bet · GE01SkU18 · 1991-03-26 00:00:00 — Att undantaget har nackdelar av denna typ kanenligt utskottets mening emellertid inte motivera att också denäringsidkare som är verksamma på området skall vara befriadefrån mervärdeskatt. En sådan befrielse skulle dessutom medföraen betydande skattebelastning vid nyinvesteringar. Utskottetär således inte berett att tillstyrka något undantag förbowlinghallar, tennisbanor och liknande och avstyrker därförmotion Sk665 yrkande 3.När det gäller yrkandet om att de ideella föreningarna skallbefrias från den ingående mervärdeskatten vill utskottetframhålla att en sådan åtgärd innebär att den skatt somföreningens leverantörer erlagt för sitt mervärde inteinflyter i budgeten utan i stället utbetalas till föreningen.En utgångspunkt för skattereformen är att denna typ avsubventioner, s.k. kvalificerade undantag, över huvud tagetinte skall få förekomma i mervärdebeskattningen. Utskottet kandärför inte tillstyrka förslaget om att de ideellaföreningarna befrias från den ingående mervärdeskatten ochavstyrker därför även yrkande 1 i motion Sk665.I motion Sk651 av () och () och i motion Sk681 av () och ErikHolmkvist (m) hemställer motionärerna att som sinmening ger regeringen till känna att ideella föreningar m.fl.bör undantas från uttagsbeskattningen.Någon uttagsbeskattning av det arbete som en förening utför påen egen fastighet som används i den allmännyttiga verksamhetentorde inte bli aktuell med lagtextens nuvarande utformning.Det finns därför inte någon anledning till etttillkännagivande från sida i denna del, varförutskottet avstyrker även motionerna Sk651 och Sk681.PersontransporterMervärdeskatteplikten för persontransporter tas upp iflera motioner. I motionerna Sk424 av m.fl. (m) ochSk709 av och (båda m)hemställs att mervärdeskatten för persontrafik reduceras med40%, och i motionerna Sk435 av m.fl. (c) ochSk734 av i och iBengtsfors (c) hemställs att mervärdeskatteplikten slopas förpersontransporter. I motionerna Sk433 och Sk702 av . (v) och i motion Sk627 av m.fl. (mp)hemställer motionärerna att mervärdeskatteplikten förkollektivtrafik slopas. Slutligen begärs i motion Sk737 avGunhild () ett tillkännagivande om attGotlandstrafiken bör undantas från mervärdeskatten ellerpå annat sätt kompenseras för denna pålaga.En samhällsekonomiskt effektiv mervärdebeskattning bör enligtutskottets uppfattning vara generell och enhetlig eftersomundantag och reducerade mervärdeskattesatser påverkarsamhällsekonomin negativt. Undantag bör förekomma endast i enbegränsad omfattning. Persontransporterna utgör en väsentligdel av konsumtionen. Den genomsnittliga budgeteffekten1991--1993 av mervärdeskatten på detta område har iproposition 1990/91:110 om reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning beräknats till . Starkaskäl talar därför för att principen om en generell ochenhetlig mervärdeskatt upprätthålls på detta område. Utskottetkan med hänsyn härtill inte tillstyrka förslagen om reduceradeller slopad mervärdeskatt utan avstyrker motionerna Sk424yrkande 17, Sk433 yrkande 18, Sk435 yrkande 23, Sk627 yrkande32, Sk702 yrkande 3, Sk709 yrkande 2, Sk734 och Sk737 yrkande2.TuristnäringenI anslutning till beslut om slopadereduceringsregler för serverings- och hotelltjänster gjordeutskottet följande uttalande beträffande beslutets inverkan påturismen (1989/90:SkU10 s. 79).Enligt utskottets uppfattning bör hotell- ochrestaurangnäringen i skattehänseende behandlas som alla andranäringar här i landet. Det kan dock inte uteslutas att maninom vissa utsatta turistorter där prisläget ärhögt kan få vissa svårigheter att hävda konkurrensen medmotsvarande turistmål utomlands. Utskottet utgår från attregeringen uppmärksamt kommer att följa utvecklingen i dettahänseende och om förhållandena så påkallar vidtar de åtgärderav regionalpolitisk art som kan erfordras, utan någon särskildframställan från sida.Regeringen har härefter givit statens industriverk i uppdragatt följa utvecklingen. Enligt vad utskottet inhämtat kommeren rapport att avlämnas . Eftersom en sådan rapportinte kan avse 1990/91 kan det bli aktuelltmed en kompletterande rapport i juni.I ett stort antal motioner framställs yrkanden om en reduceradeller slopad mervärdeskatt för serverings- och hotelltjänsteri syfte att stödja turistnäringarna. Sådana yrkandenframställs i Sk371 av och (),Sk391 av och (), Sk435 av GörelThurdin m.fl. (c), Sk602 av (), Sk627 av IngerSchörling m.fl. (mp), Sk645 av och (), Sk663 av m.fl. (c), Sk675 av förstevice talman m.fl. (m), Sk699 av IngerSchörling m.fl. (mp), Sk709 av och (), Sk735 av () och Sk737 av GunhildBolander (c). Motionärerna bakom Sk645 begär dessutom enutredning som syftar till att likställa turism/reseverksamhetmed export. I motion Sk674 av () hemställs attutredningen om turistråds verksamhet får i uppdragatt utreda ett återbäringssystem för icke-nordiska turistersutlägg på hotell och restauranger i . Motionärernabakom Sk675 yrkar även att mervärdeskatten på skidliftarreduceras. I motion Sk710 av () hemställermotionärerna att som sin mening ger regeringen tillkänna att regeringens uppföljning bör påskyndas och förslagtill åtgärder föreläggas redan i vår.Enligt utskottets mening finns det inte anledning att frångådet redovisade ställningstagandet. Utskottet är således inteberett att tillstyrka något av de förslag om olika former avundantag eller särregler för hotell- och restaurangbranscheneller för skidliftar som föreslås i motionerna. Som framgår avredovisningen ovan följer regeringen utvecklingen, ochutskottet utgår nu liksom tidigare ifrån att regeringen vidtarde åtgärder t.ex. av regionalpolitisk art som utvecklingenkan föranleda till. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Sk371 yrkande 2, Sk391 yrkande 6, Sk435 yrkande 22,Sk602, Sk627 yrkande 38, Sk645 yrkandena 1--3, Sk663 yrkande1, Sk674 yrkande 1, Sk675 yrkandena 1 och 2, Sk699, Sk709yrkande 1, Sk710 yrkandena 1 och 2, Sk735 och Sk737 yrkande 1.Betydelsen av sänkt mervärdeskatt tas upp i motion Sk707av och (). Motionärernabegär ett tillkännagivande om att det är viktigt förlandsbygdens utveckling och för kvinnornas sysselsättning attmervärdeskatten sänks.Utskottet, som på annat sätt vill värna både landsbygden ochkvinnornas sysselsättning, anser att det saknas anledning förriksdagen att göra ett uttalande av föreslagen art ochavstyrker därför motion Sk707.Dans och diskotekCirkus-, biograf-, teater-, opera- och balettföreställningarsamt konserter är undantagna från mervärdeskatt.I motion Sk711 av och ()hemställer motionärerna att diskotek och dans undantas frånmervärdeskatteplikten. I motion Sk712 av ()anför motionären att samma villkor bör gälla oberoende av omdansen arrangeras av en ideell förening eller en näringsidkareoch begär en översyn av reglerna med detta syfte.Utskottet är inte berett att tillstyrka att diskotek och dansundantas från den generella mervärdeskatteplikten ochavstyrker därför motion Sk711.När det gäller de ideella föreningarnas möjlighet att erbjudamervärdeskattefria arrangemang avser denna endast verksamhetsom har en naturlig anknytning till föreningens allmännyttigaändamål eller som av hävd utnyttjats som finansieringskällaför ideellt arbete. Som redan framhållits under rubrikenIdeella föreningar är utskottet inte berett att låta dettaundantag gälla även näringsidkare som är verksamma på sammaområde. Utskottet tillstyrker således inte en översyn meddetta syfte och utan avstyrker även motion Sk712.GallerimomsenI mervärdeskattelagen finns sedan gammalt ett särskiltundantag från mervärdeskatteplikt för alster av bildkonst somägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo. Kulturpolitiska skälhar ansetts tala för att detta undantag bibehålls också efterden . På grund av undantaget kan konstnärernormalt inte dra av den mervärdeskatt som de erlägger vidinköp av varor och tjänster utan måste betraktamervärdeskatten som en kostnad i verksamheten. Denkostnadsökning som den generella mervärdeskatteplikten förtjänster medfört för konsumenterna i gemen har därför drabbatockså konstnärerna, bl.a. genom att galleriernasförmedlingstjänster blivit mervärdeskattepliktiga.I motionerna Sk677 av (), Sk678 av KarinFalkmer (m) och Sk368 av m.fl. (m) framställsyrkanden om slopad mervärdeskatteplikt för galleriernasförmedlingstjänster. Motionärerna framhåller att skattepliktenför dessa tjänster utgör ett hot mot såväl konstnärernas somgalleriernas verksamhet.Utskottet är inte berett att tillstyrka att det införs nyaundantag från den generella mervärdeskatteplikten i syfte attgynna gallerinäringen. När det gäller konstnärernas situationfinns det anledning att framhålla att dessa redan är befriadefrån mervärdeskatten och att den ytterligare befrielse sombegärs skulle innebära att konstnärerna i praktiken erhöll etts.k. kvalificerat undantag för galleriprovisionen. redan påpekat i annat sammanhang har en avutgångspunkterna för den reformerade mervärdeskatten varit attdenna typ av undantag över huvud taget inte bör förekomma imervärdebeskattningen. Utskottet är inte berett att medverkatill att konstnärerna medges ett sådant undantag. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna Sk677 och Sk678 samtSk368 i denna del.Motion Sk368 behandlas i övrigt i betänkandet 1990/91:SkU17om inkomstskattefrågor.Införsel av kulturföremål, m.m.I motion Sk603 av förste vice talman ochJan-Erik (m, fp) hemställs att hosregeringen begär ett förslag som innebär att kulturföremål somomfattas av utförselförbudet i lagen (1988:950) omkulturminnen undantas från mervärdeskatten vid införsel. Imotion Sk638 av () begärs etttillkännagivande om att en möjlighet till dispens frånmervärdeskatten vid införsel bör införas för vissakulturföremål. I motion Sk631 av () begärsett tillkännagivande att film, video och konst i olika formerbör befrias från tull och andra liknande formaliteter när deförs över gränsen som ett led i ett nordiskt kulturutbyte.Utskottet har senast i betänkandet 1989/90:SkU31 omreformerad mervärdeskatt m.m. behandlat yrkanden om enbefrielse från mervärdeskatt vid införsel av vissakulturföremål och avstyrkte då yrkandena med hänvisning tillde kontrollsvårigheter ett sådant undantag skulle medföra.Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga ochavstyrker därför motionerna Sk603 och Sk638.Samma invändning kan riktas mot förslaget i motion Sk631varför även denna motion avstyrks av utskottet.Fartyg och bunkeroljaSkattereformbeslutet innebär att det undantag frånmervärdeskatteplikten som gällde för skepp för yrkesmässigsjöfart eller yrkesmässigt fiske och fartyg för bogsering,bärgning eller livräddning slopades fr.o.m. den 1 januari1991. Det var fråga om ett s.k. kvalificerat undantag där densom omsatte fartyg ändå var berättigad till avdrag för deningående mervärdeskatten. Bunkerolja har varitmervärdeskattepliktig sedan den 1 mars 1989.I motion Sk428 av m.fl. (m) yrkar motionärernaatt som sin mening ger regeringen till känna attmervärdeskatten för fartyg och bunkerolja bör slopas eftersomden leder till en kostsam byråkrati och inte tillför någraskattepengar. I motion Sk676 av m.fl. (fp) begärsen översyn av rutinerna beträffande bunkerolja för fartyg sompendlar mellan utrikes och inrikes trafik mot bakgrund bl.a.av att dessa kan leda till att mervärdeskatt erläggs för sammaolja . I motion Sk331 av . (c) framhåller motionärerna att den breddademervärdeskatten medför problem för handelssjöfarten ochhemställer att åtgärder vidtas skyndsamt.Det finns enligt utskottets mening inte tillräckliga skäl föratt behålla undantaget för vissa fartyg när mervärdeskattenförändras i riktning mot en mer generell och enhetligbeskattning. Att mervärdeskatten numera omfattar alla fartyginnebär inte heller någon allvarligare belastning eftersomavdragsrätt praktiskt taget alltid föreligger för denmervärdeskatt som erläggs vid förvärv som avser yrkesmässigverksamhet. Utskottet är således inte berett att tillstyrkaatt det tidigare undantaget för fartyg återinförs och är inteheller berett att medge ett särskilt undantag för bunkerolja.När det gäller rutinerna för mervärdeskatten för bunkerolja ifartyg är utskottet medvetet om att vissa problem kan hauppstått i anslutning till ikraftträdandet avmervärdeskatteplikten för energi genom att tullmyndigheterna-- efter en praxisändring -- ansåg sig tvingade att ta utsåväl bränsleskatter som mervärdeskatt för bunkeroljan i ettfartyg som övergick från utrikes till inrikes trafik.Problemet har emellertid fått sin lösning genom attgeneraltullstyrelsens bevaknings- och kontrollbyrå i ettmeddelande (A 63) klargjort att befrielsemedges från bränsleskatterna om bunkeroljan är avsedd attförbrukas i fartyget samt att utländska fartyg med särskilttillstånd till inrikes sjöfart medges befrielse också frånmervärdeskatten för sådan bunkerolja. Vad angår den befaradedubbla beskattningen av bunkerolja finns det anledning attframhålla att mervärdeskatten inte utgör någon kostnad för densom bedriver yrkesmässig verksamhet. Att den mervärdeskatt somtas ut vid införsel av bunkerolja delvis kan avse olja sominköpts i och följaktligen varit belagd medmervärdeskatt redan vid anskaffandet har därför inte någonegentlig betydelse för näringsidkaren i fråga. Utskottet anserinte att det finns skäl att som motionären önskar genomföra enöversyn av rutinerna i avsikt att komma till rätta med dettaförhållande.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sk428 yrkande6, Sk676 och Sk331.SjöräddningssällskapetSvenska Skeppsbrutne,, har bl.a. till uppgift att skötasjöräddningstjänsten kring kusterna och i , ochMälaren och att söka vidmakthålla intresset försjöräddningstjänsten. Sällskapet innehar räddningsstationer,räddningskryssare m.m. och svarar för av det totalaantalet sjöräddningsinsatser. Verksamheten finansieras medmedlemsavgifter från ca 20000 medlemmar, bidrag från olikastödföreningar och gåvor från allmänheten, företag m.fl.Driftskostnaderna uppgår till ca 10 milj.kr., ochinvesteringskostnaderna är i samma storleksordning. Sällskapethar inte varit och är inte mervärdeskatteskyldigt för sinverksamhet och ser därför mervärdeskatten på inköpta varor ochtjänster som en kostnad. De livräddningsfartyg somtillhandahålls sällskapet var tidigare enligt ett särskiltstadgande i mervärdeskattelagen kvalificerat undantagna frånmervärdeskatt. Härigenom hade sällskapet möjlighet attanskaffa sina livräddningsfartyg helt utanmervärdeskattekostnad. Skattereformbeslutet innebar att dettaundantag slopades.I flera motioner framställs yrkanden som syftar till attåterinföra möjlighet att anskaffafartyg mervärdeskattefritt eller på annat sätt kompenserasällskapet för den fördyring som det slopade undantagetmedfört. I motion Sk604 av och () begärs ett tillkännagivande om att sällskapet bör befriasfrån mervärdeskatten eller medges ett motsvarande statsbidrag.I motion Sk620 av m.fl. (m) yrkar motionärernaatt beslutar befria frånmervärdeskatt, och i motion Sk624 av ochNic () hemställs att beslutar medgesällskapet en generell rätt till återbetalning av ingåendemervärdeskatt fr.o.m. . I motion Sk616 avChrister m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande om attregeringen bör återkomma med ett förslag om någon form avkompensation till och i motion Sk680 avKenth Skårvik och () hemställs om en översynav möjligheter att bedriva sinverksamhet ideellt.Utskottet vill inledningsvis betona att den verksamhet somSjöräddningssällskapet bedriver är en viktig del avsjöräddningstjänsten.En av utgångspunkterna för beslut om en reformeradmervärdeskatt var att dolda eller indirekta subventioner bordeundvikas och att den subventionsform -- s.k. kvalificeratundantag -- som använts i detta fall över huvud taget inteborde få förekomma i mervärdeskattelagen. Dessa principer förmervärdebeskattningen bör enligt utskottets mening gälla ocksåfortsättningsvis, och utskottet kan därför inte tillstyrka attSjöräddningssällskapet åter får möjlighet att köpa in sinafartyg mervärdeskattefritt. bör imervärdeskattehänseende vara likställt med andra konsumenter.Detta ställningstagande innebär emellertid inte att utskottetställer sig avvisande till ett fortsatt stöd tillSjöräddningssällskapets inköp av livräddningsfartyg. framhållit är den verksamhet somSjöräddningssällskapet bedriver viktig för iSverige, och det vore enligt utskottets mening olyckligt omden i och för sig nödvändiga reformeringen avmervärdebeskattningen skulle få negativa följder för dennaverksamhet. Utskottet ställer sig således inte avvisande tillatt medges någon form av kompensationför den fördyring som uppkommit.Sjöräddningssällskapets representanter har inför utskottetgivit uttryck för en viss tveksamhet när det gäller att taemot ett direkt stöd från staten. Utskottet har förståelse fördenna synpunkt men vill i detta sammanhang framhålla att redanden särregel som gällt för sällskapets anskaffning avlivräddningsbåtar enligt utskottets mening utgjort ett sådantdirekt statligt stöd.Det bör ankomma på att ta initiativettill ett bidrag eller stöd från staten genom en framställningtill regeringen i saken.Stiftelse- och föreningsskattekommittén (Fi 1988:03) arbetarför närvarande med en översyn av skattereglerna för stiftelseroch ideella föreningar och därvid bl.a. med frågan om statligsubventionering av allmännyttig verksamhet skall ske viagenerella skattelättnader vid inkomstbeskattningen eller iform av direkta bidrag. Utskottet anser att de frågor somuppkommit i detta ärende bör beaktas i kommitténs arbete ochförordar därför att de nu aktuella motionerna överlämnas tillstiftelse- och föreningsskattekommittén.I den mån motionerna Sk604, Sk616, Sk620, Sk624 och Sk680 inteär tillgodosedda genom det anförda avstyrker utskottet dessa.Försvarets flygbränsleI motion Sk713 tar Tom () upp försvarets ökade kostnadför flygbränsle med anledning av att mervärdeskatt utgår förbränslet fr.o.m. . I första hand yrkarmotionären att försvarets flygbränsle undantas frånmervärdeskatteplikt på samma sätt som övrigt flygbränsle och iandra hand att försvarsanslaget räknas upp i motsvarande mån.Försvarets merkostnad för jetbensin har enligt vad utskottetinhämtat kompenserats genom att regeringen i mars 1990medgivit ett anslagsöverskridande på /92 uppkommer inte någon merkostnad eftersomförsvaret då har rätt att avräkna sina mervärdeskattekostnadermot budgetens inkomstsida. Det finns således inte anledningatt vidta någon av de begärda åtgärderna, varför utskottetavstyrker motion Sk713 yrkandena 1 och 2.FörsäkringsbolagenEnligt skattereformbeslutet är försäkringstjänster undantagnafrån den generella mervärdeskatteplikten. Medförsäkringstjänster avses även återförsäkringsverksamhet ochtjänster utförda av försäkringsmäklare. Attförsäkringstjänsterna -- och de finansiella tjänsterna --undantagits är en följd av att de internationella och tekniskaaspekterna av en mervärdeskattebeläggning bedömts somsvåröverblickbara. Frågan har utretts av utredningen ombeskattning av den finansiella sektorn som i betänkandetSärskild skatt i den finansiella sektorn (SOU 1990:46)funnit att de skattetekniska svårigheterna är betydande.I fem motioner tar motionärerna upp den mervärdeskattekostnadsom uppkommer när försäkringsbolagen i en koncern köpertjänster av varandra. Motionärerna framhåller attförsäkringsbolagen enligt lag är tvingade att bedriva olikaverksamheter i skilda bolag och att det i detta läge ärnaturligt att man låter vissa uppgifter som ADB, redovisningoch andra administrativa tjänster utföras av ett bolag förhela gruppen. Vidare framhålls att det förekommer att ettförsäkringsbolags verksamhet helt eller delvis handhas av ettannat försäkringsbolag. I motionerna Sk646 av . (c) och Sk647 av () yrkar motionärerna attmervärdeskatten på de interntjänster som utförs mellanförsäkringsbolagen i en koncern elimineras genom att bolagenfår möjlighet att uppträda som ett enda skattesubjekt imervärdeskattehänseende. I motion Sk648 av förste vice talman () hemställs attmervärdeskatten för de interna tjänsterna elimineras genom attde hänförs till ej yrkesmässig verksamhet, och i motionernaSk682 av m.fl. (s) och Sk715 av () föreslås att problemet löses genom att begreppetförsäkringstjänst utvidgas att omfatta också de internatjänsterna.Enligt utskottets uppfattning är undantaget förförsäkringstjänster i mervärdeskattelagen utformat på sammasätt som förutsätts i EGs sjätte mervärdeskattedirektiv. Någonsärskild av mervärdeskatteskäl motiverad definition avbegreppet finns inte vare sig i den svenska lagstiftningeneller enligt EG-rätten. Att i den svenska skattelagstiftningenvidga begreppet till att omfatta olika slags interna tjänstermellan försäkringsbolag skulle ge upphov till besvärligagränsdragningsproblem och vara ett avsteg från gängseprinciper.I några finns en möjlighet att i vissa fall tillåtaen enda mervärdeskatteredovisning för företag som ingår i ensärskild intressegemenskap. Härigenom kanmervärdeskattetransaktioner som sker inom denna gemenskapundvikas. Regler av detta slag innebär emellertid attskattesystemet blir mer komplicerat. Det är ändå angeläget attbehovet av denna möjlighet närmare undersöks. Särskilt börbeaktas om frånvaron av en sådan ordning innebärkonkurrensnackdelar för svenska företag. Utskottet förutsätteratt regeringen uppmärksammar detta och tar de initiativ somanses erforderliga. Det anförda bör ges regeringen till känna.I den mån motionerna Sk646, Sk647, Sk648, Sk682 och Sk715 intetillgodosetts genom det anförda avstyrker utskottet dem.VattenförbundVattenförbund har enligt lagen (1976:997) om vattenförbundtill uppgift att genom rensning, vattenreglering eller andravattenvårdande åtgärder främja ett från allmän eller enskildsynpunkt ändamålsenligt nyttjande av vattenområde. Allmännaförvaltningskostnader täcks med en förbundsavgift, och iövrigt fördelas kostnader på medlemmarna efter andelstal. Densom har rätt att inverka på vattenförhållandena inomförbundets verksamhetsområde skall vara medlem. --är juridiska personer men kan inte registrerassom mervärdeskatteskyldiga eftersom de inte bedriver någonyrkesmässig verksamhet. Ett vattenförbund kan därför intelyfta av ingående mervärdeskatt.I motion Sk650 av () yrkar motionären attvattenvårdsförbund jämställs med samfällighet förvattenreglering m.m. så att mervärdeskatteskyldiga delägarefår möjlighet att dra av den ingående mervärdeskatt sombelöper på dessa.I 17§ mervärdeskattelagen finns en bestämmelse som gerdelägare i samfällighet för vattenreglering, väghållning ellerliknande ändamål rätt att dra av den ingående mervärdeskattsom belöper på delägaren. När denna regel tillkom 1973uttalades med anledning av remissynpunkter om att den bordevara tydligare utformad att bör kunna meddelaerforderliga anvisningar för tillämpningen med utgångspunkt iatt bestämmelsernas syfte är att eliminera kumulativa effekterför mervärdeskatteskyldiga delägare utan att därför påverkaskattebelastningen för andra delägare i en samfällighet (prop.1973:163 s. 56 f).Enligt utskottets mening bör frågan om delägare ivattenförbund kan medges avdrag för förbundets ingåendemervärdeskatt lösas genom rekommendationer frånriksskatteverket. Utskottet hemställer att medanledning av motion Sk650 som sin mening ger regeringen detanförda till känna. beträffande reducerad mervärdeskatt för boende ochbyggandeatt avslår motion 1990/91:Sk672 yrkandena 1 och 2,res. 1 (c)2. beträffande slopad uttagsbeskattningatt avslår motionerna 1990/91:Sk367 yrkande 1 idenna del och 1990/91:Sk433 yrkande 19,res. 2 (v)3. beträffande fotvårdatt avslår motionerna 1990/91:Sk639 yrkande 1 idenna del och 1990/91:Sk679,res. 3 (m, c, mp)res. 4 (v)4. beträffande naprapateratt avslår motionerna 1990/91:Sk639 yrkande 1 idenna del och 1990/91:Sk643,res. 5 (m, c, mp)5. beträffande veterinärtjänsteratt avslår motion 1990/91:Sk649,6. beträffande enskild verksamhet på vård-, utbildnings- ochomsorgsområdetatt avslår motionerna 1990/91:Sk639 yrkande 2 och1990/91:Sk714,res. 6 (m, c)7. beträffande bowlinghallar och tennisbanoratt avslår motion 1990/91:Sk665 yrkande 3,res.