bet · GE01NU35 · 1991-05-16 00:00:00 — Slutligen föreslås attSverige aktivt skall engagera sig i det internationella arbetetinom FN, , EG och Nordiska ministerrådet.Finansministern besvarade (RD 1990/91:107) eninterpellation (1990/91:178) från om vad regeringengör för att beräkna nationens och människors välfärd och ivilken utsträckning ekologiska värderingar skall påverka detekonomisk-politiska beslutsfattandet. I svaret hänvisades bl.a.till att regeringen i den reviderade finansplanen har angettutgångspunkten för samspelet mellan ekologi och ekonomi. Därsades att den ekonomiska politiken skall medverka till enuthållig tillväxt -- produktion och konsumtion måste ställas omså att balansen mellan ekonomi och ekologi säkras. Vidarehänvisade finansministern till det arbete som bedrivs inom ochutom för att mäta olika aspekter påmänniskornas och landets välfärd. Därvid välkomnades det arbetesom miljöräkenskapsutredningen gjort.Med hänsyn till det anförda finner utskottet ingen anledningför att nu ta något initiativ i frågan. Motionenavstyrks sålunda.SmåföretagspolitikenSmåföretagspolitiken är en del av den allmännanäringspolitiken. Regeringens syn på hur småföretagspolitikenbör inriktas och utformas redovisades i förra åretsnäringspolitiska proposition (prop. 1989/90:88). Där sades attsmåföretagen spelar en central roll för utvecklingen avmarknadsekonomin och för dynamiken i näringslivet. Vidareanfördes att småföretagspolitikens mål skall vara att få tillstånd effektiva småföretag som kan bidra till tillväxten.Riksdagens ställningstagande till regeringens uttalanden omsmåföretagspolitiken i förra årets proposition redovisas i detföljande (s. 32).I den nu föreliggande propositionen, vilken regeringenbetecknar som en fortsättning på det arbete som startades förravåren, görs i inledningen till kapitel 8 (s. 212--214) vissaallmänna uttalanden om småföretagen. Där sägs bl.a. attanpassning till nya konkurrens- och efterfrågeförhållanden ingårsom en viktig del i en fortgående förändring avnäringslivsstrukturen. Den åstadkommes till största delen genomatt befintliga företag anpassar sig till en förändrad situation.Erfarenheten visar emellertid också att ny teknik och andraförändringar bärs fram av att nya företag tillkommer eller genomatt småföretag expanderar.En näringslivsstruktur som möjliggör att det upprättas ettutvecklande samarbete mellan företag, stora och små, är också avbetydelse för att åstadkomma dynamik och tillväxt. De svenskaunderleverantörerna är viktiga som enheter i sådana nätverkmellan företag.Småföretagen är antalsmässigt den helt dominerandeföretagstypen i svenskt näringsliv. Av ca 500 000företag är små eller medelstora, dvs. har färre än 200anställda. Drygt 1,1 milj. personer är anställda i småföretag.Dessutom sysselsätts ett betydande antal egenföretagere.I propositionen berörs också i det inledande kapitlet (2) omnäringspolitikens förutsättningar och utgångspunkter frågan omde betingelser som krävs för en uthållig företagssamhet. Därsägs att inom den ekonomiska politiken olika typer avstrukturåtgärder har kommit att få allt större betydelse iförhållande till traditionell finans- och penningpolitik. Detgäller bl.a. strukturåtgärder som syftar till att skapa debetingelser och de spelregler som krävs för en stabil ochlångsiktig ekonomisk tillväxt.I den näringspolitiska propositionen lämnades enredogörelse för arbetet med avreglering och regelförenkling. Attförenkla det statliga regelsystemet gentemot näringslivetbetecknades som en central uppgift inom näringspolitiken (prop.1989/90:88 s. 55 f.). I propositionen redovisades detregelförenklingsarbete som bedrevs på olika områden.I de fem senaste årens budgetpropositioner har regeringenlämnat redogörelser för arbetet med att begränsa reglerna isamhället och höja reglernas kvalitet. I bilaga 2 till åretsbudgetproposition finns en sådan redogörelse. Regelfrågornakommer att öka i betydelse, sägs det bl.a., och en ökadkompetens i regelfrågor kommer att bli nödvändig för svensk del,inte minst i det internationella samarbetet. Med en benämningsom används i talas där om regelreformering.Vidare anges ett program för god regelkvalitet. Det innefattarföljande huvudpunkter: En checklista för prövning av alternativ till reglerföreligger i en av statsrådsberedningen utgiven skrift, Attstyra genom regler (PM 1990:2). Konsekvensutredningar i samband med regelgivning skall belysaen regels ekonomiska och övriga konsekvenser; varje departementsansvar på detta område har lagts fast genom ett cirkulär(C1989:7) från statsrådsberedningen, ochcivildepartementet. Regelreformering skall drivas också inom kommittéväsendet. I budgetarbetet skall genom regeluppföljning prövas om syftetmed en regel nås. En datoriserad registrering införs för att göra det lättareatt hålla ordning i och reda på regler. Handböcker och annan vägledning publiceras för reformering avregler och ökad rättsäkerhet.I moderata samlingspartiets partimotion 1990/91:N254 betonasde små och medelstora företagens betydelse för den ekonomiskautvecklingen i . framtidsmöjligheter ligger iatt bättre och effektivare än andra länder kunna producera varoroch tjänster, sägs det i motionen. Det kräver en ständigförändringsprocess inom näringslivet. Utan entreprenader ochsmåföretag kan inte en sådan process fungera, anförmotionärerna. Det är i de små och nystartadeföretagen som man återfinner kreativt nytänkande. Därför liggerdet i allas intresse att skapa bra förutsättningar för nya ochväxande företag.I motionen begärs att skall göra ett uttalande omatt lagar och regler bör utformas med hänsyn till möjligheternaatt starta och driva företag. Företagare måste för att kunnabedriva sin verksamhet hålla reda på en mycket stor mängd lagaroch bestämmelser, framhålls det i motionen. Vissa är nödvändigamen andra onödiga. Det är angeläget att förekomsten ochkonsekvenserna av regler inom olika områden systematiskt utredsoch följs av konkreta förslag till avreglering, anförmotionärerna. Det är också nödvändigt att varje förslag till nylag åtföljs av en ordentlig utvärdering av konsekvenserna ochkostnader för enskilda individer, företag och statsmakterna.Samma synpunkter och samma krav på fasta spelregler förföretagen som förs fram i motion 1990/91:N254 (m) finns också imotion 1990/91:N357 (m).Även i liberalernas partimotion 1990/91:N291förespråkas ett tillkännagivande från sida om attsmåföretagens intressen bör beaktas vid utformandet av nyalagförslag som berör näringslivet. Där hänvisas till att detinom EG finns ett särskilt aktionsprogram för små och medelstoraföretag med syfte att minska problemen för sådana företag ochatt öka intresset för att starta företag. En del avaktionsprogrammet gäller förenkling av det administrativasystemet. har beslutat att alla lagförslag somden lämnar till ministerrådet skall åtföljas av en värdering avkonsekvenserna för småföretagen. bör anmoda regeringenatt sörja för att redan före EG-medlemskapet tillämparsamma aktionsprogram, säger motionärerna.EGs aktionsprogram berörs också i två partimotioner fråncenterpartiet, 1990/91:N32 och 1990/91:N225. Där hänvisas tillEG-kommissionens nyssnämnda beslut. På motsvarande sätt bör allalagförslag och förordningar i vårt land prövas utifrån denpåverkan de kan ha på småföretagen, sägs det i motionen.Reformer, lagar och förordningar måste ges en inriktning sombättre överensstämmer med målet att de mindre företagen skallfrämjas; det kan handla om skatteregler, avgifter,arbetsrättslagstiftning m.m.I båda partimotioner begärs också att riksdagenskall göra ett uttalande om de mindre företagens betydelse förnäringslivet. Där sägs att småföretagen är näringslivets ryggradoch att små- och nyföretagandet är näringslivets framtid. Det ärdessa företag som skall växa och trygga sysselsättningen.Särskilt viktigt är att genom gynnsamma villkor för de mindreföretagen och nyföretagandet balansera beroendet av de storaföretagen och internationaliseringen inom industrin, sägermotionärerna. Genom ett stort antal småföretag kan sårbarheten inäringslivet minska. Därför måste de mindre företagen främjas iförhållande till de stora.Småföretagens utveckling är viktig, sägs det i miljöpartietspartimotion 1990/91:N42. Näringspolitiken skall präglas av lokalinriktning, småskalighet och tro på det personliga engagemanget.Småföretagen står för en idérikedom och livskraft som ärnödvändig för förnyelse och utveckling av vårt näringsliv, anförmotionärerna. Staten måste genom lämplig utformning avskatteregler och annan lagstiftning aktivt stödja små företagsutveckling.Riksdagen ställde sig bakom regeringens uttalandeni den då framlagda näringspolitiska propositionen avseendesmåföretagspolitikens allmänna inriktning, inkl. frågan huravregleringsarbetet bör bedrivas, och avslog yrkandenliknande de här aktuella (1989/90:NU30 s. 28--32). Reservationerlämnades dels gemensamt av företrädarna för de tre borgerligapartierna, dels av företrädare.Utskottet ser ingen anledning att göra något annatställningstagande beträffande småföretagspolitiken än detsom gjordes . Småföretagen spelar -- redan genom sinantalsmässiga dominans bland företagen -- en central roll förnäringslivets utveckling. Många av de åtgärder som regeringenhar föreslagit på det näringspolitiska området -- framför allt iförra årets näringspolitiska proposition men också i årets --har haft som syfte att främja småföretagens utveckling. Denkritik som främst de borgerliga partierna riktar mot regeringensagerande i detta avseende kan utskottet därför inte finnabefogad.Ett omfattande arbete bedrivs inom den ekonomiska politiken isyfte att nedbringa inflationstrycket och skapa bättrekostnadsrelationer för näringslivet. Den i samarbete mellansocialdemokraterna och liberalerna genomfördaomläggningen av skattesystemet har givit en av lägstaföretagsskatter. Utformningen av den framtidaförmögenhetsbeskattningen bereds ifinansdepartementet. Uppgörelsen mellan socialdemokraterna,och om energipolitiken har skapatlångsiktig trygghet för tillgången på energi -- en avgörandeförutsättning för en god företagsutveckling. Den positivautvecklingen av EES-förhandlingarna och den hos fyra partierbrett förankrade avsikten att ansöka om svenskt medlemskap i bl.a. till att de svenska småföretagen skall få sammautvecklingsmöjligheter som företagen inom nuvarande EG.Produktivitetsdelegationen (I 1989:02), konkurrenskommittén(C 1989:03), kommittén (Ju 1990:08) med uppdrag att göra enöversyn av aktiebolagslagen och konkurskommittén (I 1990:02)arbetar för att skapa bättre förutsättningar förföretagsamhetens utveckling.Erfarenheterna visar att den förda politiken har varitfördelaktig och lett till en god utveckling för de svenskasmåföretagen.Utskottet delar inte heller den uppfattning som förs fram i deborgerliga partimotionerna, att regeringen har eftersattavregleringsarbetet. Snarare är det så att avreglering ochregelförenkling har mycket hög prioritet i regeringens arbete.Som sägs i propositionen har olika typer av strukturåtgärderkommit att få allt större betydelse i förhållande tilltraditionell finans- och penningpolitik. Det gäller bl.a.strukturåtgärder som syftar till att skapa de betingelseroch de spelregler som krävs för en stabil och långsiktigekonomisk tillväxt.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga här aktuellamotioner i berörda delar.Utländska företagsförvärv och investeringar m.m.Utländska företagsförvärvKontrollen av utländska förvärv av svenska företag sker genomlagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m.m.(företagsförvärvslagen). Kontrollen sker dels genom ett systemmed s.k. utlänningsförbehåll, dels genom en tillståndsprövningav vissa aktieförvärv. Avgörande vid tillståndsprövningen ärhuruvida ett förvärv av ett företag strider mot något väsentligtallmänt intresse.I propositionen (s. 224--226) aviseras en nära föreståendeanpassning av den svenska företagsförvärvslagstiftningen tillEGs regler. Under de pågående EES-förhandlingarna har det visatsig att undantag från EGs regler, som skulle ge beståendeutrymme för den svenska företagsförvärvslagen i nuvarandeutformning, inte kommer att bli möjliga. Både EG och den svenskaregeringen fäster stort avseende vid principen om likabehandlinginom ett framtida EES-område.Utländska investeringar i kan, anförs det ipropositionen, medföra fördelar som ökad tillförsel av kunnandeom teknik och marknader. Internationaliseringen kan därigenomskapa förutsättningar för ökad produktivitet och tillväxt.Dessutom kan ett ökat inflöde av utländska investeringarinnebära en positiv effekt på bytesbalans.Ett ökat samarbete genom ett eller ett EG-medlemskapkräver, enligt propositionen, att formella hinder för utländskaföretagsförvärv i helt avlägsnas, bortsett från debegränsningar som internationella överenskommelser, t.ex. EGsregler, medger. Sådana begränsningar får endast finnas för attsäkerställa allmän ordning, allmän säkerhet och folkhälsa samttill skydd för väsentliga säkerhetsintressen, som är förbundnamed produktion och handel med krigsmateriel.Enligt vad utskottet har erfarit avser regeringen att undersommaren 1991 lägga fram lagförslag i denna fråga och dåredovisa hur anpassningen lagtekniskt skall gå till. Inomregeringskansliet håller vidare en departementspromemoria på attutarbetas, på grundval av ägarutredningens förslag i fråga om deanställdas insyn och inflytande i samband med företagsförvärv.Promemorian planeras bli avlämnad , varefterremissbehandling skall ske.Vad gäller vissa andra regler som kan påverka utlänningarsmöjligheter att förvärva svenska företag ingår dessa iarbetsområdet för kommittén med uppdrag att göra en översyn avaktiebolagslagen (Ju 1990:08). Denna kommitté skall enligt sinadirektiv (dir. 1990:46) bl.a. föreslå de lagändringar somerfordras med hänsyn till den pågående europeiska integrationen.Vidare skall kommittén överväga frågor som rör aktiebolagetskapital och finansiella instrument, aktiebolagets organisationsamt aktieägarnas minoritetsskydd. Kommittén planerar att lämnaett delbetänkande avseende EG-anpassning.Däri kan t.ex. regler om utlänningsklausuler i svenskabolagsordningar komma att behandlas.Riksdagen skall avskaffa lagen om utländska förvärvav svenska företag, krävs det i partimotioner -- motionerna1990/91:N255 och 1990/91:N351 -- från moderata samlingspartietresp. Det finns ingen anledning attavvakta resultatet av EES-förhandlingarna, anförs det. Utländskadirektinvesteringar i skulle kunna främjanäringslivsutvecklingen genom att bidra med ny teknologi ochföretagsledningskompetens. Dessutom är det risk för att denuvarande svenska reglerna kan skapa problem för svenska företagsom vill förvärva utländska företag. I motion 1990/91:N255 (m)påtalas också att även andra regler som kan stå i strid med EGsrättstillämpning -- främst utlänningsklausulerna i svenskabolagsordningar -- måste ändras.Vänsterpartiet föreslår i motion 1990/91:N45 attföretagsförvärvslagstiftningen skall ändras så att det blirmöjligt att bevara de största och viktigaste företagen i svenskägo. Vidare borde bestämmelser införas som garanterar defackliga organisationerna stort inflytande vid köp ochförsäljning av företag.Frågan om ändringar i företagsförvärvslagstiftningen för attmöjliggöra att svenska företag bevaras i svensk ägo tas ocksåupp i motion 1990/91:N28 (v) och då med särskild anknytning tillföretag inom skogsindustrin. Motionärerna menar att det är riskför att den svenska sågverksnäringen på ett mer markerat sätt änför närvarande kan få ställning som enbart leverantör av råvaratill övriga , om utlänningar fritt får köpa svenskaföretag.Även i partimotion 1990/91:N42 uttrycks skepsisinför regeringens inställning till ändring avföretagsförvärvslagstiftningen. Motionärerna menar att problemmed maktkoncentration, alienation, storskalighet, minskandekonkurrens, minskad självtillit, ökat transportarbete etc. måstebeaktas i det vidare arbetet på harmonisering med EG.Utskottet instämmer i de synpunkter beträffande angelägenhetenav att den svenska företagsförvärvslagstiftningen anpassas tillEGs regler, som framförs i propositionen. En ökadinternationalisering kan leda till en vitalisering av svensktnäringsliv, genom det tillskott av kunnande och marknader somden innebär. Däremot kan utskottet inte inse att det skulle rådasådan brådska -- som påstås i motionerna 1990/91:N255 (m) och1990/91:N351 (fp) -- att det inte skulle finnas tid försedvanligt beredningsarbete i form av bl.a. utarbetande av enlagrådsremiss. Likaså kan utskottet inte inse att någraallvarligare följder skulle uppstå om man avvaktar detdelbetänkande om EG-anpassning som kommittén för översyn avaktiebolagslagen planerar att lämna (ses.34), innan man tar ställning till eventuella andralagändringar. I betänkandet kan, enligt vad utskottet erfarit,frågan om ändring av utlänningsklausulerna i svenskabolagsordningar, som tas upp i motion 1990/91:N255 (m),komma att behandlas.De farhågor för att större svenska företag i betydandeutsträckning skulle övergå i utländsk ägo som förs fram imotionerna 1990/91:N45 (v) och 1990/91:N28 (v) anser utskottetvara väsentligt överdrivna. Detsamma gäller farhågorna i motion1990/91:N42 (mp) för att problem skall uppstå i form avmaktkoncentration och minskande konkurrens. Eventuella risker pådessa områden får mötas på annat sätt än genomutlänningsdiskriminerande lagstiftning. Vad gäller frågan om attgarantera de fackliga organisationerna inflytande vidföretagsköp och försäljning, som tas upp i motion 1990/91:N45(v), vill utskottet hänvisa till den tidigare nämndadepartementspromemorian som skall behandla just denna fråga.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga fem här aktuellamotioner i berörda delar.Främjande av utländska investeringarRiksdagen godkände en försöksverksamhet medinvesteringsfrämjande aktiviteter i inom en finansiell ramav 5 milj.kr. 1989/90:88, 1989/90:NU30).Statens industriverk () har fått i uppdrag att i samarbetemed industridepartementet utarbeta ett treårigt program föråtgärderna i . Moderata samlingspartiets och folkpartietsföreträdare i utskottet hävdade i en reservation att deföreslagna åtgärderna inte skulle bidra till att främja deutländska investeringarna. Även företrädarereserverade sig, med hänvisning till att det inte skulle finnasbehov av ökade internationella investeringar i Sverige.Den planerade förändringen av förvärvslagstiftningen och detförhållandet att har meddelat sin ambition att sökamedlemskap i påverkar positivt förutsättningarna för attattrahera utländska investerare, sägs det nu i propositionen.Dessa åtgärder borde därför följas upp genom en förstärkning avden aktivitet som har påbörjats för att främja utländskainvesteringar i . I propositionen föreslås en ökning avresurserna med 7 milj.kr. till 8,5 milj.kr. för budgetåret1991/92. Vidare anförs att medel från anslaget bör avsättas föruppföljning och utvärdering av projektet, bl.a. för att geunderlag för övervägande av breddning av verksamheten till attgälla andra länder.I två motioner från liberalerna -- motionerna1990/91:N33 och 1990/91:N298 -- yrkas nu avslag på förslaget attmedel skall anvisas för det angivna ändamålet. All erfarenhetfrån andra länder tyder på att den typ av verksamhet som här äraktuell inte ger upphov till fler investeringar, hävdarmotionärerna. Vad som skulle kunna locka utländska investeringartill är däremot, menar de, en sund ekonomisk politik somskapar tillväxt genom sänkt skattetryck, fasta spelregler ochinfrastrukturinvesteringar.Utskottet ansluter sig , liksom , till regeringensbedömning att de här aktuella åtgärderna kan ha en positiveffekt på utländska intressenters benägenhet att investera iSverige. Självklart innebär inte förekomsten av sådana åtgärderatt lägre krav ställs på den ekonomiska politiken. Alla deåtgärder som föreslås i den aktuella propositionen har somövergripande mål att skapa bättre förutsättningar för tillväxt.Utskottet vill understryka att det är viktigt att, som sägs ipropositionen, aktiviteterna följs upp och utvärderas.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag tillanslag och avstyrker motionerna 1990/91:N33 (fp) och1990/91:N298 (fp) i här aktuella delar.Ömsesidigt ägandeI två partimotioner -- motionerna 1990/91:N255 (m) och1990/91:N351 (fp) -- tas frågan om åtgärder mot ömsesidigt ellercirkulärt ägande upp.Ett sådant ägande -- korsägande -- innebär, sägermotionärerna, att ägande och inflytande, som borde höra ihop, istor utsträckning skiljs från varandra. I första hand bordekorsägandet bringas att upphöra genom självreglering inomnäringslivet. I andra hand anser motionärerna att lagstiftningkan tillgripas i enlighet med vad som kan komma att gälla inomEG.Frågan om ömsesidigt ägande behandlades av hösten1990, på grundval av motionsyrkanden (m; fp) av liknandeinnebörd som de här aktuella (1990/91:NU6). Utskottet ansåg attdet inte var befogat med något åtgärd från sida,eftersom frågan kan komma att bli föremål för utredning avkommittén för översyn av aktiebolagslagen (Ju 1990:08).Riksdagen följde utskottet. Företrädarna för moderatasamlingspartiet, liberalerna och centerpartietreserverade sig gemensamt till förmån för motionsyrkandena.Utskottet hänvisade (1990/91:NU6) till att ägarutredningen isitt huvudbetänkande hade konstaterat att ett omfattandeömsesidigt eller cirkulärt ägande från inflytandesynpunkt kanförsämra näringslivets tillväxt och förnyelseförmåga.Kommittén med uppdrag att göra en översyn av aktiebolagslagenskall enligt sina direktiv (dir. 1990:46) bl.a. föreslå delagändringar som erfordras med hänsyn till den pågåendeeuropeiska integrationen. I direktiven erinras om att det inomEG-kommissionen förbereds förslag till ändringari de bolagsrättsliga direktiven i syfte att hinder motföretagsförvärv skall undanröjas. Utvecklingen inom detta områdekan, anförs det, senare komma att föranleda att utredningen fårtilläggsdirektiv beträffande frågan om ömsesidigt och cirkulärtägande.Utskottet ser ingen anledning för att ta någon annanställning i frågan om det ömsesidiga ägandet än vad som gjordesi höstas. Därmed avstyrks motionerna 1990/91:N255 (m) och1990/91:N351 (fp) i berörda delar.Teknisk utvecklingTeknikvetenskapliga forskningsrådetI propositionen (s. 51--54) framhålls betydelsen av tekniskforskning och utveckling. Grundläggande och långsiktig tekniskforskning är, framhålls det, en viktig del av landetsteknologibas och behövs för att skapa erforderlig avanceradkompetens. En stark och högtstående teknisk grundforskning är ennödvändig förutsättning såväl för att tekniskspjutspetsforskning skall kunna genomföras som för att en högkvalitet på utbildningen av tekniker och forskare skall kunnabibehållas.I syfte att den tekniska grundforskningen skall stärkasinrättades enligt beslut detteknikvetenskapliga forskningsrådet (TFR) (prop. 1989/90:90,1989/90:NU40). TFR har enligt sin instruktion (SFS 1990:730)till uppgift att främja och stödja vetenskapligt betydelsefullgrundforskning inom det tekniska området. TFR skall verka föratt information om forskning och forskningsresultat sprids ochskall samverka med andra myndigheter och organ inom forskningensområde. Det skall byggas upp successivt framtill mitten av 1990-talet.Regeringen föreslår att ett anslag på 130,5 milj.kr. anvisastill TFR för nästa budgetår. Anslaget skall finansiera denforskningsstödjande verksamhet m.m. som TFR bedriver samt rådetsförvaltning. Anslaget har beräknats till 110,5 milj.kr. enligtde riktlinjer för resursförstärkningar som lade fastvåren 1990.I propositionen (s. 51--54) föreslås dessutom att TFRsuccessivt tillförs 50 milj.kr. för att kunnafinansiera ytterligare 200 doktorandtjänster vid främst tekniskfakultet. För budgetåren 1991/92--1994/95 beräknas en ökning avanslaget för detta ändamål med resp. 20 milj.kr., 12,5 milj.kr.,12,5 milj.kr. och 5 milj.kr. Utöver den ökning av resurser fördoktorandutbildningen via TFR som föreslås lämnas förslag inomramen för ordinarie forskningsanslag underutbildningsdepartementets huvudtitel om inrättande av 120 nyadoktorandtjänster till en kostnad av 30 milj.kr.