bet · GF01NU10 · 1991-12-10 00:00:00 — Enligt regeringen bör dessa förbehåll upphöra attgälla den 1 januari 1992.Vattenfall har i statlig regi utvecklats till ett av världensmest framgångsrika energitjänstföretag, sägs det i motion1991/92:N6 (s). Motionärerna avvisar av olika skäl förslaget omprivatisering av . Utskottet återkommer till dettayrkande i det följande. I motionen krävs vidare att varjeförändring av organisation och verksamhet vid det nyaaktiebolaget skall underställas för godkännande.Produktionen och distributionen av elenergi är en samhällsnyttigangelägenhet för vilken det måste tas ett samlat ansvar i frågaom säkerheten och den långsiktiga planeringen, anförmotionärerna.Också i motion 1991/92:N5 (v) begärs att ävenfortsättningsvis skall höras inför viktigare beslut omverksamheten i eller vid beslut som i enlighet medavtalsbestämmelser förutsätter godkännande av riksdagen.Motionärerna erinrar om att inom ett årmåste ta ställning till om ett ånggeneratorbyte skall genomförasi kärnkraftverket . Ett sådant byte skulle,hävdas det, helt strida mot andan i de beslut som riksdagenefter folkomröstningen 1980 har fattat ifrågan.I pågår en utveckling mot ökadkonkurrens på och internationalisering av elmarknaderna. Beslutinom EG kommer härvidlag att få stor betydelse. mening är det väsentligt att också den svenskaelmarknaden utsätts för ökad och effektivare konkurrens.Vattenfall AB måste ges sådana förutsättningar att det kanvidareutvecklas och anpassas till de kommande förändringarna påelmarknaden. Som sägs i propositionen bör bolaget kunnadisponera sina resurser under samma förutsättningar som gällerför privatägda kraftföretag. Utskottet tillstyrker därförförslaget i propositionen om att riktlinjer för verksamheten idet nya bolaget inte skall behöva underställas förgodkännande. I likhet med regeringen anser utskottet även attförbehåll om eller regeringens godkännande i avtalbör upphöra att gälla i samband med att avtalen övertas avVattenfall AB. Med det anförda avstyrks motionerna 1991/92:N5(v) och 1991/92:N6 (s), den senare i här aktuell del.Det sagda innebär emellertid inte att insyn ibolaget helt upphör. Så länge som detta är majoritetsägt avstaten kommer uppgifter om dess verksamhet att lämnas tillriksdagen genom de årliga redogörelserna för de statligaföretagen. Motioner får väckas med anledning av dessaredogörelser.Vad regeringen i övrigt har anfört i propositionen omöverföringen av statens vattenfallsverks verksamhet tillVattenfall AB ger inte anledning till någon kommentar frånutskottets sida. Som tidigare nämnts kommer utskottet senare idetta betänkande att behandla förslaget om privatisering avbl.a. Vattenfall.I lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser, m.m.(naturresurslagen) finns (3 kap. 6§) de vattenområden särskiltangivna som inte får byggas ut för kraftproduktion eller varivattenöverledning för kraftändamål inte får utföras. Här ingårdels de fyra s.k. huvudälvarna, nämligen , ,och , dels 15 andra älvar som helt ellerdelvis berörs av nämnda förbud. I propositionen föreslås att denaturskyddade vattenområden som förvaltas avstatens vattenfallsverk inte skall överföras till uppgift från avser regeringensförslag endast vattenområden som inte har exploaterats förvattenkraftsändamål. Föredraganden meddelar i propositionen atthan avser att senare återkomma till regeringen med förslag tillhur förvaltningen av de berörda vattenområdena skallorganiseras.Regeringens nu framlagda förslag välkomnas i motion 1991/92:N7(fp). Förvaltningen av de aktuella vattenområdena måsteorganiseras så att dessa får ett varaktigt skydd mot utbyggnad iframtiden, anför motionärerna. De menar att en godtagbar lösninghärvidlag skulle vara att förvaltningen överförs till statensnaturvårdsverk. I motionen aktualiseras emellertid också enannan modell. Denna skulle innebära att statens naturskyddadevattenområden överlåts, till ett lågt pris, till en stiftelse,vilken för ändamålet skulle bildas av ideella naturvårds- ochmiljöorganisationer samt . Regeringen bordeundersöka intresset för en sådan lösning, anser motionärerna,och föreslår ett uttalande av i saken.Utskottet tillstyrker det nu berörda förslaget ipropositionen. Som har framgått av det att få anledning att återkomma till frågan omhur förvaltningen av de aktuella vattenområdena skallorganiseras. Utskottet finner inte anledning till någotinitiativ av med anledning av motion 1991/92:N7 (fp),som alltså avstyrks.I propositionen framläggs ytterligare förslag som gällerombildningen av till aktiebolag. Dessa förslag harinte föranlett några motioner.Inom den nuvarande Vattenfallkoncernen bildar ett eget affärsområde med ansvar för statenskanalrörelse i Trollhätte och . På förslag avregeringen beslutade att skulle ombildas till aktiebolag. I propositionenanförs emellertid nu att denna verksamhet tills vidare bördrivas i affärsverksform. Regeringen påpekar att det harframkommit svårigheter med överföringen av vissamyndighetsuppgifter -- bl.a. beträffande lotsverksamheten --till det tilltänkta aktiebolaget. föreslås därför delsgodkänna att ett affärsverk bildas förstatens här aktuella kanalrörelse, dels bemyndiga regeringen attgenomföra bildandet av detta affärsverk. Utskottet tillstyrkerdessa förslag.Som redan nämnts skall verksamhet medstorkraftnätet, inkl. utlandsförbindelserna, tills vidare drivasi affärsverksform i avvaktan på ett senare ställningstagande iorganisationsfrågan. I propositionen framläggs förslag tillinvesteringsplan och finansieringsplan för verksamheten underförsta vid det nya affärsverket förstorkraftnätet. Investeringsramen beräknas uppgå till 346milj.kr. Huvuddelen av dessa investeringar finansieras medavskrivningsmedel. Regeringen förutser att högst 60 milj.kr.behöver upplånas i . föreslås vidarebemyndiga regeringen dels att teckna borgen för lån till bolaginom det nya affärsverkets verksamhetsområde intill ettsammanlagt belopp av 75 milj.kr., dels att besluta i frågor somrör förvärv av aktier eller bildande av bolag inom det nyaaffärsverkets verksamhetsområde inom en ram av 35 milj.kr.Utskottet tillstyrker de nu redovisade förslagen. Riksdagenbereds genom propositionen även tillfälle att ta del av vadregeringen har anfört om bl.a. uppgifter för och organisation avdet nya affärsverket. Utskottet finner inte anledning till någonerinran härvidlag.I propositionen redovisas vidare vissa förändringar avberedskapsorganisationen inom elkraftsområdet. Enligt dennuvarande organisationen har närings- ochteknikutvecklingsverket () det samordnande ansvaret förfunktionen Energiförsörjning. Inom denna funktion har Vattenfallett ansvar för beredskapsplaneringen inom delfunktionen Elkraft.Förutom myndighetsanknutna uppgifter svarar i närasamarbete med elbranschen för huvuddelen av det operativaföretags- eller branschanknutna planeringsarbetet. Inom denekonomiska planeringsramen för den civila delen avtotalförsvaret har för innevarande budgetår 32 milj.kr. avsattsför vissa riktade beredskapsinsatser inom elkraftsområdet.Medlen fördelas av till de privata kraftföretagen.Enligt regeringen bör myndighetsanknutna ansvarinom elberedskapsområdet överföras till . Denbranschanknutna operativa beredskapsplaneringen bör enligtregeringen kunna hanteras av elbranschen. Det meddelas ipropositionen att kraftindustrin avser att organisera ochfinansiera den branschanknutna beredskapsplaneringen inomelförsörjningen. Planeringskansliet skall knytas till Kraftsam,som är ett av och Svenska kraftverksföreningengemensamt organiserat planerings- och utredningsorgan. Vadregeringen har anfört i dessa frågor har utskottet inget atterinra emot.Utskottet behandlar här slutligen ett yrkande i motion1991/92:N23 (s) som har väckts med anledning av proposition1991/92:69. I motionen erinras om de elintensivabasindustriernas betydelse för utvecklingen i . Det ärväsentligt, anser motionärerna, att dessa industrier gesmöjlighet att teckna långsiktiga avtal om elleveranser tillkonkurrenskraftiga priser. borde i ett uttalandehemställa att regeringen verkar för att tecknarsådana avtal med de berörda industrierna.Vattenfall har tidigare tillämpat femåriga (för perioden1984--1988) resp. treåriga (för perioden --1991) avtal medbl.a. större elförbrukande industrier. För framtida elleveranserhar tidigare inte varit berett attteckna avtal annat än för . Enligt uppgift erbjuderemellertid numera elintensiva industrier att tecknaavtal som sträcker sig . Utskottet finner därförinte anledning till något initiativ i ärendet och avstyrkeralltså motion 1991/92:N23 (s) i den nu aktuella delen.Privatisering av statligt ägda företagPropositionenStatligt ägda företag har funnits i sedan början av1910-talet. Inledningsvis var den grundläggande idén för detstatliga ägandet att staten skulle ha inflytande över vissabasindustrier, såsom gruv-, skogs- och stålindustrierna. Ägandethar också sin grund i regionalpolitiska överväganden. Härutöverhar det statliga ägandet ökat under somett led i omstruktureringen av krisdrabbade bolag och branscher.Det statliga ägandet inom stål- och varvsindustrierna är exempelpå detta.I 1991 års redogörelse för de statliga företagen redovisasinledningsvis en tablå med sammanfattande uppgifter om denstatliga företagssektorn. Förutom sju affärsverk omfattar denna45 aktiebolag och sex kreditinstitut där staten äger minsthälften av aktiekapitalet. Därtill kommer stiftelsen . Destatliga företagen äger i sin tur helt eller delvis ellerinnehar minoritetsandelar i ca 450 bolag. Den totalaomsättningen i den statliga företagssektorn uppgick tillca . Företagen uppvisade ett sammanlagtresultat efter finansnetto på ca . Utlåningenfrån kreditinstituten var vid slutet av ca 419 miljarderkronor. Totalt sysselsattes detta år ca 308000 personer i denstatliga företagssektorn.I proposition 1991/92:69 föreslås bemyndigaregeringen att sälja statens aktier i 35 angivna företag. Dessafinns upptagna i bilaga 1 till detta betänkande. Regeringenskall också på annat sätt än genom försäljning av aktier, t.ex.genom nyemission, kunna minska statens ägarandel i företagen. Ensärskild kommission skall tillsättas med uppgift att bedömavissa centrala frågor kring varje enskiltförsäljningsärende. Förvaltningsaktiebolaget , sombildades efter beslut av och som förvaltarstatens aktier i ett antal hel- eller delägda företag, skallavvecklas. Enligt regeringen kommer Fortia inte att ha någonfunktion att fylla i samband med försäljningen av statensägarintressen. För vissa omstruktureringskostnader införplanerade försäljningar och för direkta försäljningsomkostnaderföreslås anvisa ett förslagsanslag om formellt 1000kr. bereds genom propositionen också tillfälle att tadel av vad regeringen har anfört om organisation ochgenomförande av den föreslagna privatiseringen.Statens främsta uppgift inom näringspolitiken är att angeramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidratill att skapa betingelser för långsiktig tillväxt, anförs det ipropositionen. Om staten uppträder som företagsägareuppstår en uppenbar risk för osund konkurrens. riskerar dessutom att bli redskap för politiskaambitioner. Enligt regeringen krävs det åtgärder på en radområden för att svenskt näringsliv skall kunna återvinnakonkurrenskraft. Bl.a. bör staten driva en näringspolitik somstärker marknadsekonomin och ökar näringsfriheten ochkonkurrensen. Detta, sägs det i propositionen, kan inteåstadkommas vid ett omfattande statligt ägande av företag.Enligt regeringen finns det ett betydande intresse hosenskilda människor för ett ökat sparande i aktier. Det är braför vitaliteten i svensk ekonomi om många människor såsom ägareengagerar sig i hur det går för företagen. Ett aktivt ägande fåräven positiva effekter för tillgången på riskvilligt kapital. Enöverföring av de statliga företagen till privat ägo är ocksåväsentlig för de enskilda företagens utveckling. har inte alltid kunnat räkna med ägartillskottför framtidsinriktade investeringar, anförs det i propositionen;medlen har i stället tillskjutits till företag som har befunnitsig i akut kris. Försäljning av de statliga företagen frigörockså kapital. För att statens förmögenhet inte skall minska börenligt regeringen detta kapital användas till investeringar iinfrastruktur som skapar förutsättningar för tillväxt, tillinvesteringar i verksamheter som ger minst lika god avkastningsom de sålda verksamheterna eller till amortering påstatsskulden.I fråga om riktlinjer för den föreslagna försäljningen avstatliga företag anges följande i propositionen. Allmänheten ochde anställda i företagen skall ges bred möjlighet att tecknaaktier m.m. För att en industriellt riktig struktur skall uppnåskan det ibland vara lämpligast med en försäljning till annatföretag. När det gäller försäljning av mark bör arrendatorer ivissa fall få förköpsrätt till den mark de brukar. och skogskall även kunna säljas till företag i branschen.Endast företag som bedriver kommersiell verksamhet och somarbetar på konkurrensutsatta marknader bör bli föremål förförsäljning. Verksamhet som utövas på marknader med bristfälligkonkurrens bör utsättas för konkurrens eller förändrasstrukturellt innan en försäljning kan genomföras. I vissa av de35 företag som omfattas av förslaget om försäljning kan detenligt regeringen vara motiverat att staten behåller ettminoritetsintresse för att i någon mån kunna påverka företagensverksamhet. Utöver de angivna företagen kan det finnas motiv attöverväga försäljning av ytterligare statlig verksamhet. Dennabör dock först utsättas för konkurrens.Tidpunkten för försäljningen av de enskilda företagen måsteväljas med omsorg. Försäljningen kommer att utsträckas under enlång tidsperiod. Regeringen bör ha möjlighet att välja lämpligtidpunkt att genomföra försäljningarna i den takt som äraffärsmässigt fördelaktig. Det är viktigt, betonas det, attförsäljningarna genomförs så att inte övriga företagsmöjligheter att anskaffa kapital förhindras.Regeringen kommer att besluta om varje enskiltförsäljningsärende. För bedömning av vissa centrala frågor idessa ärenden skall, som tidigare nämnts, en kommissiontillsättas och stå till regeringens förfogande. Direktiv skallutfärdas beträffande de generella riktlinjer som skall gälla förkommissionens arbete.I propositionen redovisas inga uppgifter om de 35 företag somomfattas av regeringens förslag. Inte heller lämnas någraenskilda motiveringar till förslaget om privatisering av deolika företagen.Utskottet har i ett inledande avsnitt (s.6) presenteratvissa uppgifter om de aktuella företagen. Dessa sysselsatte år1990 tillsammans ca 115000 personer, vilket motsvarade ca2,av totala antalet sysselsatta i landet. Av företagen harföljande (i storleksordning) minst 1000 personer anställda:Procordia AB (staten innehar av aktiekapitalet), (inkl. ; ), (), (efter genomförd bolagsbildning; ), ABStatens Skogsindustrier (; ), domänverket (eftergenomförd bolagsbildning; ), (),(; ), AB SvenskBilprovning (), OK () och ().Som tidigare nämnts anförs i propositionen att försäljning avytterligare statlig verksamhet kan bli aktuell på längre sikt.Som exempel nämns härvidlag , postverket, statensjärnvägar (SJ) och luftfartsverket. har påförslag av regeringen beslutat bemyndiga regeringen att avyttra statens aktier i (prop.1991/92:21, 1991/92:NU4).MotionernaI alla utom en av de sju motioner som har väckts med anledningav propositionen avvisas regeringens förslag, helt ellerbeträffande enskilda företag.För att tillväxten i svensk industri skall stimuleras är detangeläget, anförs det i motion 1991/92:N20 (s), att de statligaföretagen i huvudsak bibehålls i statlig ägo och utvecklas påbästa möjliga sätt. Staten bör sålunda även fortsättningsvis haen viktig roll som ägare av företag inom såväl basindustriernasom andra branscher. Enligt motionärerna utgör statligt ägdaföretag, liksom kooperativa företag, en motvikt till privatamaktgrupper. Om regeringens förslag om privatisering genomförskommer vinsterna från de aktuella företagens verksamhet att tasom hand av privata aktieägare i stället för av staten. Dettakommer att bidra till att klyftorna i samhället ökar.Utförsäljningen kommer också, sägs det vidare i motionen, attinnebära att det övriga näringslivets möjligheter atttillförsäkra sig riskkapital försämras. Motionärerna motsättersig inte förändringar av det statliga ägandet när så ansesmotiverat. Dessa förändringar måste dock prövas från fall tillfall och får inte genomföras med enbart ideologiskautgångspunkter. borde hos regeringen begära förslagtill riktlinjer för de statliga företagens verksamhet i enlighetmed vad som har anförts i motionen.I huvudsak liknande synpunkter framförs i motionerna1991/92:N22 (v) och 1991/92:N17 (v). En blandning av olikaägarformer är önskvärd, sägs det i förstnämnda motion. Statligtägande är främst motiverat i fråga om strategiskaproduktionsmedel eller i fråga om vissa basindustrier ochframtidsbranscher. Det statliga ägandet måste dock utövas på ettaktivt sätt, anser motionärerna. De är positiva tillFörvaltningsaktiebolaget verksamhet och menar att dettabolag inte skall avvecklas. I motionen hävdas sammanfattningsvisatt om regeringens förslag genomförs kommer detta att leda tillojämnare förmögenhetsbildning, ökad privat maktkoncentration ochdrastiska inskränkningar i inflytande över detstatliga ägandet. I motion 1991/92:N17 (v) sägs att förändringarav det statliga ägandet bör motiveras utifrån det enskildafallet och inte genomföras på basis av en ensidig inriktning påatt den statliga företagssektorn skall privatiseras. Enligtmotionärerna bör ta ställning till varje enskildförändring i ägandet.Som tidigare nämnts avstyrks i motion 1991/92:N6 (s) förslagetom privatisering av . Det är ett nationellt intresseatt detta bolag med sina naturtillgångar ägs av staten.Vattenfall verkar vidare, hävdas det, på en marknad medomfattande naturliga monopol som endast i begränsad utsträckningkan brytas upp och utsättas för konkurrens. Enligt motionärernatalar även detta för ett fortsatt statligt ägande av Vattenfall.En liknande negativ inställning till förslaget om enprivatisering av förs fram i motion 1991/92:N23 (s).Det kommer att krävas omfattande politisk styrning för att denförestående omställningen i energisystemet inte skall fåkatastrofala konsekvenser för vissa industrigrenar och regioner,anför motionärerna. Mot den bakgrunden borde förbli istatlig ägo.I motion 1991/92:N19 (s) kritiseras regeringens förslag såvittgäller . Detta bolag står nu inför mycket omfattandeinvesteringar för att en framtida överlevnad skall säkras. Enprivatisering av skulle emellertid få till följd, hävdarmotionärerna, att bolagets likvida medel snarare utdelas till denya ägarna än används för nödvändiga investeringar. Ett ändratägande i skulle innebära ett hot mot det långsiktigahandlingsmönster som företagande inom gruvbranschen förutsätter,heter det i motionen.Motion 1991/92:N18 (s) tar sikte på statens hundskola iSollefteå. På förslag av den socialdemokratiska regeringen(prop. 1991/92:7) har socialutskottet (1991/92:SoU9) nyligenenhälligt tillstyrkt att verksamheten vid hundskolan skallöverföras till ett aktiebolag. Enligt nämnda förslag skallstaten inneha aktiemajoriteten i bolaget. Motionärerna anser attriksdagen bör vidhålla detta krav och inte i enlighet medförslaget i den här aktuella propositionen tillåta att statensaktier i bolaget helt kan avyttras. Samhällets behov avtjänstehundar är stort, anförs det. Erfarenheterna visar att detfinns svårigheter att rekrytera fullgoda tjänstehundar frånprivata uppfödare. Det är därför nödvändigt, menar motionärerna,att staten äger av aktierna i det nya aktiebolaget.I den resterande motion som har väckts med anledning avpropositionen, motion 1991/92:N21 (m), ges stöd åt regeringensförslag om privatisering av statliga företag. Motionären anseremellertid att även statens aktier i börsäljas ut. En privatisering av bolaget skulle leda till att detskapades en mer rationell och marknadsanpassad verksamhet medåtföljande kostnadsbesparingar för såväl staten som kunderna.Yttranden från andra utskottVid beredningen av propositionen har näringsutskottet inhämtatyttranden från finans-, socialförsäkrings-, social-, trafik- ochjordbruksutskotten över propositionen och motionerna såvitt deberör företag inom resp. utskotts beredningsområde. Yttrandenahar fogats som bilagor till detta betänkande (bilagorna 2--6).I yttrandena får regeringens förslag genomgående stöd, medanmotionerna (s; v) med krav på att propositionen skall avslåsföljs upp i avvikande meningar (s) resp. meningsyttringar (v). Iövrigt anförs bl.a. följande i yttrandena.Finansutskottet framhåller att några grunder förförvaltningen av och förfogandet över statens egendom inte harfastställts av . Utskottet anför att det ankommer pånäringsutskottet att bedöma behovet av sådana riktlinjer ianknytning till den nu aktuella försäljningen av statligaföretag. förutsätter att frågan om hurinkomsterna från försäljningarna skall användas kommer attbehandlas i anslutning till att tar ställning till debudgetpolitiska riktlinjerna i samband med budgetregleringen.Socialförsäkringsutskottet kommenterar regeringens förslagsåvitt gäller AB Kurortsverksamhet, som bedriverrehabiliterings- och utredningsinsatser inom ramen försocialförsäkringen. Verksamheten utförs vidriksförsäkringsverkets sjukhus i och . fyller dessa sjukhus en mycket viktiguppgift. Utskottet förutsätter att regeringen inför enförsäljning av AB Kurortsverksamhet noga beaktar de allmännaförsäkringskassornas behov av tillgång till resurser förrehabiliterings- och utredningsinsatser.I yttrandet från socialutskottet behandlas bl.a.regeringens förslag om privatisering av statens bakteriologiskalaboratorium (SBL). Som har redogjorts för i inledningen tilldetta betänkande avser, enligt uppgift från ,förslaget om privatisering endast SBLs verksamhet med produktionav vacciner m.m. Regeringen har uppdragit åt SBL attlämna förslag om överföring av verksamheten tillaktiebolagsform. anser att regeringens förslagbeträffande SBL bör uppfattas som en begäran om godkännande attden del av verksamheten som avser vaccinproduktion m.m. fåröverföras till ett aktiebolag, som därefter helt eller delvisskulle få säljas. Med detta förtydligande tillstyrkersocialutskottet regeringens förslag. I den avvikande meningen(s) anförs i denna del att förslaget bör avstyrkas i avvaktan påsenare förslag från regeringen om ombildning av den aktuellaverksamheten till aktiebolagsform.Trafikutskottet konstaterar att både AB Aerotransport ochAB arbetar under begränsad konkurrens.Utskottet förutsätter att regeringen inför fortsattaöverväganden om försäljning av statens aktier i de båda bolagenbeaktar frågan om hur konkurrensbegränsningarna skall kunnareduceras eller elimineras.Enligt jordbruksutskottet är det önskvärt att en eventuellförsäljning av domänverket inte försvårar möjligheterna tilltillvaratagande av miljö- och naturvårdens intressen. Allmäntsett, anför jordbruksutskottet, torde dessa intressen lättarekunna hävdas i de fall staten är ägare till marken.Jordbruksutskottet pekar emellertid på möjligheterna att mangenom samverkan med skogsbruket kan finna alternativa lösningarför säkerställande av vissa skyddsvärda områden.Utskottets ställningstagandeDen statliga företagsgruppen har en mycket varieradverksamhetsinriktning. I gruppen ingår affärsverk,industriföretag, kreditinstitut, investmentbolag m.m.Verksamheten spänner över vitt skilda fält. Härutöver ägerstaten bl.a. omfattande skogs- och jordbruksegendomar.Den brokiga sammansättningen av företag speglar väl det faktumatt uppbyggnaden av den statliga företagsgruppen inte har skettenligt några vägledande principer. Det har ofta varit speciellaorsaker som föranlett staten att engagera sig i olika bolag. Deförsäljningar av företag som har förekommit har huvudsakligengenomförts utifrån resp. företagslednings bedömning.