milj.kr. och attlänsstyrelserna i ökad utsträckning fritt kan använda anslagettill glesbygdsinsatser, regional projektverksamhet och iförekommande fall lokaliserings- och utvecklingsbidrag.Arbetsmarknadsutskottet anser vidare att dessa resursertillsammans med de resurser som ställs i utsikt frånSockerbolagets sida skall medverka till att eliminera denegativa verkningarna av nedläggningen av sockerbruket. Med deresurser som ställs till förfogande borde även den aviseradearbetsgruppen kunna ta fram förslag till åtgärder som kanunderlätta omställningen. Såvitt nu kan bedömas torde denföreslagna omställningstiden mot denna bakgrund anses rimlig.Arbetsmarknadsutskottet biträder den föreslagna övergångstidenför avveckling av stödet till sockerbruket i Mörbylånga.Vad gäller arbetsmarknadssituationen på anförarbetsmarknadsutskottet följande.Utskottet har erfarit att -- vad gäller ersättningsproduktion-- det krävs stora insatser i form av bl.a. forskning ochförsöksverksamhet för att få fram nya arbetstillfällen inomindustrin. Tiden är för kort för att alternativ produktion ochdärmed alternativ sysselsättning för så många människor skallkunna skapas. Arbetsmarknaden är dessutom redan nu begränsad ochde arbetstillfällen som kan tillkomma genom andra satsningarförhållandevis marginella.Gotland utgör en enda lokal arbetsmarknad. I sitt nyssnämndabetänkande uttalade utskottet att "geografiska läge ärspeciellt och att dess näringsliv förutses genomgåstrukturförändringar. Mot bakgrund av dessa speciellaförhållanden är det enligt utskottets mening angeläget att länetblir väl tillgodosett med medel för regionala utvecklings- ochglesbygdsinsatser." har för regionalautvecklingsinsatser under innevarande budgetår tilldelats17milj.kr.Konsekvenserna av att stödet till sockerbruket i upphörblir att sockerbruket läggs ner. Beslutet om att avveckla stödetkräver därför noggranna överväganden och kraftfulla insatser föratt begränsa de negativa verkningarna för sysselsättningen pådenna arbetsmarknad.Mot denna bakgrund anser arbetsmarknadsutskottet att det finnsanledning att gå ytterst varsamt till väga. Vad utskottet ovansagt om verkningarna av en nedläggning av sockerbruket iMörbylånga gäller i än högre grad sockerbruket i Roma.Målsättningen bör givetvis vara att försöka få fram alternativsysselsättning till den av regeringen föreslagna tidpunkten förupphörande av stödet. Skulle det emellertid bli problem atthinna få fram alternativ får regeringen återkomma i ärendet tillriksdagen.Slutligen tillstyrker arbetsmarknadsutskottet att de3,5milj.kr. som utbetalas i form av arealbidraganvänds till att förstärka länsanslaget i resp. län fr.o.m. den1juli1991.Jordbruksutskottet gör för egen del följande bedömning. anfört ovan innebär beslut attavskaffa såväl den administrativa prissättningen på sockerbetorsom regleringen av betarealen fr.o.m. den 1juli1990(1989/90:JoU25) bl.a. att prisbildningen på både sockerbetor ochsocker blir en fråga för marknaden att lösa. I praktiken blirdet i första hand betodlarna och Sockerbolaget som avgör priseroch produktion. I sitt betänkande betonade utskottet vikten avatt sockernäringen ges möjlighet att utvecklas och göranödvändiga strukturrationaliseringar. Utskottet gjorde denbedömningen att uteblivna rationaliseringar kan äventyrahela sockerproduktionen, bl.a. som en följd av ökadinternationell konkurrens. När det gäller behovet av regional-och arbetsmarknadspolitiska insatser hänvisade utskottet ibeslutet till vad som anfördes i propositionen om åtgärder föratt underlätta anpassningen och finna alternativ sysselsättningför de människor som friställs från sockerbruken. Utskottetunderströk också att Sockerbolaget, som har en monopolställningpå marknaden, bör ta sin del av ansvaret för att skapaalternativa sysselsättningsmöjligheter och därmed bidra till ensocialt acceptabel strukturomvandling.Som ett led i denna strukturomvandling har Sockerbolaget gjortden bedömningen att vissa sockerbruk, och då i första hand desmå enheterna, måste läggas ned. I första hand gäller dettasockerbruken i och . Som regeringen anför krävssärskilda regionalpolitiska insatser vid en nedläggning av dessabåda sockerbruk med hänsyn till den betydelse bruken har försysselsättningen på och Gotland.Utskottet konstaterar att det efter avregleringen ärSockerbolaget som ansvarar för de företagsekonomiska bedömningarsom krävs i fråga om möjligheterna till fortsatt drift avsockerbruken. Det statliga ansvaret innefattar främst behovet avstatligt stöd och de nödvändigaarbetsmarknadspolitiska insatserna för att motverka negativaeffekter från sysselsättningssynpunkt.Utskottet, som inte har något att anföra motarbetsmarknadsutskottets syn på sysselsättningsläget i regionen,gör följande bedömning vad gäller sockerbruket i Mörbylånga.De resurser som står till förfogande börtillsammans med det belopp som utgår till Sockerbolagetoch som efter nedläggningen enligt regeringens förslag skallutgå till regional utveckling och tillsammans med de medel somSockerbolaget avser att ställa till förfogande kunna medverkatill att de negativa verkningarna av en nedläggning avsockerbruket skall kunna minskas. Utskottet förutsätter härvidatt Sockerbolaget tar sin del av ansvaret såväl vad gäller attutveckla alternativ till dagens sockerproduktion som att skapaalternativa sysselsättningsmöjligheter. Den arbetsgrupp somSockerbolaget har för avsikt att bilda för olikaomställningsåtgärder i samband med nedläggningen bör därför haförutsättningar att kunna lägga fram förslag till åtgärder somkan underlätta omställningen. Mot denna bakgrund finnerutskottet den föreslagna övergångsperioden för avveckling avstödet till sockerbruket rimlig. Det anförda innebär attutskottet tillstyrker regeringens förslag i denna del ochavstyrker motionerna Jo39, Jo40 delvis, Jo46 yrkande1 delvis,Jo52 yrkande1 delvis, Jo53 yrkande2 delvis, Jo56 yrkande3,Jo228 och Jo275 yrkande4.Det anförda innebär även att utskottet avstyrker motion Jo56yrkandena1 och 2.Vad gäller konsekvenserna av en nedläggning av sockerbruketi anser utskottet -- i likhet med arbetsmarknadsutskottet-- att med hänsyn till de speciella omständigheter som råder förGotlands del än större ansträngningar måste göras för att underden angivna övergångstiden försöka få fram alternativsysselsättning för dem som kommer att drabbas av nedläggningen.Som arbetsmarknadsutskottet anför kräver ett beslut omavveckling av stödet noggranna överväganden och kraftfullainsatser för att begränsa de negativa verkningarna försysselsättningen på ön. Sockerbolagets ansvar för tillskapandetav alternativ produktion, möjligheter till alternativsysselsättning och andra åtgärder som kan underlätta enomställning framstår därför inte som mindre när det gällersockerbruket i . De samlade resurserna bör givetvis inriktasmot tillskapande av alternativ sysselsättning till denföreslagna tidpunkten för upphörande av stödet. Det anfördainnebär att utskottet tillstyrker regeringens förslag vad avserövergångsperiodens längd. Med hänsyn till vadarbetsmarknadsutskottet har anfört om de svårigheter som tordeföreligga härvidlag anser utskottet -- som därmed ansluter sigtill arbetsmarknadsutskottets yttrande även i denna del -- attregeringen bör återkomma till i det fall problemskulle uppstå att få fram alternativ sysselsättning. Detta börges regeringen till känna. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Jo40 delvis, Jo42, Jo46 yrkande1 delvis, Jo51, Jo52yrkande1 delvis, Jo53 yrkande2 delvis, Jo58 yrkande3,Jo232 yrkande3 och Jo277.Med vad utskottet anfört ovan om sockerbruken i Mörbylångaavstyrks motionerna Jo56 yrkandena1 och2 och Jo58 yrkandena1 och 2.Slutligen tillstyrker utskottet för sin del att de3,5milj.kr. som utbetalas i form av arealbidraganvänds till att förstärka länsanslaget i resp. län fr.o.m. den1juli1991. Detta anslag behandlas avarbetsmarknadsutskottet, som tillstyrkt förslaget i denna del(1990/91:AU13). Motion Jo59 avstyrks.Myndigheterna på fiskets områdePropositionenFiskeristyrelsens och jordbruksnämndens uppgifter på fisketsområde samlas i samma myndighet. organisationanpassas bl.a. härtill och till att fiskenämnderna upphör somfristående regionala myndigheter. Namnet på myndigheten ändrastill fiskeriverket.Den centrala myndigheten kommer fortfarande att vara enfristående myndighet med funktioner dels i , dels iregionalt placerade utredningskontor, laboratorier ochförsöksstationer. Till myndigheten förs de uppgifter på fisketsområde som rör prisreglering och marknadsfrågor och som hittillshandlagts inom statens jordbruksnämnd. Vidare blir den centralamyndigheten tillsynsmyndighet för regleringsföreningen . Myndigheten bör bestå av tre huvudenheter, nämligen enför fiskefrågor, en för utredningsverksamhet och en föradministrativa frågor.Formerna för arbetet med biståndsfrågor kommer att närmareövervägas i samband med ett uppdrag till somberör bl.a. frågor om bolagsbildning för bedrivande avtjänsteexport. Tills vidare kommer arbetet att som hittillsorganiseras inom en särskild enhet.Ytterligare rationaliseringar bör kunna göras genommodernisering och förenkling av fiskerättslagstiftningen inkl.de regionala regleringarna av fisket. Ett arbete med detta pågårinom . I avvaktan på detta får regleringen avfisket i bl.a. de ske enligt nuvarande rutiner,dvs. i fråga om vandringsfisk av och i övrigtav länsstyrelserna.MotionernaI motion Jo45 (fp) yrkande1 framhålls att fiskeristyrelsennoga bör följa torskbeståndets utveckling i . Enspeciell enhet för sportfiskefrågor bör enligt motion Jo402(s)yrkande1 inrättas inom . vill imotion Jo41 yrkande2 åstadkomma samordning av fiskefrågornaför de under medan motionärerna imotion Jo44 (s) yrkande2 anser att en länsstyrelse vid var ochen av sjöarna bör ha särskilt ansvar för samordningen. I motionJo45 (fp) betonas att arbete med ett samlathandlingsprogram för insjöfiskets utveckling bör prioriteras(yrkande3) och att styrelsen i sina samråd medkraftproducenterna bör skärpa kraven på biologiskt inriktadfiskodling och fiskutsättning (yrkande4).Utskottets övervägandenHavsmiljöns tillstånd är av avgörande betydelse förfiskbeståndens fortlevnad och kvalitet. I många sammanhang harutskottet understrukit vikten av att havsföroreningarna minskar.Utskottet har även framhållit betydelsen av att miljöarbetet ochfiskevården internationaliseras och att med hänsyn tillvårt stora vattenområde för en aktiv politik i dessa avseenden.Vad gäller beståndsvården över huvud taget är man hänvisad tillinternationella system och internationella avtal. Vården avsamtliga fiskarter är föremål för internationella förhandlingar,och följer noga fiskbeståndets utveckling ihaven runt våra kuster.