bet · GF01SkU6 · 1991-12-05 00:00:00 — En sådanborde särskilt avse i vilken utsträckning förslagen leder tillavsedd miljöeffekt. Det är också angeläget, anför de, attutvecklingen noga följs när det gäller konkurrensförhållanden,import och statsfinansiella konsekvenser. Vidare kräver de enredovisning till av vad som härvid har framkommit. Depåyrkar ett tillkännagivande till regeringen i dessa avseenden.Våren 1991 fattade beslut om energipolitiken (prop.1990/91:88, 1990/91:NU40). I propositionen, som hade sinutgångspunkt i en uppgörelse som träffadesmellan socialdemokraterna, liberalerna ochcenterpartiet, lade regeringen fram förslag om bl.a. stöd företanolproduktion inom ramen för omställningen av jordbruket.Under rubriken sägs (s. 8)följande:Det är viktigt att riksdag och regering har möjlighet attbedöma resultatet av insatserna för energihushållning och nykraft- och värmeproduktion. Utvärderingar bör därför görasfortlöpande av myndigheterna. Regeringen bör ibudgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts genomde energipolitiska programmen för omställning och utveckling avenergisystemet samt förelägga förslag om deytterligare åtgärder som är motiverade.Den nytillträdande regeringen har i sin regeringsförklaringuttalat (RD 1991/92:6 s. 11) att den s.k. energiöverenskommelsenligger fast.Genom regeringsbeslut ficktransportforskningsberedningen i uppdrag att -- i samråd mednärings- och teknikutvecklingsverket () och statensnaturvårdsverk -- utarbeta ett åtgärdsprogram för en ökadanvändning av miljövänlig fordonsdrift. I riktlinjerna förarbetet sägs -- i fråga om drivmedel -- att särskilt tillgångenpå alternativa drivmedel skall analyseras. Som ett led i arbetetmed att identifiera de mest realistiska alternativen -- när detgäller miljövänlig fordonsdrift -- skall en samhällsekonomiskanalys av olika alternativ genomföras. Uppdraget förväntas bliredovisat under hösten 1991.Näringsutskottet utgår från att regeringen -- i enlighet medvad som uttalades i den refererade propositionen --återkommer till med redogörelser för effekterna avenergipolitiska åtgärder. Det är, enligt utskottets uppfattning,naturligt att de i motion 1991/92:Sk16 (s) aktualiseradefrågorna rörande etanol innefattas i en redovisning av dettaslag. Något uttalande av i denna sak synes därför intebehövligt. Motionen avstyrks.Även upphovsmännen till motion 1991/92:Sk19 (c) ansluter sigtill förslaget om slopande av skatten på oblandad etanol. Desäger sig hysa förståelse för att statsmakterna avstatsfinansiella skäl kan anse det omöjligt att slopa skatten påallt slags drivmedelsetanol. Emellertid, uttalar motionärerna,är det synnerligen viktigt att en mer långsiktig strategi förhållbar utveckling redan nu läggs fast. En sådan borde innefattaåtgärder för stimulans av biobränslen, däribland ett generelltslopande av miljö- och energiskatter.I regeringsförklaringen sägs (RD 1991/92:6 s. 5) attregeringen i ett sammanhang kommer att redovisa riktlinjer fördet framtida arbetet med en Europaanpassning av skatterna,däribland energibeskattningen. Regeringen uttalar vidare (s. 11)att en övergång till ett system med bl.a. koldioxidbaseradbeskattning också på elkraft skall genomföras i samband medEG-anpassningen.Näringsutskottet konstaterar att energibeskattningen ärföremål för vissa överväganden inom . Den imotion 1991/92:Sk19 (c) berörda frågan kan komma attaktualiseras i detta sammanhang. I det föregående har redogjortsför planerna på årliga redovisningar till och förregeringens ställningstagande i fråga om energiöverenskommelsen.Med hänsyn härtill och till de effekter av skattefriheten påefterfrågan av etanol som enligt propositionen är att väntaframstår ytterligare åtgärder från sida med anledningav motionen inte som nödvändiga. avstyrkersålunda den nu behandlade motionen.Beskattning av vindkraftverkVåren 1991 behandlade i två sammanhang frågorrörande de ekonomiska förutsättningarna för vindkraftproduktion.Det ena gällde skatteaspekter, det andra ekonomisk stimulans iövrigt.Såvitt gäller skatteaspekter berördes dels skattebefrielse försmå vindkraftverk, dels återbetalning av elskatt för sådanelkraft som generellt framställs i vindkraftverk. I yttrandetill skatteutskottet tillstyrkte näringsutskottet(1990/91:NU12y) en motion (c) om skatt på småskaligvindkraftproduktion. anförde:För elproduktionsanläggningar med mindre än 100 kW installeradeffekt råder skattebefrielse på vissa villkor. Maximinivån100 kW har satts med utgångspunkt i den gängse effekten hostidigare små vattenkraftverk. Genom att gränsen förskattebefrielse baseras på installerad effekt missgynnasvindkraften i förhållande till vattenkraften. Ettvattenkraftverk med en installerad effekt på 100 kW har entillgänglighet på och ett medeleffektuttag på ,medan ett motsvarande vindkraftverk har en produktionstid på70% och en medeleffekt på .-- -- --För att man skall komma till rätta med de nu påtalademissförhållandena bör gränsen för skattebefrielse höjas. Skattbör utgå vid en årsproduktion på 700 000 kWh eller vid eninstallerad effekt på 500 kW.En motion (v) om återbetalning av elskatt vid leverans avelenergi från vindkraftverk avstyrktes avnäringsutskottet, som ansåg att det av regeringen föreslagnainvesteringsstödet till vindkraftproduktion var väl ägnat attfrämja en sådan utveckling av denna som motionärerna villeåstadkomma med ett system för återbetalning av elskatt. Någrainsatser härutöver fann näringsutskottet inte erforderliga.Avvikande meningar (m; v, mp) anmäldes.Skatteutskottet, som anslöt sig till näringutskottetsbedömning såvitt gällde frågan om höjning av effektgränsen,tillstyrkte (1990/91:SkU26 s. 18 f.) motioner (c) i detta ämne.Riksdagen borde, enligt skatteutskottets mening, anmodaregeringen att lägga fram ett förslag av angiveninnebörd. Härigenom, anförde skatteutskottet vidare, skulle iviss utsträckning även motioner (v; mp) rörande återbetalning avelskatten resp. total skattefrihet i fråga om vindenergi blitillgodosedda. förslag bifölls av riksdagen.Såvitt gäller ekonomisk stimulans av annat slag än genomskatteinstrumentet behandlades ett regeringsförslag (prop.1990/91:88 s. 67 f.) om investeringsbidrag avinvesteringskostnaden till små och medelstora vindkraftverk. Isin motivering för den föreslagna stödkonstruktionen anförderegeringen att det vid remissbehandlingen av ett förslag imiljöavgiftsutredningens betänkande (SOU 1989:83) Ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken hade framkommit att ettinvesteringsstöd vore att föredra framför ett driftsstöd.Näringsutskottet (1990/91:NU40 s.102f.) gick på regeringenslinje och avstyrkte därmed yrkanden i sex motioner (m; c; mp).Reservationer (m; mp) avgavs.I den nu föreliggande propositionen har regeringen föreslagitatt skattepliktsgränsen för små vindkraftverk höjs från 100 kWtill 500 kW. Förslaget är föranlett av det refereradetillkännagivandet av . Det innebär att en ändring görsi lagen (1957:262) om allmän energiskatt. I propositionen anmälsvidare att en översyn av de övriga lagregler, m.m., som kan habetydelse för uppbyggnad och drift av små vindkraftverk, ärplanerad.Tre motioner har väckts med anledning av det förslag somregeringen nu har framlagt. Någon erinran mot detta förs intefram. Motionärerna vill emellertid att vindkraftproduktion skallges ytterligare ekonomisk stimulans.I motion 1991/92:Sk17 (c; kds) hänvisas till näringsutskottetsyttrande beträffande små vindkraftverk. Enligtmotionärernas uppfattning stod det helt klart -- även omutskottets skrivning på denna punkt kunde vara något oklar --att skattebefrielsen skulle gälla oavsett om elkraften användesdirekt av producenten eller yrkesmässigt försåldes till annanförbrukare. Tekniskt skulle frågan kunna lösas genom att deneldistributör, till vilken vindkraftverket levererar sinelkraft, betalar ut en miljöbonus till verkets ägare. Bonusenskulle motsvara elskatten. skulle distributören dra avbeloppet från den elskatt som har betalats in av elkonsumenternai området. I fråga om den i propositionen aviserade översynenanser motionärerna att denna bör omfatta även frågan omskattefrihet i form av miljöbonus.Tankar om miljöbonus förs fram även i motion 1991/92:Sk15(kds), vari begärs att konsumtion av vindkraftsproducerad elbefrias från elskatt och att vindkraftsproducerad el somförsäljs tillförs en miljöbonus eller elskatterestitution. I ettförsta steg skulle detta genomföras med /kWh somförstärkning av avräkningspriset, anser motionärerna.I motion 1991/92:Sk18 (v) krävs ett riksdagsbeslut avinnebörden att all egenkonsumtion av vindkraftsproducerad elbefrias från elskatt oavsett storlek och årsproduktion.Riksdagen borde besluta att vindkraftsproducerad elsom säljs tillförs en miljöbonus på /kWh som förstärkningav avräkningspriset; miljöbonusen borde utformas så att äveneldistributörer stimuleras till ökad aktivitet inomvindkraftssektorn. Vidare begärs att regeringen återkommer medett förslag som innebär att -- såsom en komplettering tillelskattebefrielsen -- den totala miljöbonusen blir /kWh.Motionären befarar att antalet tillkommande vindkraftverk blirlångt mindre än vad som avsågs i energibeslutet . De imotionen föreslagna åtgärderna skulle vara enklare ocheffektivare än att nivån på det statliga investeringsbidragethöjs.Den i propositionen aviserade översynen har beslutats.NUTEK har av regeringen fått i uppdrag atttillsammans med och göra en översyn avde övriga lagregler, m.m., som kan ha betydelse för uppbyggnadoch drift av små vindkraftverk. Utvärderingen bör -- enligt vadsom sägs i en promemoria som utgör bilaga till regeringensbeslut -- inriktas på en redovisning av effekterna av bl.a. delagregler till vilka hänvisas i promemorian. Behovet avregeländringar bör prövas och eventuella förslag tillförändringar redovisas. En utgångspunkt för verkets analys börvara att gränsen för skatteplikt enligt lagen (1957:267) omallmän energiskatt höjs för småskalig vindkraft i enlighet medden nu föreliggande propositionen.Näringsutskottet konstaterar att frågan om lagregler, m.m. försmåskalig vindkraftproduktion är föremål för en översyn.Utskottet förutsätter att de frågor som berörs i här behandlademotioner kommer att prövas i detta sammanhang. Med hänsynhärtill finner utskottet inte att några ytterligare åtgärder nuär påkallade. Utskottet avstyrker därmed motionerna 1991/92:Sk17(c; kds), 1991/92:Sk15 (kds) och 1991/92:Sk18 (v).Stockholm den 28 november 1991På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), Per-RichardMolén (m), Axel (), (), KjellEricsson (c), Bo Finnkvist (s), (), BengtDalström (nyd), (), (), MatsLindberg (s), (), (), GudrunNorberg (fp) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:Enligt min mening är stora problem förknippade med attråkraftspriserna i ger så låga avräkningspriser förvindkraftsproducerad el att investeringsbidraget på integör vindkraftverken tillräckligt lönsamma. Detta torde även varafallet med de vindkraftverk som har de bästa förutsättningarnanär det gäller vindförhållanden etc. Det finns därför en riskatt antalet nya vindkraftverk som kommer att byggas blir långtmindre än vad som förutsattes i energibeslutet våren 1991.Införandet av en miljöbonus, som föreslås bl.a. i motion1991/92:Sk18 (v), är enligt min uppfattning en enklare ocheffektivare lösning än att nivån för investeringsbidraget höjs.I ett första steg borde sålunda all vindkraftsproducerad el somsaluförs tillföras en miljöbonus på /kWh, dvs. ett beloppmotsvarande elskatten. Också yrkesmässig distribution bordeomfattas av systemet. I ett andra steg borde miljöbonusen utökasså att denna totalt uppgår till /kWh. Regeringen bordeanmodas att lägga fram ett förslag med denna inriktning.Det är angeläget att erinra om att förslaget om miljöbonus om7,skulle innebära ett bortfall av skatteinkomster förstaten om endast . skulle vinnaavsevärt när det gäller en minskning av miljöskadorna. Ettstatligt stöd under introduktionsskedet är särskilt viktigt.