bet · GE01AU12 · 1991-03-14 00:00:00 — Med ett flexibeltlönesystem kommer volymerna i stället att bestämmas avmedelstilldelningen och av arbetsförmedlingens ocharbetsmarknadsinstitutets förmåga att förhandla om bidragsnivån.Här bör slutligen nämnas att arbetsmarknadsministern anför attbeslut om lönebidrag bör avse en begränsad tid, högst , ochregelbundet omprövas. Hon anger att AMS uttalat att man har för avsiktatt ompröva bidraget och vid förlängning avbidragsperioden minst vartannat år.Tidigare riksdagsuttalandenFrågan om införande av flexibla lönebidrag har varit aktuell underflera år och arbetsmarknadsutskottet har vid en rad tillfällenuppmärksammat de problem som kan uppstå för främst kultursektorn vidinförandet av sådana bidrag. Även i budgetpropositionen har sådanaproblem uppmärksammats då lönebidragsfrågor behandlats. Eftersom dettayttrande riktar sig till arbetsmarknadsutskottet, kan kulturutskotteti detta sammanhang begränsa sig till att erinra omriksdagsbehandlingen (beträffande tidigarebudgetbehandling, se främst bet. 1986/87:AU11, bet. 1987/88:AU11 ochbet. 1988/89:AU12).I budgetpropositionen 1990 (prop. 1989/90:100, bil. 12 s. 104)avvisades förslag av AMS om att redan för innevarande budgetår införaflexibla lönebidrag. Därvid hänvisades till att regeringen i sinadirektiv till AMS inför styrelsens arbete med anslagsframställningeninför treårsbudgetperioden1991/92--1993/94 begärt en prövning och bedömning av vilka effekter engenerell tillämpning av flexibla lönebidrag skulle få. I direktivenuppmärksammades också bl.a. det förhållandet att vissa myndigheterfrämst sysselsätter ett jämförelsesvis stort antal personer medlönebidrag. AMS skulle, i samarbete med statskontoret, belysakonsekvenserna för de mest berörda verksamheterna av en omläggningtill flexibla lönebidrag. Arbetsmarknadsministern ansåg att ettsystem med flexibla lönebidrag borde övervägas i samband med att AMSövergår till treåriga budgetperioder, dvs. fr.o.m. /92.Vidare anförde hon följande (s. 105).Ett förslag om förändringar kan då grundas på erfarenheterna av denpågående försöksverksamheten. Också AMS framställning med de särskildaredovisningar, som regeringen har begärt, kan bli ett viktigt underlagvid utformningen av ett förslag om flexibla lönebidrag.Ett ytterligare skäl att avvakta med förslaget är, att förändringarav det nuvarande lönebidragssystemet får effekter för ett stort antalmyndigheter, institutioner och ideella organisationer. Det finns skälatt anta att antalet platser med kontinuerligt högt bidrag hos dessaarbetsgivare i många fall kommer att minska i ett längretidsperspektiv. Det är enligt min mening önskvärt att de ges rådrumoch möjlighet att anpassa sin planering till ändrade förutsättningar.I sitt av godkända betänkande 1989/90:AU12 (s. 17) anfördearbetsmarknadsutskottet -- efter att i ett tidigare avsnitt haredovisat innehållet i de motioner som anges i texten -- följande.Som redan nämnts tar några motioner upp frågan om effekterna avflexibla lönebidrag för kultursektorn och allmännyttigaorganisationer. Yrkandena i dessa motioner och de synpunkter somligger bakom dem har refererats i det föregående.Ett system med flexibla lönebidrag kommer som redan konstaterats attpåverka situationen för arbetsgivare som får bidrag motsvarandehela eller nästan hela lönekostnaden för de handikappade. För dessaarbetsgivare kommer det nya systemet att innebära att de ifortsättningen får räkna med lägre lönesubventioner. Om det nyabidragssystemet inte medger en sådan utveckling kommer ju de flexiblalönebidragen att i verklig mening endast omfatta privata arbetsgivaresamt kommuner och landsting, medan staten och de allmännyttigaorganisationerna som tilldelas lönesubventioner på maximalnivå utan avseende på skiftande svårighetsgrad i de anställdasarbetshinder.Man kan dock inte bortse från att en omläggning av denna innebördkommer att vålla svårigheter för de statliga och allmännyttigaarbetsgivarna, som tillsammans sysselsätter merparten av delönebidragsanställda. Därför är det tillfredsställande att AMS isamråd med statskontoret även skall belysa konsekvenserna avbidragsomläggningen för de mest berörda verksamheterna. Med hänvisningtill det uppdraget och till ställningstagandet ovan beträffandetidpunkten för övergången till ett nytt system anser utskottet att detinte är behövligt att nu ta ställning till konsekvenserna i de imotionerna angivna hänseendena. Utskottet förutsätter attfrågeställningarna kommer att få övervägas närmare i samband med attriksdagen tar ställning till det av regeringen förutskickade förslagettill ett nytt bidragssystem. Med hänsyn härtill anser utskottet attriksdagen inte behöver vidta någon åtgärd med anledning av yrkandena ide i sammanhanget aktuella motionerna A221 (vpk), A245 (fp), A246 (s),A268 (s) och A272 (fp).När det gäller yrkandet i motion A267 (m) om överföring avlönebidragsmedel till kulturhuvudtiteln anser utskottet liksom , då ett liknande yrkande behandlades av utskottet, attresursknapphet inom den angivna samhällssektorn inte bör tas tillintäkt för att minska insatserna för arbetshandikappade. Motionenavstyrks.AMS rapport inför treårsbudgetenI AMS rapport inför treårsbudgeten 1991/92--1993/94 (En starkarearbetsförmedling. Resultat och ambitioner) anförs om flexibeltlönebidrag för arbetshandikappade i ett underavsnitt tillhuvudavsnittet Framtidsanalys bl.a. följande (s. 127).AMS anser det angeläget att även fortsättningsvis ta vara på dearbetstillfällen för arbetshandikappade som finns såväl vid statligamyndigheter som inom allmännyttiga organisationer. På den statligasidan torde en övergång till flexibla lönebidrag främst innebäramarkanta ekonomiska förändringar för kultursektorn.För att trygga anställningarna för de personer som redan vidinförandet av ett flexibelt lönebidrag har lönebidragsanställning vidkulturinstitutioner eller vid allmännyttiga organisationer börlönebidragsnivån för dessa enskilda personer inte ändras. Ominstitutionerna resp. organisationerna har intresse av att ändrabidragen för dessa personer ska naturligtvis detta kunna göras. Vidnyanställningar bör dock systemet med flexibelt lönebidrag tillämpas.För de aktuella kulturinstitutionerna finns det dock skäl attöverväga om dessa framöver inte skulle få sina reguljära anslagförstärkta för att bli kompenserade för bortfallet med de100-procentiga lönebidragen. Därmed skulle även i en framtidarbetshandikappade kunna vara aktuella för lönebidragsanställningar --men med flexibla bidrag -- vid dessa institutioner.I princip alla allmännyttiga organisationer kan anställapersoner med 90 procents lönebidrag. Bidragen är således en form avorganisationsbidrag som kan utgå även till de organisationer som haren mycket god ekonomi. I de fall när arbetsförhållandena är särskiltlämpliga för en arbetshandikappad person vid en allmännyttigorganisation med sämre ekonomiska förhållanden bör arbetsförmedlingen-- efter ett införande av flexibla lönebidrag -- kunna gå upp tillnuvarande i bidrag.I rapporten finns vissa statistiska uppgifter om statligamyndigheter med många lönebidragsanställda (s. 100). Vissa avuppgifterna återges i följande avsnitt.Vissa statistiska uppgifterAv i det föregående nämnda rapport införtreårsbudgeten framgår bl.a. /89 uppgick det totala antalet personer ianställningar med lönebidrag (utom särskilt lönebidrag) till46 929. Fördelningen mellan arbetsgivare var följande: staten m.fl. 6772; allmännyttiga organisationer 19 077; kommun/landsting 8 340;enskilda företag 12615; annan eller okänd arbetsgivare 124.I rapporten konstateras att den största andelen lönebidragsanställdainom den statliga sektorn finns inom kulturområdet. Detta framgår avföljande lista över de tio myndigheter som har flestlönebidragsanställningar i förhållande till det totala antaletanställda (procenttalen anger hur många procent av de anställda förvilka lönebidrag utgår).1. Statens musiksamlingar 27 %5. Försvarshistoriska museerna 17 %8. Handelsflottans kultur-och fritidsråd 17 %9. följande institutioner jämställs enligt beslut av regeringenmed statliga myndigheter i lönebidragshänseende (bidrag ),nämligen , , Riksutställningar3 %, Ajtte och Föremålsvården i 38 %.Då det gäller statliga lönebidrag har kulturutskottet tillgängligstatistik avseende statliga lönebidrag l989 för personeranställda hos centrala myndigheter och en rad andra myndigheter.Enligt vad utskottet inhämtat har kulturinstitutionerna tagits med istörsta möjliga utsträckning. Statistiken omfattar myndigheter medtotalt 184 402 anställda. Av dessa var 4 264 lönebidragsanställda.Statistiken omfattar således grovt räknat två tredjedelar av destatligt lönebidragsanställda. Statistiken omfattar samtliga demyndigheter inom kultursektorn som enligt det ovan sagda har högstandel lönebidragsanställda. Antalet lönebidragsanställda var följande,varvid det totala antalet anställda anges inom parentes: riksarkivet33 (156), landsarkiven 132 (278), talboks- och punktskriftsbiblioteket4 (82), statens konstmuseer 8 (238), 69(230), museet 5 (55), museet 26 (114),statens musiksamlingar 20 (73), 6 (18),och statens historiska museer 51 (576) ochstatens konstråd 1 (12). Det totala antalet lönebidragsanställda viddessa myndigheter var således 355, vilket motsvarar av dettotala antalet anställda (1 832). Här bör också nämnas motsvarandesiffror för de försvarshistoriska museerna, nämligen 14 (81) ochkungl. , nämligen 41 (281).Av statistik som utskottet inhämtat från framgåratt vid länsmuseerna utgjorde antalet årsverken med lönebidrag387,56 av totalt 1 370 årsverken eller således 28,3 %.I fråga om ett antal av folkrörelsearkiven har utskottet inhämtatuppgifter rörande lönebidragsanställda eller 1990. Dessa arkivhar regelmässigt mycket få anställda och i många fall med en hög andellönebidragsanställda. Som exempel på relationen mellan antaletlönebidragsanställda och det totala antalet anställda (anges inomparentes) på sådana arkiv kan nämnas siffrorna förföljande arkiv,nämligen 8 (l2), 1,5 (3,5), 1 (2),1 (5), 2 (5).UtskottetInnehållet i merparten av motionerna kan i stark sammanfattningbeskrivas på följande sätt. Den i propositionen föreslagnaförändringen av reglerna för lönebidragen bygger på en riktig princip.För de statliga kulturinstitutionerna och för många allmännyttigaorganisationer -- länsmuseerna och andra institutioner inomkultursektorn samt folkrörelseorganisationer -- bör emellertid enövergång till flexibla lönebidrag inte göras förrän en utvärdering aveffekterna för institutionerna och organisationerna gjorts.Arbetsmarknadsutskottet utgick från att en sådankonsekvensanalys skulle göras men det har ännu inte redovisats någonanalys.Vissa av motionskraven har en sådan utformning att det direkt ellerindirekt förutsätts att den föreslagna reformen skall anstå i vartfall på de här aktuella sektorerna tills förslag också kan läggas framom kompensation till institutionerna och organisationerna för de ökadekostnader som uppstår för dem som en följd av reformen.Beträffande de smärre avvikelser i motionernas innehåll som finnshänvisar utskottet till motionerna.Det ankommer inte på kulturutskottet att uttala sig i frågan omhuruvida det bör införas flexibla lönebidrag. Vad utskottet bör uttalasig om är i första hand konsekvenserna av ett genomförande avregeringsförslaget för institutioner och organisationer inomutskottets beredningsområde. Vidare bör utskottet i fråga om sittberedningsområde kunna uttala sig om lämplig tidpunkt för ettgenomförande av reformen liksom om behovet av övergångsbestämmelser.Som framgår av motionerna, av de statistiska uppgifter somredovisats i ett föregående avsnitt och inte minst av vadarbetsmarknadsutskottet tidigare anfört är många kulturinstitutioner,statliga och icke-statliga, för sin verksamhet starkt beroende av denarbetsinsats som görs av lönebidragsanställda. Detta gällernaturligtvis i särskilt hög grad institutioner med -- i förhållandetill antalet övriga anställda -- många lönebidragsanställda, nämligenbl.a. landsarkiven och ett stort antal museer, bland dem länsmuseerna,, med verksamheten vidJulita gård och Kulturarvet i samt och Tekniskamuseet. Även folkrörelsearkiven är mycket beroende av de resurser somtillförs arkiven genom de lönebidragsanställdas insatser.En övergång till flexibla lönebidrag kommer generellt sett attinnebära en lägre bidragsnivå för kulturinstitutionerna, och vidvakanser kommer i många fall nuvarande lönebidragsplatser inte attkunna tillsättas inom ramen för institutionernas nuvarande resurser.AMS har gett ett klart uttryck åt uppfattningen att myndigheten ärmedveten om att det inte kommer att finnas utrymme förkulturinstitutioner, som har rätt till 100-procentiga bidrag,att i fortsättningen anställa personer med lönebidrag ominstitutionerna inte får sina reguljära anslag förstärkta.Kulturutskottet måste därför -- i ett läge då de ekonomiskapåfrestningarna på kultursektorn är mycket stora -- konstatera att detfinns stor risk för att följden av en övergång till flexiblalönebidrag kan bli dels att kulturinstitutioner måste begränsa sinverksamhet, dels att personer som är arbetshandikappade men som haradekvat utbildning eller eljest är lämpade för visst arbete på enkulturinstitution inte kommer att kunna få denna anställning.Om ytterligare resurser inte kan tillföras kulturinstitutionerna,blir, som kulturutskottet ser det, följden av en övergång tillflexibla lönebidrag att den samverkan mellan kultursektorn ocharbetsmarknadssektorn, som till ömsesidig båtnad ägt rum under enföljd av år, i vart fall starkt begränsas. I realiteten haruppräkningen av de offentliga resurserna till kulturinstitutionernakunnat begränsas som en följd av de insatser som gjorts avlönebidragsanställda. Utskottet kan nu konstatera att det finns skälatt förändra det nuvarande lönebidragssystemet.Utskottet medger att det varken är möjligt eller lämpligt att pålängre sikt lösa kulturinstitutionernas resursbehov genomlönebidragsanställningar. Då det gäller olika samhälleliga insatsermåste emellertid, som framgår av arbetsmarknadsutskottets tidigareställningstagande i fråga om flexibla lönebidrag, det göras enhelhetsbedömning med beaktande av att förändringar inom en sektor kanfå negativa konsekvenser för en annan.I den uppkomna situationen visade arbetsmarknadsutskottet förra åretstor förståelse för de problem som skulle kunna uppstå förkulturinstitutionerna i samband med övergången till flexiblalönebidrag. konstaterade nämligen att det vartillfredsställande att AMS i samråd med statskontoret bl.a. skullebelysa konsekvenserna av en omläggning till flexibla lönebidragför de mest berörda verksamheterna. Utskottets uttalande isammanhanget innebar också att det borde ske närmare överväganden omeffekterna för bl.a. kultursektorn av flexibla lönebidrag i sambandmed ställningstagande till regeringsförslag på området,dvs. i det nu aktuella ärendet.Kulturutskottet tvingas nu konstatera att det inte har framlagtsnågon redovisning som kan anses uppfylla ens lågt ställda krav påkonsekvenserna av flexibla lönebidrag för kultursektorn, dvs. densektor som oomtvistligt är mest berörd av omläggningen avbidragssystemet. Detta är inte acceptabelt. godtogarbetmarknadsutskottets förslag i angivna del och såväl myndighetersom arbetsmarknadsutskott och kulturutskott hade därför befogadanledning utgå från att det inte skulle läggas fram förslag tillflexibla lönebidrag som skulle avse även kultursektorn utan att enkonsekvensanalys av angivet slag presenterats.Kulturutskottet anser på grund av det anförda att beslut i frågan omflexibla lönebidrag på kultursektorn inte bör fattas förrän denförutskickade analysen föreligger. Utan en sådan analys är det intemöjligt för kulturutskottet -- och inte heller för regeringen -- attgöra bedömningar av var de mest angelägna förstärkningsbehoven finns,eftersom det inte är möjligt att endast på grundval av statistiskauppgifter dra några säkra slutsatser om hur institutionerna drabbas avförändringen av lönebidragsreglerna. Det framstår också som självklartatt en konsekvensanalys måste tas fram i sådan tid att regeringen harmöjlighet att beakta den i budgetpropositionen ellerkompletteringspropositionen för samma budgetår som ändringen ireglerna träder i kraft. Om så inte sker finns det risk för attresursförstärkningar inte sätts in där de bäst behövs.Vid sin bedömning av frågan om tidpunkten för införande av flexiblalönebidrag på kultursektorn har utskottet beaktat att antaletpersoner med lönebidrag inom denna sektor utgör en mycket liten del avdet totala antalet personer med lönebidrag. Utskottet hänvisar till destatistiska uppgifter som redovisats i det föregående.I regeringens förslag om flexibla lönebidrag har inteangivits vad som i bidragshänseende skall gälla i fråga om personerför vilka det utgår lönebidrag , den l juli , dåde nya bestämmelserna är avsedda att träda i kraft. mening är det -- oavsett om arbetsmarknadsutskottetbiträder vad utskottet anfört i det föregående om uppskov medikraftträdande av de nya reglerna -- av stor vikt att det skapasövergångsregler som innebär att det inte sker någon förändring i frågaom lönebidragsnivån för personer som vid ikraftträdandet är anställdavid statliga kulturinstitutioner och kulturinstitutioner som enligtbeslut av regeringen jämställs med statliga myndigheter samtlänsmuseer och andra kulturinstitutioner som har i statsbidrag iegenskap av allmännyttiga organisationer.Utskottet vill tillägga att det även med en övergångslösning av detslag utskottet förordat, mycket snabbt kan uppstå problem förkulturinstitutioner, eftersom det även på dessa institutioner sker enrelativt snabb avgång av lönebidragsanställda. För mycket småinstitutioner kan det naturligtvis slumpa sig så att problemen bliakuta så snart de nya reglerna trätt i kraft.Kulturutskottet vill i fråga om andra allmännyttiga institutioner änkulturinstitutioner anföra följande.Många allmännyttiga institutioner kommer, som bl.a. framgår av vissaav motionerna, att få stora svårigheter att behålla och nyanställapersoner med lönebidrag om regeringens förslag genomförs.Institutionerna har ofta begränsade ekonomiska resurser och som AMSframhållit (s. 127 i den ovan angivna rapporten inför treårsbudgeten)är lönebidragen till allmännyttiga organisationer en form avorganisationsbidrag. Mot denna bakgrund vill utskottet starktunderstryka vad AMS också anför i angivna sammanhang, nämligen att ide fall arbetsförhållandena är särskilt lämpliga för enarbetshandikappad person vid en allmännyttig organisation med sämreekonomiska förhållanden bör även efter införandet av flexiblalönebidrag sådant bidrag kunna gå upp till nuvarande av lönen.Utskottet anser också att det är starkt motiverat att generösavillkor skapas i fråga om lönebidrag till personer som vidikraftträdandet av de nya reglerna är anställda med sådant bidrag.Skälen härför är i allt väsentligt desamma som förkulturinstitutionerna.Stockholm den 5 mars 1991På kulturutskottets vägnarIngrid SundbergNärvarande: (), (), MajaBäckström (s), (), (), (), (), (), (),(), (), (), MargaretaFogelberg (fp), (), (), KajNilsson (mp) och ().InnehållsförteckningSammanfattning 1Propositionen 2Motionerna 4Yttrande 8Utskottet 8Arbetarskyddsstyrelsen och yrkesinspektionen 8Arbetsmiljöinstitutet 10Arbetsmiljöinstitutet:Anskaffning av vetenskaplig apparatur 11Arbetshandikappade: Allmänna frågor 11Yrkesinriktad rehabilitering 14Yrkesinriktad rehabilitering: Utbildningsbidrag 14Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet 15Särskilda åtgärder för arbetshandikappade 15Arbetshjälpmedel åt arbetshandikappade 16Anställning med lönebidrag 16Lönebidrag för förtidspensionerade 26Statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare 26Strukturstöd för byggarbetsmarknaden 27Medelsanvisningen 27Bidrag till Stiftelsen 28Verksamhetens allmänna inriktning 29Verksamhetens omfattning och driftbidraget /92 32Medelsanvisningen 33Hemställan 33Reservationer 371. Arbetarskyddsavgiftens användning (m) 372. Arbetsmarknadsavgiftens användning (m) 383. Lagförslaget i återstående delar (m) 394. Anslag till arbetarskyddsverket (v) 395. Anslag till (m) 406. Anslag till (v) 407. Anskaffning av apparatur (m) 418. Arbetsförmedlingens uppföljningsansvar för handikappadeungdomar (fp, mp) 419. Samhällsekonomisk studie av en arbetsgaranti för handikappade(c, mp) 4210. Handikappanpassning på arbetsplatserna (mp) 4311. Åtgärder för dyslektiker i arbetslivet (mp) 4312. Tillkännagivande om kulturinstitutionernas och deallmännyttiga organisationernas problem (m, fp, c, mp) 4413. Bidrag till kommuner och landsting på grund avlönebidragsreformen (mp) 4414. Reglerna för bidrag till förtidspensionerade (m) 4515. Finansieringen av lönebidraget till förtidspensionerade (m)4516. Skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare (m) 4617. Strukturstödet för byggarbetsmarknaden (m) 4618. Anslag till särskilda åtgärder för arbetshandikappade (m)4719. Anslag till särskilda åtgärder för arbetshandikappade (c)4720. Inbyggda verkstäder (m, fp) 4821. Sysselsättningsvolymen vid (fp, c) 4822. Medelsanvisning till (fp) 4923. Medelsanvisning till (c) 49Särskilt yttrandeSamhällsekonomisk studie av en arbetsgaranti för handikappade(fp) 50Bilaga 1 Propositionens lagförslag 51Bilaga 2 yttrande 1990/91:KrU5y 53