bet · GE01SkU17 · 1991-03-19 00:00:00 — Motion Sk435 av m.fl. (c) innehållerett yrkande (yrkande 12) om en omedelbar ändring av reglernaså att uppskov med reavinstbeskattningen skall kunna medgesefter särskild prövning, om ett byte av bostad är motiverat avmedicinska eller liknande skäl.Andra motioner tar upp de särskilda frågorna rörandebostadsrätter. I motion Sk406 av () yrkas enallmän översyn av reavinstbeskattningen av sådana bostäder.Enligt motionen föranleder reglerna komplikationer iförhållande till det nya bostadsfinansieringssystemet, problemi samband med flyttning till annan likvärdig bostad och vissafrågeställningar som bör prövas i samband medbostadrättsvärderingskommitténs (Fi1989:01)utredningsuppdrag. Enligt motionen bör reglerna belysas frånett samhällsekonomiskt perspektiv och göras mer begripliga. Avliknande skäl krävs också i motion Sk407 av () en allmän översyn av reglerna. Yrkande 1 i motion Sk429av m.fl. (m) och yrkande 13 i motion Sk435 avGörel Thurdin m.fl. (c) går ut på att realisationsvinst påbostadsrätt skall beräknas enbart med hänsyn till säljarensegna ekonomiska förhållanden. Den sistnämnda motioneninnehåller också ett yrkande om att avdrag skall kunna medgesför värdehöjande reparationer . Även imotion Sk405 av m.fl. (s) riktas kritik motden s.k. genomsynen i fråga om bostadsrätter. Det yrkande somframställs i motionen har emellertid en mer begränsad karaktäroch innebär att den översyn av dessa frågor som pågår inomregeringskansliet också bör inbegripa reavinstreglerna i frågaom bostadsrätter i syfte att inom ramen för ett i stort settoförändrat skatteuttag åstadkomma en större rättvisa, enkelhetoch begriplighet.De nya reglerna grundar sig på uppfattningen att det ärangeläget att undanröja de skillnader som har funnits vidreavinstbeskattningen av fastigheter och bostadsrätter.Berättigad kritik har riktats mot de uppskovsregler som haravskaffats, bl.a. därför att de medfört inlåsningseffekter.Att dessa regler har slopats innebär betydande förenklingar avsystemet. Utskottet vill också framhålla att skatteproblemen isamband med byte av bostad generellt sett har begränsats.Enligt utskottets mening bör de allmänna principer som nugäller för denna beskattning stå fast. Utskottet avstyrkersåledes motionerna Sk303, Sk317 yrkande 6, Sk392, Sk424yrkande 18 och Sk435 yrkande 12.En målsättning i arbetet med skattereformen var att åstadkommaenhetliga och likformiga regler. är det uppenbartatt reglerna om reavinstbeskattning av bostadsrätter blivittämligen komplicerade och att de inte heller är alldeles enklaatt förstå. Härtill har det visat sig vara förenat medpraktiska svårigheter för föreningarna att tillhandahålla deuppgifter som är nödvändiga för att de skattskyldiga skallkunna bedöma sin situation. Informationen -- med sikte påsåväl enskilda som föreningar -- om innehållet i reglernabehöver därför förbättras och vissa detaljer i regelverket kanbehöva ses över. Mot denna bakgrund instämmer utskottet i deframställda yrkandena om en översyn av reglerna, till den deldessa yrkanden ligger inom ramen för vad utskottet nu haranfört. Till den del motionerna inte därigenom ärtillgodosedda avstyrker utskottet desamma.När det gäller realisationsvinst på skogsbruk innehållermotion Sk388 av och ()ett yrkande (yrkande 8) om att schablonregeln bör varadensamma som för fritidshus, dvs. att reavinsten skallberäknas till högst av försäljningspriset i ställetför högst 90%.Enligt utskottets uppfattning finns det inte skäl att undantaskogsfastigheter från de regler som bör gälla förnäringsfastigheter. Utskottet avstyrker alltså detta yrkande.Utskottet avstyrker även yrkande 4 i motion Sk367 av LarsWerner m.fl. (v) och 12 i motion Sk433 av m.fl.(v) angående en särskild förvärvsskatt vid handel medhyresfastigheter samt yrkande 15 i den sistnämnda motionen omen 10-procentig höjning av stämpelskatten vid förvärv av fastegendom och vid bolagsbildning m.m.Beskattningen av bostadsföretag, m.m.Tre motioner rör beskattningen av olika bostadsföretag m.m. Imotion Sk317 av m.fl. (m) yrkas att allmännyttigabostadsföretag m.fl. skall beskattas enligt konventionellmetod och att avdragsrätt bör införas för avsättningar tillreparationsfonder (yrkandena 1 och 2). Vidare yrkas imotionerna Sk367 av m.fl. (v) yrkande 3 och Sk433av m.fl. (v) yrkande 16 att fastighetsskatten förallmännyttans bostadsfastigheter slopas.Med hänvisning till att bostadsföretagens beskattning ingår ibostadsrättsvärderingskommitténs utredningsuppdrag avstyrkerutskottet dessa motioner. beträffande skattepolitikens inriktning m.m., utvärderingav skattereformenatt avslår motionerna 1990/91:Sk371 yrkande 1,1990/91:Sk424 yrkandena 1, 2, 5, 7, 9 och 16,1990/91:Sk427, 1990/91:Sk430 yrkande 1, 1990/91:Sk433yrkandena 1 och 2, 1990/91:Sk435 yrkandena 1 och 30 och1990/91:Sk627 yrkandena 1--4,res. 1 (m)res. 2 (fp)res. 3 (c)res. 4 (v)res. 5 (mp)2. beträffande skattepolitiken och förhållande tillEGatt avslår 1990/91:Sk433 yrkande 28,res. 6 (v)3. beträffande schablonavdraget i tjänstatt avslår motion 1990/91:Sk435 yrkande 2,res. 7 (c)4. beträffande avdrag/skattereduktion för barn ochhemmamakeatt avslår motionerna 1990/91:Sk330,1990/91:Sk366, 1990/91:Sk369, 1990/91:Sk393 yrkandena 1,2 och 4, 1990/91:Sk424 yrkande 6 och 1990/91:Sk435yrkandena 6--8,res. 8 (m)res. 9 (c)res. 10 (mp)5. beträffande särskild skatterabatt till glesbygdsboratt avslår motion 1990/91:Sk627 yrkande 11,res. 11 (mp)6. beträffande skatteskalor och grundavdrag, m.m.att avslår motionerna 1990/91:Sk433 yrkandena3--5 och 1990/91:Sk627 yrkandena 5--8,res. 12 (v)res. 13 (mp)7. beträffande moms-uttaget, sänkt moms på mat,punktbeskattningatt avslår motionerna 1990/91:Sk424 yrkande 10,1990/91:Sk433 yrkandena 17, 24 och 25, 1990/91:Sk644,1990/91:Sk666 yrkande 1, 1990/91:Sk669 och1990/91:Sk708,res. 14 (m)res. 15 (c, v)res. 16 (mp)s.y. 1 (v)8. beträffande sparstimulanseratt avslår motionerna 1990/91:Sk323,1990/91:Sk362 i denna del, 1990/91:Sk390 yrkandena 2 och4, 1990/91:Sk391 yrkande 10 och 1990/91:Sk424 yrkande 3,res. 17 (m)res. 18 (c)s.y. 2 (v)s.y. 3 (mp)9. beträffande avdrag för gåvoratt avslår motionerna 1990/91:Sk302 och1990/91:Sk343,res. 19 (fp)res. 20 (mp)10. beträffande beskattningatt avslår motionerna 1990/91:Sk326,1990/91:Sk367 yrkande 2 och 1990/91:Sk627 yrkandena 20 och43,res. 21 (v)res. 22 (mp)11. beträffande dissenterskattenatt avslår motionerna 1990/91:Sk348 och1990/91:Sk821,s.y. 4 (fp)s.y. 5 (v)12. beträffande tävlingsvinsteratt avslår motion 1990/91:Sk435 yrkande 21 och1990/91:Sk665 yrkande 2,res. 23 (m, c)s.y. 6 (mp)13. beträffande bingoskattenatt avslår motion 1990/91:Sk665 yrkande 5,res. 24 (m)14. beträffande schablonavdraget för idrottsutövare ochinkomstutjämning för elitidrottareatt avslår motion 1990/91:Sk665 yrkandena 7 och 8,res. 25 (m)s.y. 6 (mp)15. beträffande idrottsrörelsens skatte- ochavgiftssituation i övrigtatt avslår motion 1990/91:Sk665 yrkandena 4, 6 och9,res. 26 (m)res. 27 (v)16. beträffande avtrappningen av det särskilda grundavdragetför pensionärer mot förmögenhetatt avslår motionerna 1990/91:Sk342 yrkande 1,1990/91:Sk351 yrkande 2 i denna del och 1990/91:Sk435yrkande 11,res. 28 (m, c)17. beträffande avtrappningen av det särskilda grundavdragetför pensionärer mot inkomst av kapital m.m.att avslår motionerna 1990/91:Sk342 yrkandena 2och 3 och 1990/91:Sk351 yrkande 2 i denna del,res. 29 (m)18. beträffande löneskatten för pensionäreratt avslår motionerna 1990/91:Sk312,1990/91:Sk351 yrkande 1 och 1990/91:Sk424 yrkande 20,res. 30 (m)19. beträffande norsk pensionatt avslår motion 1990/91:Sk321,20. beträffande extra avdragatt avslår motionerna 1990/91:Sk329 och1990/91:Sk357,res. 31 (m)21. beträffande pensionssparandeatt avslår motionerna 1990/91:Sk313,1990/91:Sk350, 1990/91:Sk370 och 1990/91:Sk381,res. 32 (m)22. beträffande avkastningsskatten för pensionssparandeatt avslår motionerna 1990/91:Sk424 yrkande 4 och1990/91:Sf299 yrkande 1,res. 33 (m)23. beträffande kvittning av underskottatt avslår motionerna 1990/91:Sk362 i denna del,1990/91:Sk368 i denna del, 1990/91:Sk371 yrkande 4,1990/91:Sk382, 1990/91:Sk388 yrkande 7, 1990/91:Sk391yrkande 7, 1990/91:Sk435 yrkande 16, 1990/91:Sk436 yrkande1 och 1990/91:Sk627 yrkande 42,res. 34 (m)res. 35 (c)res. 36 (v, mp)s.y. 6 (mp)24. beträffande skattefrihet för hobby, m.m.att avslår motionerna 1990/91:Sk429 yrkande 11,1990/91:Sk436 yrkande 2 och 1990/91:Sk627 yrkande 9,res. 37 (m)res. 38 (mp)25. beträffande särskilda skattefrågor för kulturskapareatt avslår motion 1990/91:Sk368 i denna del,res. 39 (m)s.y. 6 (mp)26. beträffande egenavgiftsfond för konstnäreratt avslår motion 1990/91:Sk383,res. 40 (v)27. beträffande utländska forskareatt avslår motion 1990/91:Sk356,28. beträffande kostvanoratt avslår motion 1990/91:Sk373,29. beträffande träning och förebyggande hälsovårdatt avslår motion 1990/91:Sk324,res. 41 (mp)30. beträffande fri parkeringatt avslår motion 1990/91:Sk668 yrkande 1,res. 42 (mp)31. beträffande förmånliga lånatt avslår motion 1990/91:Sk429 yrkande 3,res. 43 (m)32. beträffande resor för SJ- och SAS-anställdaatt avslår motionerna 1990/91:Sk355 i denna deloch 1990/91:Sk429 yrkande 5,res. 44 (m)33. beträffande fria tidningaratt avslår motionerna 1990/91:Sk355 i denna del,1990/91:Sk375 och 1990/91:Sk399,res. 45 (m)34. beträffande bilförmånatt avslår motionerna 1990/91:Sk327,1990/91:Sk328, 1990/91:Sk335, 1990/91:Sk362 i denna del,1990/91:Sk374, 1990/91:Sk391 yrkande 4, 1990/91:Sk395yrkandena 2, 3 och 5, 1990/91:Sk396 yrkande 2,1990/91:Sk403 yrkande 1, 1990/91:Sk433 yrkande 6,1990/91:Sk435 yrkande 5 och 1990/91:Sk627 yrkandena 12 och13,res. 46 (m)res. 47 (c)res. 48 (v)res. 49 (mp)35. beträffande förmånsvärdet för egenföretagareatt avslår motion 1990/91:Sk398,36. beträffande tjänsteresor med egen bilatt avslår motionerna 1990/91:Sk371 yrkande 3,1990/91:Sk391 yrkande 3, 1990/91:Sk395 yrkande 4,1990/91:Sk403 yrkande 2 och 1990/91:Sk435 yrkandena 4 och20,res. 50 (m)res. 51 (c)37. beträffande resor mellan bostaden och arbetsplatsenatt avslår motionerna 1990/91:Sk301,1990/91:Sk318, 1990/91:Sk341, 1990/91:Sk393 yrkande 3,1990/91:Sk395 yrkande 1, 1990/91:Sk400, 1990/91:Sk403yrkande 3, 1990/91:Sk426, 1990/91:Sk435 yrkande 3 och1990/91:Sk627 yrkandena 14 och 15,res. 52 (m)res. 53 (c)res. 54 (v)res. 55 (mp)38. beträffande utlandsresoratt avslår motionerna 1990/91:Sk380 och1990/91:Sk402,res. 56 (v, mp)39. beträffande nattraktamenten, representationsmåltiderm.m.att avslår motion 1990/91:Sk401,res. 57 (v, mp)40. beträffande schablonbeloppets storlekatt avslår motion 1990/91:Sk429 yrkande 6,res. 58 (m)41. beträffande fiskaravdragatt avslår motion 1990/91:Sk354,42. beträffande fackföreningsavgifteratt avslår motionerna 1990/91:Sk424 yrkande 21,1990/91:Sk430 yrkande 6, 1990/91:Sk435 yrkandena 9 och 10och 1990/91:Sk627 yrkande 16,res. 59 (m, fp, c, mp)43. beträffande fackliga stipendieratt avslår motion 1990/91:Sk429 yrkande 4,res. 60 (m)44. beträffande beskattningen av kapitalinkomster, m.m.att avslår motionerna 1990/91:Sk353 yrkandena 2, 4och 5 och 1990/91:Sk424 yrkande 8,res. 61 (m)45. beträffande avdragsbegränsningar för ränteutgifteratt avslår motionerna 1990/91:Sk353 yrkande 3,1990/91:Sk433 yrkande 13 och 1990/91:Sk627 yrkande 18,res. 62 (m)res. 63 (v)res. 64 (mp)46. beträffande förskjutning av skattereduktionatt avslår motion 1990/91:Sk429 yrkande 7,res. 65 (m)47. beträffande uppskovsregler vid tvångsförsäljningaratt avslår motion 1990/91:Sk363,48. beträffande omsättningsskatten på aktieratt avslår motionerna 1990/91:Sk353 yrkande 1,1990/91:Sk423 yrkande 5 och 1990/91:Sk435 yrkande 24,res. 66 (m, fp, c)49. beträffande konst och antikviteteratt avslår motion 1990/91:Sk304,res. 67 (m)50. beträffande bostadsbeskattningens allmänna utformningoch fastighetsskattenatt avslår motionerna 1990/91:Sk317 yrkande 5,1990/91:Sk359 yrkande 2, 1990/91:Sk424 yrkande 19 och1990/91:Sk672 yrkande 3,res. 68 (m)res. 69 (c)51. beträffande fastighetsskatt för tomträttshavareatt avslår motionerna 1990/91:Sk359 yrkande 1 och1990/91:Sk377,res. 70 (m)52. beträffande fastighetsskatten för bostäder i byggnadermed huvudsakligen annat ändamålatt med anledning av motion 1990/91:Sk404 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om enöversyn av detaljutformningen av fastighetsskatten,53. beträffande reparation av småhus och mangårdsbyggnaderatt avslår motionerna 1990/91:Sk317 yrkande 3,1990/91:Sk360, 1990/91:Sk378, 1990/91:Sk388 yrkande 8,1990/91:Sk396 yrkande 1 och 1990/91:Sk429 yrkande 9,res. 71 (m)54. beträffande uthyrning av fritidshusatt aslår motion 1990/91:Sk376,55. beträffande reavinstbeskattningen på bostäderatt avslår motionerna 1990/91:Sk303,1990/91:Sk317 yrkande 6, 1990/91:Sk392, 1990/91:Sk424yrkande 18 och 1990/91:Sk435 yrkandena 12 och 14,res. 72 (m)res. 73 (c)56. beträffande reavinst på bostadsrätteratt med anledning av motionerna 1990/91:Sk405,1990/91:Sk406, 1990/91:Sk407, 1990/91:Sk429 yrkande 1och 1990/91:Sk435 yrkande 13 hos regeringen begär en översynav detaljutformningen av reavinstreglerna för bostadsrätter,res. 74 (m, c)57. beträffande reavinst på skogsbrukatt avslår motion 1990/91:Sk388 yrkande 5,res. 75 (m, c)58. beträffande förvärvsskatt vid handel medhyresfastigheter m.m.att avslår motionerna 1990/91:Sk367 yrkande 4,1990/91:Sk433 yrkandena 12 och 15,res. 76 (v)59. beträffande konventionell beskattningsmetod förallmännyttiga bostadsföretag, m.m.att avslår motion 1990/91:Sk317 yrkandena 1 och 2,res. 77 (m)60. beträffande fastighetsskatten för allmännyttanatt avslår motionerna 1990/91:Sk433 yrkande 16 och1990/91:Sk367 yrkande 3.res. 78 (v)den 19 mars 1991På skatteutskottets vägnarLars HedforsNärvarande: (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (),(), () och LisbethStaaf-Igelström (s).Reservationer1. Skattepolitikens inriktning m.m., utvärdering avskattereformen (mom. 1), och (alla m) hardels anfört följande:Behovet av ett sänkt skattetryckSom framhålls i motion Sk424 av m.fl. (m) har Sverigesedan länge världens högsta skattetryck. För personer i normalainkomstlägen går nästan två tredjedelar av den totalaarbetsersättningen bort i olika former av skatter ochlagstadgade avgifter. Regeringen hävdar att skattetrycket kommeratt minska något mellan 1990--1991. Detta beror emellertid påen teknisk omläggning av kommunsektorns rätt till avdrag förerlagd mervärdeskatt. Det faktiska skatteuttaget stiger 1991trots att den tillfälliga "arbetsmiljöavgiften" inte längre tasut.Den kraftiga ökningen av skattetrycket har inneburitatt i stort sett hela ökningen av bruttonationalprodukten hargått till den offentliga sektorn medan hushållen inte fått någonegentlig del av tillväxten.Det höga skatteuttaget minskar de enskilda medborgarnasvalfrihet. Stat och kommun beskattar medborgarna så hårt att deflesta inte har möjlighet att välja annan vård eller omsorg änden stat och kommuner erbjuder. När den inte fungerar finns ingamöjliga alternativ. I socialdemokraternas är det därförbara de som har råd att själva betala för en inte subventioneradvård och omsorg som kan slippa köer och välja fritt.Höga skatter, offentliga monopol och inskränkt valfrihet lederockså till en felaktig fördelning och ett sämre utnyttjande avde totala resurserna. Tillväxten i ekonomin blir lägre med ettså högt skattetryck som det svenska. Det sker genom att stora"skattekilar" uppkommer och snedvrider ekonomiska beslut. Arbeteoch sparande blir mindre lönsamt. Enligt vissa studier kan denekonomiska tillväxttakten ha påverkats så kraftigt avskatteuttaget att våra samlade resurser är ungefär 100miljarder kronor lägre än de skulle kunnat vara. Omräknat perhushåll i genomsnitt blir det drygt 27000 kr.De höga skatterna och de offentliga monopol de finansierar ledersåledes till att resurserna utnyttjas sämre och växerlångsammare. Det fortsatta höga skattetrycket är ett hot mot denframtida välfärden.Marginalskattereformen var nödvändig. Det var emellertid intenödvändigt att finansiera denna genom andra skattehöjningar somi sig har negativa effekter för samhällsekonomin.Skattereformens finansiering har lett till högre inflation ochökat bidragsberoende vilket försvårar den nödvändigakostnadsanpassningen. Beskattningen av sparande har skärptsvilket leder till negativa effekter för sparandeutvecklingen.Särskilt allvarligt är detta vad gäller det riskvilligasparandet som är en grund för utveckling av nya och existerandeföretag.Den skattepolitik moderata samlingspartiet förordar syftar tillatt ge enskilda människor möjlighet att själva disponera enstörre del av sina inkomster. Därigenom minskar deras beroendeav den offentliga sektorn. Familjer och enskilda skall normaltkunna leva på sina inkomster och ha möjlighet att förbättra sinsituation genom egna insatser. Skattepolitiken skall också varaett viktigt medel för att uppnå de ekonomisk-politiska målen omgod tillväxt, låg inflationstakt och arbete åt alla.1980-talets socialdemokratiska högskattepolitik måste under1990-talet ersättas av en moderat skattesänkningslinje.Huvudlinjen är strävan att successivt och uthålligt sänka dettotala skattetrycket ned mot den nivå som gäller för motsvarandeandra västeuropeiska länder. Riktlinjen skall vara att sänkaskattetrycket med i genomsnitt under1990-talet.Ett successivt sänkt skattetryck måste kombineras medavreglering och avmonopolisering av den offentliga sektorn.Medborgarna får därmed möjligheter att välja mellan olikaalternativ. Deras valfrihet ökar som den offentligasektorns resurser utnyttjas bättre och möjliggör att det somendast den offentliga sektorn kan ansvara för sköts tillräckligtväl.Det skulle, med den angivna riktlinjen, ta mer än ett och etthalvt decennium att sluta skattetrycksgapet mellan ochövriga . Ambitionen måste därför vara att, bl.a. genomen omläggning av den allmänna ekonomiska politiken, åstadkommaen sådan utveckling att denna uppgift kan snabbare.Målen för skattepolitiken måste vara bestämda. De konkreta medelsom används och tidtabellen måste däremot utformas efter deförutsättningar som föreligger i olika skeden. För varjebudgetår måste den kortsiktiga skattepolitiken utformas medutgångspunkt i den långsiktiga strävan som ovanstående mål ärett uttryck för.Den nödvändiga sänkningen av skattetrycket bör genomföras så attde för samhällsekonomin mest skadliga skatterna sänks i förstahand. Hänsyn måste tas till de krav som den fortgåendeeuropeiska integrationen och utvecklingen i världsekonominkommer att ställa på Sverige.Finansieringen av skattesänkningarna måste få en sådanutformning att den samhällsekonomiska och statsfinansiellabalansen inte äventyras. Finansieringsbehovet är också avhängigtav hur produktionen och hushållssparandet utvecklas.Tyngdpunkten i finansieringen måste vara rationaliseringar i denoffentliga sektorn, besparingar i offentlig verksamhet ochtransfereringar i samband med att bidragsberoendet minskar tillföljd av sänkta skatter.Plan för skattesänkningarFöljande skattesänkningar förordas för en tidsperiod som i stortkan komma att omfatta första hälften av 1990-talet:Uttaget av statlig inkomstskatt bör efter hand omfatta alltfärre. Utrymme skapas för kommunala skattesänkningar genomavreglering och avmonopolisering. Inkomstskatteuttaget skall,genom införande av ett grundavdrag för barn, ske med hänsyn tillförsörjningsbörda.Arbetsgivaravgifterna bör sänkas successivt ochförmånsrelateras, genom att de avgifter som är av renskattekaraktär slopas. Inledningsvis bör de mindre avgifter påsammanlagt som tas ut utöver ATP-,folkpensions- och sjukförsäkringsavgifterna slopas. I nästaskede bör i första hand folkpensionsavgiften på 7,slopas.Det bör vidare övervägas att, som bruttolönen höjs medmotsvarande belopp, överföra betalningsansvaret för återståendearbetsgivaravgifter med avdragsrätt till de enskilda löntagarna.Den särskilda löneskatten på 22,bör avskaffas stegvis.Fastighetsskatten avskaffas successivt ochrealisationsvinstbeskattning av bostäder lindras.Den permanenta avkastningsskatten på allt pensionssparandeavskaffas.Förmögenhetsskatten bör slopas stegvis. Sambeskattningen avförmögenheter upphör och den så kallade begränsningsregelnändras till . Omsättningsskatten på värdepapper bör slopas.Realisationsvinstbeskattningen sänks till en nivå som någorlundaöverensstämmer med den europeiska. Full inflationsuppräkning avanskaffningsvärden införs. Formerna för slopande avreavinstskatten för längre innehav bör utredas.Mervärdesskatteuttaget sänks så att det anpassas till vad somkommer att gälla i EG.Företagsbeskattningen ändras så att rätt till nuvärdeavskrivningoch avsättning till periodiseringsfonder införs.Dubbelbeskattningen av aktieutdelning slopas successivt.Skattereglerna för mindre aktiebolag och egenföretagare ändrasså att nyföretagande och expansion stimuleras. Skatten påarbetande kapital slopas. Rätten till resultatutjämning ochkonsolidering förbättras för egenföretagare. Rätt till kvittningav underskott mot överskott i andra förvärvskällor eller inkomstav tjänst återinförs.Energibeskattningen läggs om så att återstående punktskatter påenergiområdet ersätts med en högre koldioxidskatt. Skatten påbensin reduceras så att det svenska bensinpriset kommer i nivåmed övriga Europas.De konkreta skatteförslag för (i vissafall med ikraftträdande ) som redovisas i det följande harutformats så att de är steg på vägen mot de skattepolitiska målsom angetts ovan. Tyngdpunkten ligger vid sänkt skatt påproduktion, boende och övrigt sparande. Dessutom sänkskonsumtionsskatten genom att momsen sänks med 1,5 procentenheterredan den 1 juli . De föreslagna skattesänkningarnas storlekframgår av nedanstående tabell: HÄR TAS IN TABELLEN I Sk424 s 5 !Ambitionen är att det återstående utrymmet skall användas förbredbasiga skattesänkningar i form av antingenarbetsgivaravgifter eller mervärdeskatt. Utrymmet motsvararungefär för respektive skatt. Beslut fåranstå tills såväl det internationella läget somlönemarknadssituationen i klarnat.Arbetsgivaravgifterna sänks . Till dettakommer en sänkning på 2,5--till följd av att enarbetsgivarperiod införs i sjukförsäkringen.Den statliga fastighetsskatten minskas med en tredjedel den 1januari 1992. Realisationsvinstbeskattningen lindras genom attuppskovsreglerna återinförs och vidgas till att gälla ävenbostadsrätter. Anskaffningsvärdet indexuppräknas vid beräkningav realisationsvinstens storlek.Den särskilda avkastningsskatten för pensionsfonder sänks med entredjedel den 1 januari 1992.Den särskilda löneskatt som belastar arbets- ochföretagarinkomster för pensionärer slopas den1 januari 1992.Kapitalvinstbeskattningen närmas europeisk nivå genom attanskaffningsvärdena indexuppräknas vid beräkning avskattepliktig vinst. Alternativt kan en sänkning av skattesatsenpå den nominellt beräknade reavinsten till övervägas.Den tillfälliga höjningen av mervärdeskatten tas tillbaka redanden . Reduceringsreglerna för moms på hotell- ochserveringstjänster återinförs och utvidgas till att omfattaockså mervärdeskatt på inrikes persontransporter.Förmögenhetsskatten reduceras med en fjärdedel den 1 januari1992. Skatten på arbetande kapital slopas helt från detta datum.Omsättningsskatten på värdepapper slopas i sin helhet den 1april 1991.Bensinskatten på oblyad bensin sänks med den 1 januari1992.Det första steget i ett successivt slopande avdubbelbeskattningen av aktieutdelningar tas den 1 januari 1992.Rätt till kvittning av underskott i näringsverksamhet motöverskott i andra förvärvskällor eller inkomst av tjänståterinförs . Ränteavdragsbegränsningen till70% slopas. Rätt att kvitta reaförluster fullt ut mot i vartfall reavinster återinförs.Sammantaget innebär våra förslag en sänkning av skattetrycketmed vilket innebär en nerdragning avskattekvoten med . Räknat per hushåll igenomsnitt uppgår skattesänkningarna till ungefär 7 200 kr.Finansiering av skattesänkningarnaFinansieringen av de nödvändiga skattesänkningarna måste få ensådan utformning att den samhällsekonomiska balansen inteäventyras. Den bör utformas så att i första hand balansen iutrikesbetalningarna inte försämras.