bet · GE01TU24 · 1991-05-07 00:00:00 — Enligt motionen förordas istället att motsvarande medel tas från infrastrukturfonden.I motion T267 (fp) begärs en lagändring innebärande attstörre kommuner ges rätt att införa särskilda områdes- ellerträngselavgifter i storstäders cityområden. Avgiften bör enligtmotionärerna vara så konstruerad att den stimulerar användningav renare fordon. Uppbörden bör helst ske med hjälp avelektroniska system som dock måste respektera personligintegritet. Motsvarande uppfattning anges även i motion T220(fp) där behovet framhålls av en teknisk utveckling som gör attvägavgifter kan debiteras genom elektronisk apparatur på sättsom är både smidigt och respekterar den enskildes integritet.I motion T244 (mp) framhålls att kommunerna bör ha rätt attta ut lokala avgifter och tullar för att minska biltrafiken iinnerstan.I motion T223 (v) yrkas att hos regeringen begärförslag till lag om bilavgifter i enlighet medStorstadstrafikkommitténs betänkande. Detta innebär att enkommun eller flera tillsammans bör ha rätt att ta ut avgift förrätten att framföra fordon på det allmänna gatunätet inom ettvisst angivet område.I motion T35 (v) begärs att avslår regeringensförslag om anslag till transportforskningsberedningen förDRIVE-projektet. Vidare yrkas att hela projektet och den s.k.försöksverksamheten i omgående avbryts. Motionärernabedömer att dessa projekt innebär att vägtrafiken kommer attförtätas och därmed möjliggöra en drastiskt ökad vägtrafik.Medlen för detta ändamål bör i stället enligt motionen omförastill forskning om miljövänlig kollektivtrafik.Vad gäller innehållet i de överenskommelser som träffatsredovisas motionsyrkanden under resp. storstadsregion.Övergripande synpunkter om utbyggnaden av trafiksystemet istorstadsregionerna har dock förts fram i följande två motioner.I motion T40 (mp) framhålls angelägenheten av attbiltrafiken minskar i storstadsområdena. Omfattande utbyggnaderav vägar i storstadsområdena som överenskommelserna innebär kandärför enligt motionärerna inte accepteras av miljö-, hälso- ochregionalpolitiska skäl. I stället krävs enligt motionen enbetydligt mer omfattande utbyggnad av ett miljöanpassattrafiksystem.I motion T244 (mp) framförs behovet av en satsning påspårburen trafik och miljövänliga bränslen. Därmed kan dagenscancerframkallande storstadsmiljö förändras i miljövänligriktning.4.3 StockholmsregionenÖverenskommelsen i har träffats medsocialdemokraterna, och liberalerna iStockholms stad och län. Avtalsperioden är 1991--2005 och avsersamordnade åtgärder för att förbättra miljön, ökatillgängligheten och skapa bättre förutsättningar för utvecklingav . Parterna har till en kommandeförhandling, som skall äga rum , skjutit det slutligaställningstagandet vad avser byggandet av Österleden ochVästerleden samt de övriga avgifter på biltrafiken som kan kommaatt krävas för att uppnå önskvärd minskning av biltrafiken iinnerstaden och styra trafiken till kringfartslederna. Till denförhandlingen har vidare hänförts vissa finansieringsfrågor.Överenskommelsen innefattar utbyggnader av bl.a. järnvägar,regional tågtrafik, upprustning och utbyggnad av tunnelbanan,utbyggnad av snabbspårväg, anläggande av stomnät förkollektivtrafik i , anläggande avinfartsparkeringar, förbättrad gatumiljö och minskattrafikbuller, införande av avgifter på väg och gatutrafiken ochfortsatt utbyggnad av kringfartsleder. Sammantaget uppgårinvesteringarna i kollektivtrafiksystemet till drygt 14,3miljarder kronor och i trafikleder till ca 13,9 miljarderkronor. Investeringarna i trafikleder förutsätts finansierasgenom bilavgifter medan kollektivprojekten är avsedda attsamfinansieras med medel från infrastrukturfonden (3,5 miljarderkronor), (1,), anslag tilllänstrafikanläggningar (690 milj.kr.) och länslandsting (4,).Regeringen ser i tillväxtpropositionen med tillfredsställelsepå att det genom den träffade överenskommelsen finns en politiskmajoritet i regionen om ett samlat handlingsprogram för enutveckling av regionens kollektivtrafiksystem. Regeringenbedömer att om alla åtgärder genomförs kan stora trafikflödenflyttas till kringfartslederna, vilket uppges innebära en mycketstor miljöförbättring. Vidare anges bl.a. att kollektivtrafikenkan förbättras väsentligt. Regeringen förordar därför att högst3,bör reserveras ur fonden förinfrastrukturinvesteringar för fullföljande av de iöverenskommelsen angivna kollektivtrafikprojekten. Somförutsättning för detta gäller dels delfinansiering medlandstingskommunala medel och med avgifter på väg- ochgatutrafiken, dels att förutsedda kompletterande avtal träffassenare.Motionerna med anledning av överenskommelsen omStockholmsregionen riktar invändningar mot överenskommelsensomfattning och inriktning samt mot vissa enskildautbyggnadsprojekt.I motion T269 (c) konstateras att trafiken är den störstakällan till miljöförstöringar i . För att bemästraproblemen krävs enligt motionen bl.a. att miljövänligkollektivtrafik byggs ut och att biltrafiken begränsas iStockholms innerstad.I motion T60 (c) anförs att den presenteradeöverenskommelsen innebär en otillräcklig satsning påkollektivtrafik. Vidare anges att profilen inte är lämplig medde betydande vägsatsningar som ingår. borde istället enligt motionärerna ha utformats så att motorvägarnahade lämnats utanför, en storsatsning gjorts på spårburenkollektivtrafik och miljöavgifter påförts bilismen iinnerstaden. De intäkter som skulle kunna erhållas frånmiljöavgifter borde vidare enligt motionen användas till enangelägen utbyggnad av kollektivtrafik och infartsparkeringar.I motion T50 (v) görs bedömningen att överenskommelsen omtrafiken i innebär starkt negativa effekter pånaturmiljön, boendemiljön och stadsmiljön och ävenstarkt negativa ekonomiska konsekvenser för både samhället ochindividen. Enligt motionärerna bör kollektivtrafiken förstbyggas ut innan det eventuellt kan bli aktuellt att bygga ut nyavägar. I motionen redovisas mot denna bakgrund en alternativinvesteringsplan för större kollektivtrafikprojekt fram tillkring som omfattar projekt för drygt 21 miljarderkronor. I motionen anges vidare att de intäkter som kan kommamed trafikavgifter enbart skall gå till utbyggnad avkollektivtrafiken. Vidare anges att Öster- och Västerleden inteskall byggas ut medan däremot och Värtalänkenbedöms kunna behövas men i en bantad utformning.I motion T66 (mp) framhålls att planeringen avStockholmstrafiken inte skall bygga på vare sig det s.k.Dennispaketet i dess helhet eller på den i propositionen angivnaöverenskommelsen mellan tre partier i och län,utan i stället på det i motionen refererade miljövänligatrafikalternativet. Detta alternativ innebär bl.a. utbyggnad avett kollektivt stomnät i med spårvagnareller trådbussar, utbyggnad av snabbspårvägar, förlängning ochutbyggnad av pendeltågstrafik och utbyggd tunnelbanetrafik.Enligt motionärerna bör ange att målsättningen förtrafikplaneringen i länet skall vara en successiv minskning avbiltrafiken och att utsläppen av såväl koldioxid som kväveoxiderfrån biltrafiken skall minska . Trafikplaneringen fårvidare enligt motionärerna inte påverka något fastlagtriksintresse eller kulturminnesvård utan godkännande.Vad gäller de i överenskommelsen angivna projekten yrkas attÖsterleden och Västerleden inte skall byggas. Lagstiftning börslutligen enligt motionen införas som gör det möjligt att införaen regional hälso- och miljöskatt på drivmedel.I motion T245 (fp) framhålls behovet av uppföljning avStockholmsförhandlingarna vad gäller anslag tilltrafikinvesteringar och nödvändiga förändringar ilagstiftningen. Regionens långsiktiga åtagande föravgiftsfinansiering reser krav på att också staten görmotsvarande långsiktiga åtaganden på en högre anslagsnivå än densom regionen tidigare erhållit. Motionärerna framhåller vidarebehovet av en fortsatt spårutbyggnad i länet även efter det attde nu påbörjade projekten är färdiga.I motion T252 (m) framhålls att en utbyggnad avkommunikationerna i med bl.a. Arlandabananoch en ring runt innerstaden samt Västerleden är av nationelltintresse.4.4 GöteborgsregionenÖverenskommelsen för har träffats medkommunerna . De åtgärder som ingår gällerunder den närmaste tioårsperioden med inriktning för tidendärefter. skall nya överläggningar tas upp om huröverenskommelsen genomförts. I överenskommelsen ingårutbyggnader av bl.a. kollektivtrafiksystemet i ,infartsparkeringar och busskörfält, järnvägsutbyggnader,utbyggnad av i en ny sträckning öster om ,förstärkning av ringlederna, förläggning av Götaleden ochBräckeleden i tunnel, utflyttning av godsterminaler, utvecklingav regionaltåg i , införande av bilavgifter,införande av en miljözon innanför ringleden och utveckling avmiljövänlig trafik.Överenskomna investeringar beräknas sammanlagt till drygt 10miljarder kronor, varav avserkollektivtrafik och vägåtgärder.Finansiering redovisas för , varav 2,1miljarder kronor till kollektivtrafik och -- huvudsakligen genom avgifter -- till vägtrafik. Kommunernahar åtagit sig att avsätta totalt 500 milj.kr. och förklarat sigberedda att införa avgifter på väg- och gatutrafiken som bedömsge intäkter motsvarande 350 milj.kr. fr.o.m. år 1994.Banverkets, och länsstyrelsernas investeringsanslagtill objekt som omfattas av överenskommelsen är sammantaget ca600 milj.kr.Regeringen har i sin bedömning angett att med den träffadeöverenskommelsen finns ett värdefullt gemensamt regionalthandlingsprogram som kan läggas till grund för fortsatt arbete.Miljö- och trafikförhållandena anges sålunda kunna förbättrasbetydligt om överenskomna åtgärder genomförs. Ävenförutsättningarna för den regionala utvecklingen iGöteborgsregionen och dess omland uppges förbättras. Regeringenförordar att högst skall kunna fådisponeras för kollektivtrafikprojekt enligt den beskrivnaöverenskommelsen. En förutsättning är att projektenkonkretiseras ytterligare och en delfinansiering sker medstatliga anslag, kommunala medel och med avgifter på väg- ochgatutrafiken.Motionerna med anledning av överenskommelsen omGöteborgsregionen behandlar dels överenskommelsens allmännaomfattning och inriktning, dels vissa enskildautbyggnadsprojekt.I motion T60 (c) framhålls att en prioritering av projekteni Göteborgsöverenskommelsen bör ske till kollektivtrafikområdet.En upprustning och utbyggnad av kollektivtrafiken bör därförenligt motionärerna komma till stånd innan vägarna byggs ut. Imotionen avvisas vidare förslaget om en ny sträckning avEuropaväg 6 öster om . Detta projekt bör enligt motioneni stället utredas ytterligare och sättas i samband med åtgärderför att öka kollektivtrafiken.I motion T51 (mp) anges att med rådandemiljösituation är hotat. Alla tillgängliga resurser bör därförsatsas på den miljövänliga kollektivtrafiken. En utbyggnad avE6 i ny sträckning bör därför inte genomföras.I motion T48 (v) bedöms att överenskommelsen om trafiken iGöteborg innebär starkt negativa effekter på naturmiljön,boendemiljön och stadsmiljön och även starkt negativaekonomiska konsekvenser för både samhället och individen. Enligtmotionen bör i stället investeringsmedlen gå tillkollektivtrafiken för att därmed möjliggöra en verkligförändring av regionens resande. Trafikantavgifter skallföljaktligen enbart användas till en angelägen utbyggnad avkollektivtrafiken. Större projekt skall vidare enligt motionenföregås av miljökonsekvensbeskrivningar, där olika alternativprövas så att allmänhet och beslutsfattare kan fatta korrektabeslut.I motion T224 (v) framhålls att en satsning bör göras påutbyggnad av en första etapp med automatisk spårvägstrafik iGöteborg. Genom användande av sådan ny teknik som avsevärtförbättrar kollektivtrafiken bedöms att bilismen kan reducerasradikalt. Investeringskostnaden för projektet bör enligtmotionen delvis bestridas från den föreslagnainfrastrukturfonden med hänsyn till projektets nationella värdesom referensanläggning.4.5 MalmöregionenÖverenskommelsen i har träffats mellan Malmöhusläns landsting, och bygger på förutsättningen att beslut fattas omutbyggnad av en fast Öresundsförbindelse som en kombineradlandsvägs- och järnvägsbro mellan och . Beroendepå den osäkerhet som är förknippad med brobygget har mångaåtgärder i trafiksystemet inte kunnat preciseras i den nuträffade överenskommelsen. Ytterligare förhandlingar förutsättsdärför genomföras senare.Överenskommelsen innebär att det inom Malmöhusregionenskapas en gemensam huvudman för kollektivtrafiken som ocksåskall ansvara för planeringen av trafiksystemet. Ett program förden inomregionala kollektivtrafiken skall vidare utarbetas. Iöverenskommelsen redovisas åtgärder avseende bl.a. järnvägenMalmö--, , , utbyggnad av enjärnvägstunnel under , regionaltåg i ,utbyggnad av yttre ringväg i och en utbyggnad av vissaövriga vägar.Kostnaden för alla åtgärder i trafikprogrammet har inteangetts fullt ut. Kostnadsuppgifter redovisas dock för närmare10 miljarder kronor. Enligt överenskommelsen avser regionenbidra med ca 300 milj.kr. Finansieringsmedverkan genom olikaformer av avgifter kommer, enligt vad som sägs iöverenskommelsen, att prövas i anslutning till varje enskiltinvesteringsprojekt.Regeringens bedömning med anledning av överenskommelsen är attbeslutet att bilda en gemensam huvudman för kollektivtrafikenoch för trafikplaneringen skapar en betydelsefull förutsättningför en rationell och ändamålsenlig samhällsplanering. Regeringenaviserar att man därför har för avsikt att återkomma tillriksdagen med förslag till ändrad lagstiftningför att möjliggöra det åsyftade samarbetet. Regeringenunderstryker vidare vikten av att regionens trafikstruktur kanutvecklas så att ett sammanhängande och väl fungerandenationellt, regionalt och lokalt trafiksystem förverkligas.Regeringen anser att av de särskilda medlen för att bl.a.förbättra miljösituationen i storstadsregionerna bör högst 700milj.kr. Som villkor bör dockgälla att först skall ytterligare klarhet vinnas om projektensutformning och om finansieringsförutsättningarna för enskildaobjekt. Regeringen anser vidare att det beskrivnaåtgärdsprogrammet behöver konkretiseras ytterligare. Dettagäller såväl allmänt om trafikleder och kollektivtrafik ochdelfinansieringen som samhällsplaneringen i regionen till följdav frågan om en fast Öresundsförbindelse. Enligt regeringen bördet därför ankomma på delegationen förinfrastrukturinvesteringar att pröva omfattningen av defondmedel som skall utgöra en delfinansiering från statens sidatill trafikinvesteringarna i Malmöregionen.Motionerna med anledning av överenskommelsen om Malmöregionenbehandlar både uppgörelsens allmänna omfattning och inriktningoch vissa enskilda investeringsprojekt.I motion T60 (c) bedöms att det program som ingår iöverenskommelsen för inomregional kollektivtrafik är positivt.Enligt motionen erfordras dock en mer kraftfull satsning på enutbyggnad av regionens pendeltågstrafik.I motion T49 (v) framhålls att överenskommelsen om trafikeni innebär starkt negativa effekter på naturmiljön,boendemiljön och stadsmiljön och även starkt negativaekonomiska konsekvenser för både samhället och individen. En nyförhandlingsomgång bör därför genomföras för regioneninnehållande bl.a. utbyggnad av moderna spårvägssystem,omläggning av och utbyggnad av pågatågstrafik inya relationer med höjd reskvalitet genom bättre utrustade tågoch terminaler. På vägområdet avstyrks de ingående projekten.Vad gäller finansieringen anförs att en procentuellt störreandel av infrastrukturfondens medel bör komma tilldel. Vidare framhålls att trafikantavgifter bör införas på detre motorvägsinfarterna till . Därmed anges att enväsentlig finansieringsdel för en angelägen utbyggnad avkollektivtrafiken.4.6 Utskottets ställningstagandeEnligt tillväxtpropositionen bör godkänna vadregeringen anfört om tre frågor, nämligen dels utgångspunkterför finansiering av trafikinvesteringar med medel urinfrastrukturfonden, dels om utarbetande av en lagstiftning omavgifter på väg- och gatutrafiken samt dels om utveckling av nyteknologi inom vägtrafikområdet och ett elektronisktbetalsystem. Utskottets följande framställning disponeras efterdessa tre huvudfrågor.Utskottet vill inledningsvis framhålla angelägenheten av atttrafik- och miljösituationen i landets storstadsområdenförbättras. Åtgärder i storstädernas trafiksystem har enligtutskottet stor betydelse för miljösituationen och för tillväxteni hela landet. Utskottet bedömer att för detta krävs långsiktigabeslut om omfattande investeringar och ett stort antalsamverkande åtgärder där olika parter gemensamt agerar för attnå regionalt förankrade trafikpolitiska mål.Utskottet ser därför positivt på de tre uppgörelser somträffats. Ett fullföljande av dessa uppgörelser leder enligtutskottets mening till att en angelägen utveckling främjas såatt trafiken kan utvecklas och miljöproblemen bemästras.Utskottet bedömer också att överenskommelsernas utgångspunkterrimmar väl med de trafikpolitiska beslut som tidigareantagit. Det är därför angeläget att uppgörelserna kangenomföras. Detta innebär att både en utveckling avkollektivtrafiken och en utbyggnad av vägnätet är nödvändiga. Enutbyggnad av vägnätet innebär ökad framkomlighet såväl för bilarsom för kollektivtrafiken.För att möjliggöra ett fullföljande av överenskommelsernatillstyrker utskottet förslaget i propositionen att tillföra detre storstadsregionerna sammanlagt , varav3,till , 1,3 miljarderkronor till och 700 milj.kr. Ett villkor för att dessa medel skall utbetalasbör enligt utskottets mening vara att syftet med uppgörelsernakan uppnås i sina huvuddrag. Det får ankomma på regeringen attpröva att så sker.Av utskottets tidigare ställningstagande följer att medlentill storstäderna bör tas i anspråk från det av utskottetföreslagna nya anslaget Investeringar i trafikens infrastruktur.Som tidigare redovisats finns det ett antal motionsyrkandensom tar upp konkreta projekt som ingår i de tre regionalaöverenskommelserna. Utskottet vill med anledning härav klargöraatt varken har att godkänna överenskommelsernasinnehåll eller ta ställning till de enskilda projekten. Det böri stället, som anges i tillväxtpropositionen, vara berördalokala och regionala parter som tillsammans medinfrastrukturverken fattar erforderliga beslut. Vidare kankrävas för projektens förverkligande att en fysisk planläggningsker där olika sträckningar och utformningar prövas.Utskottet förutsätter vidare att i den tidigare föreskrivnaårliga avrapporteringen till , om hur anslaget förinvesteringar i trafikens infrastruktur disponerats och vilkaplaner som finns, en särskild redovisning görs förmåluppfyllelsen för de tre storstadsöverenskommelserna.Utskottet har därmed inget att erinra mot vad regeringenanfört beträffande utgångspunkter för finansiering avöverenskommelserna om trafiken och miljön i storstadsområdenamed den skillnaden att de som skalltillföras storstäderna bör tas i anspråk från det nya anslagetför investeringar i trafikens infrastruktur. Detta bör avriksdagen ges regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebär följaktligen attsamtliga motionsyrkanden som väckts om bl.a. ökade statligaanslag, ändrad medelsfördelning mellan regionerna, nyabidragsändamål, ändrad medelsanvändning, ändradutbyggnadsordning, krav på uppföljning och om en annaninriktning av medelsanvändningen avstyrks. Detta gällermotionerna T40 (mp), T48 (v), T49 (v), T50 (v), T51 (mp), T60(c), T66 (mp), T224 (v), T244 (mp), T245 (fp), T252 (m) och T269(c) i nu behandlad del.Vad gäller förslaget om utarbetande av lagstiftning omavgifter för väg- och gatutrafiken kan utskottet konstateraatt en avgörande förutsättning för de investeringar som ingår iöverenskommelsen för såväl Stockholms- som äratt möjligheter finns att kunna införa avgifter på väg- ochgatutrafiken. Som framgår av propositionen kräver sådanaavgiftssystem lagstiftning varför regeringen senare avseråterkomma till med förslag till författning påområdet. En förutsättning är vidare en utveckling avelektroniska avgiftssystem som ger smidighet och skaparrättssäkerhet.När det gäller avgiftssystemets omfattning motsätter mansig i motion T62 (m) att en del av finansieringen skall kunnaske genom bilavgifter eller s.k. områdesavgifter på befintligagator och vägar. Utskottet anser att slutlig ställning i dennafråga först kan tas när förslag till lagstiftning föreligger.Utskottet vill dock framhålla att enligt två avstorstadsöverenskommelserna krävs bilavgifter inte bara avfinansieringskäl utan också för att begränsa genomfartstrafik ivissa områden och för att styra trafiken till olika ring- ochtvärleder. Bilavgifter utgör därmed både en integrerad ochnödvändig del i de totala lösningarna av storstadsområdenastrafik- och miljöproblem.Utskottet har med hänvisning härtill inget att erinra motvad regeringen anfört om utarbetande av förslag om lagstiftningom avgifter på väg- och gatutrafiken. Utskottetsställningstagande innebär att motion T62 (m) avstyrks i dennadel. I motionerna T223 (v), T244 (mp) och T267 (fp) begärs attkommunerna skall ges rätt att ta ut särskilda områdes- ellerträngselavgifter för att minska biltrafiken. Dessa yrkandenblir tillgodosedda varför motionerna i berörd del bör kunnalämnas utan vidare åtgärd från sida.Utskottet konstaterar beträffande ny teknologi inomvägtrafikområdet och ett elektroniskt betalsystem att enförutsättning för införande av väg- och gatuavgifter är attaktuella system uppfyller höga krav på såväl enkelhet somrättssäkerhet. Utskottet anser det därför väsentligt attutvecklingsarbetet inom området främjas. Vad gäller ny teknologiinom vägtrafikområdet vill utskottet vidare hänvisa till etttidigare betänkande i vår om transportforskning (bet.1990/91:TU15). Utskottet har i detta sammanhang beträffandestatligt stöd till forskning och utveckling av typen PROMETHEUSoch DRIVE, där det s.k. försöksområdet ingår,framhållit att det är väsentligt att man från svensk sida följerforskning och utveckling som bedrivs utanför vårt land för attvi skall kunna tillgodogöra oss resultaten av vad som därvidkommer fram. I utskottets betänkande omnämns vidare de planersom finns på att starta likartade projekt av motsvarande storlekpå järnvägsområdet.Utskottet har med hänvisning till vad som anförts ingetatt erinra mot vad regeringen anfört om utveckling av nyteknologi inom vägområdet och ett elektroniskt betalsystem.Utskottet avstyrker därmed motion T35 (v) i denna del.Utskottets ställningstagande innebär vidare att syftet medmotion T220 (fp) i allt väsentligt torde kunna tillgodoses.Motionsyrkandet påkallar därför ingen åtgärd från riksdagenssida och avstyrks följaktligen.5 Reformerad investeringsplaneringRegeringen har i tillväxtpropositionen under avsnittetReformerad investeringsplanering behandlat dels den samordnadeinvesteringsplaneringen, dels den investeringsplanering som skerinom de olika trafikgrenarna. I det följande redovisasutskottets överväganden om den gemensamma planeringen förtrafiksektorn och om vissa övergripande planeringsfrågor. Förplaneringen inom de skilda trafikgrenarna hänvisas tillsärskilda betänkanden senare denna vår från utskottet (bet.1990/91:TU25 Järnvägstrafik och bet. 1990/91:TU26 Vägväsendem.m. ).5.1 BakgrundSom bakgrund till regeringens överväganden redogörs för detarbete som skett sedan behandlade den samordnadeinvesteringsplaneringen i samband med trafikpolitiskabeslut. Med anledning av detta beslut uppdrog regeringen inovember 1988 åt de berörda infrastrukturverken att för sinaresp. verksamhetsområden utarbeta och redovisa en långsiktiginvesteringsplan. fick i uppdrag attsom grund för verkens arbete ta fram ett gemensamt planerings-och prognosunderlag samt att i efterhand utvärdera verkensuppgjorda planer.I regeringens bakgrundsbeskrivning hänvisas vidare tillriksdagsbeslutet om vissa näringspolitiska frågor. Envidareutveckling av den samordnade investeringsplaneringenangavs därvid som nödvändig (prop. 1989/90:88, bet. TU27, rskr.325).