bet · GE01SkU22 · 1991-04-09 00:00:00 — Detta sker somVärldshälsoorganisationen satt som mål att alkoholkonsumtionenskall minskas fram och som detblir allt klarare att tobaksbruket är en av huvudorsakerna alltför tidig död hos många människor. Man uppmuntrar alltsåmedvetet hälsoskador för att stödja turistnäringen somegentligen borde ha andra och mer positiva funktioner.Jag anser därför att internordiska färjeleder skallklassificeras som korta rutter.Frågan ställs på sin spets när vissa färjelinjer klassificerassom långa rutter med tillstånd till skattefri försäljning, medanandra liknande rutter inte får sådana tillstånd. Ett flagrantexempel på detta är det olyckliga beslutet att omklassificeraYstad--Rönne-leden till lång rutt i motsats till vad som gällerför leden --Allinge.Beslutet att förklara --som lång rutt bör alltsårivas upp av två anledningar, dels för att inte uppmuntrahälsoskadorna av alkohol och tobak skattevägen, dels för attåterställa konkurrensneutraliteten gentemot --Allinge.dels vid mom. 7 hemställt7. beträffande korta och långa rutteratt med bifall till motion 1990/91:Sk683 yrkandena1 och 2 och med avslag på motionerna 1990/91:Sk658,1990/91:Sk684 och 1990/91:Sk732 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna att färjeförbindelsen --börklassificeras som kort rutt och att även övriga internordiskafärjeleder bör förklaras som korta rutter.12. Resandeinförseln, m.m. (mom. 8)() hardels anfört följande:Den skattefria införseln av vin och sprit i samband medutlandsresor har med tiden fått allt större betydelse.Konsumtionen av sådana obeskattade drycker utgör en väsentligdel av den totala alkoholkonsumtionen. Eftersom nuvarande reglermedför problem av olika slag och inte ligger i linje med denrestriktivitet som bör råda på detta område bör den skattefriaresandeinförseln slopas. Jag instämmer därför i det i motionSk642 framställda yrkandet om att skatt skall betalas på allinförsel av alkoholhaltiga drycker.dels vid mom. 8 hemställt8. beträffande resandeinförseln, m.m.att med bifall till motion 1990/91:Sk642 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts ireservationen om skatt på införsel av alkoholhaltiga drycker.13. EG-frågor (mom. 9)() och () hardels anfört följande:En bestämd målsättning för de pågående förhandlingarna om ettnärmare samarbete med EG bör vara att självständigt fårbedriva en socialt motiverad alkoholpolitik och enalkoholpolitiskt motiverad beskattning av alkoholdrycker. Enanpassning av alkoholskatterna till en nivå som är vanlig inomEG skulle leda till en kraftig konsumtionsökning och ettuppgivande av vår målsättning att minska den totalaalkoholkonsumtionen. Regeringen bör därför upplysa EG om attSverige inte kommer att tillämpa de prisnivåer på alkoholdryckersom nu är aktuella inom EG och att inte avser att ändrasin socialt motiverade alkoholpolitik. Med det anfördatillstyrker vi motionerna Sk623 och Sk642 i denna del.dels vid mom. 9 hemställt9. beträffande EG-frågoratt med bifall till motionerna 1990/91:Sk428yrkande 3, 1990/91:Sk623 och 1990/91:Sk642 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad som har anförts ireservationen om EG och alkoholbeskattningen.14. Tobaksskatten (mom. 11)(), (), () ochHåkan () hardels anfört följande:Som framhålls i flera motioner är det av många skäl angelägetatt begränsa tobakskonsumtionen och därmed också de svåraskadeverkningar som tobaksröken medför både för dem som rökeroch för andra. Det är av vikt att prisinstrumentet på sätt somanges i motion Sk664 och Sk667 utnyttjas aktivt för att kommatill rätta med missbruket. Förslagen är enligt vår uppfattningväl avvägda.Vi instämmer i de krav som framställs i motionerna Sk664 ochSk667 och anser att regeringen skyndsamt bör lägga fram förslagtill de lagändringar som behövs. Med det anförda är övrigamotionsyrkanden på detta område helt eller delvis tillgodosedda.dels vid mom. 11 hemställt11. beträffande tobaksskattenatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk664 och1990/91:Sk667 yrkande 1 och med anledning av motionerna1990/91:Sk627 yrkande 33 i denna del, 1990/91:Sk633 yrkande1 och 1990/91:Sk667 yrkande 2 som sin mening uttalar vad somanförs i reservationen om att prisinstrumentet bör utnyttjasaktivt för att komma till rätta med missbruket av tobak och hosregeringen begär förslag om sådana höjningar av tobaksskattensom anges i reservationen.15. Tobaksskatten (mom. 11)() hardels anfört följande:Konsumtionen av alkohol och tobak orsakar storaskadeverkningar såväl för dem som röker och många personer ideras omgivning som för samhället. Med tanke på alla deolägenheter och merkostnader som tobaksbruket medför börtobaksskatten höjas väsentligt. Jag instämmer därför i de kravsom framställs i motionerna Sk633 och Sk627 om en höjning avtobaksskatten . Regeringen bör lägga fram förslag tillde lagändringar som behövs.Med det anförda tillgodoses även de övriga motionsyrkandena pådetta område.dels vid mom. 11 hemställt11. beträffande tobaksskattenatt med bifall till motion 1990/91:Sk633 yrkande 1och med anledning av motionerna 1990/91:Sk627 yrkande 33 idenna del, 1990/91:Sk664 och 1990/91:Sk667 som sin meningger regeringen till känna vad som anförs i reservationen om enhöjning av skatten på tobak med 40%.Särskilt yttrandeEG-frågor (mom. 9)(), (), () ochHåkan () anför:När det gäller den västeuropeiska integrationen harsocialutskottet i sitt yttrande åter konstaterat att det intefinns någon gemensam alkoholpolitik inom EG och inte hellernågon gemensam skattepolitik. Diskussioner pågår dock omskattepolitiken. Inget hindrar ett land från att bedriva enrestriktiv alkoholpolitik, där t.ex. prismekanismen utnyttjassom ett aktivt alkoholpolitiskt instrument. Det bör kraftigtunderstrykas att integrationsarbetet från svensk sida inte fårbedrivas så att en effektiv svensk alkoholpolitik försvåras. Viutgår från att regeringen noga bevakar denna fråga.Socialutskottets yttrande1990/91:SoU4yBilagaAlkoholbeskattning, m.m.Till skatteutskottetSkatteutskottet har berett socialutskottet tillfälle att yttrasig över ett antal motioner från den allmänna motionstiden 1991som rör alkoholskattefrågor. Det gäller motionerna Sk428yrkandena 3 och 4, Sk433 yrkande 26, Sk608, Sk623, Sk627 yrkande33, Sk641, Sk642, Sk657, Sk658, Sk683, Sk684, Sk685, Sk701,Sk732 yrkandena 3 och 4, Sk733, Sk737 yrkande 2 och begränsar sitt yttrande till renaalkoholskattefrågor och tar därför inte upp motionerna Sk641yrkande 3 och Sk737 yrkande 2. En motion om avgifter påserveringstillstånd, som hänvisats till utskottet, överlämnassamtidigt till skatteutskottet.AlkoholbeskattningenI fyra motioner begärs att alkoholskatten höjs under år 1991.Det gäller motionerna Sk433 av m.fl. (v) yrkande26, Sk627 av m.fl. (mp) yrkande 33, Sk642av m.fl. (mp) yrkande 2 och Sk733 av BengtWesterberg m.fl. (fp). I motion Sk701 av ochHugo (båda c) begärs att en femprocentig hälso- ochsjukvårdsavgift införs på alkohol och tobak. I motionernaåberopas genomgående alkoholpolitiska skäl.Riktlinjerna för den nuvarande alkoholpolitiken beslutades år1977 (prop. 1976/77:108, SkU40). antog då under bredenighet ett samlat alkoholpolitiskt program med tonvikt påsocialpolitiska insatser i vid mening och ökade resurser tillförebyggande åtgärder och upplysningsverksamhet. I riktlinjernaingår också att föra en aktiv prispolitik. Häri ligger attbeskattningen bör utnyttjas så att den ger bästa möjliga effektpå dryckesvanorna. Principerna innebär bl.a. att alkoholprisernaskall vara höga och följa den allmänna prisutvecklingen och attprishöjningarna skall genomföras relativt ofta.I sitt betänkande En aktiv alkoholpolitik, m.m. (1989/90:SoU2)uttalade socialutskottet att måste besluta om konkretaåtgärder som leder till en sänkning av alkoholkonsumtionen.Utgångspunkten för dessa insatser borde vara detalkoholpolitiska beslut som fattade . Utskottetställde sig återigen bakom WHOs mål att minskaalkoholkonsumtionen . Detfanns bl.a., enligt utskottets mening, skäl att ägna särskilduppmärksamhet åt prisutvecklingen på alkoholdrycker som enfaktor av betydelse för konsumtionen.Vad ett enigt utskott anfört om behovet av en mer aktivalkoholpolitik gav regeringen till känna.En alkoholpolitisk proposition är aviserad till i april 1991.Alkoholskatten höjdes på samtliga alkoholdrycker den 7maj 1990 (prop. 1989/90:114, FiU20, SkU2y).Utskottet vill nu anföra följande.Beskattningen av de alkoholhaltiga dryckerna är ett centraltalkoholpolitiskt instrument, som måste användas så att det gerbästa möjliga effekt på dryckesvanorna. I likhet med vadskatteutskottet tidigare anfört (1989/90:SkU2y) villsocialutskottet dock framhålla att en aktiv prispolitik endastär ett av flera medel som bör utnyttjas för att sänkaalkoholkonsumtionen. Lämpligheten av en höjning avalkoholpriserna bör bedömas med hänsyn till utvecklingen i stortpå alkoholområdet och till faran för skadeverkningar, t.ex. iform av ökad hemtillverkning.Med hänvisning härtill och till att regeringens kommandeproposition på det alkoholpolitiska området bör avvaktas innanriksdagen tar ställning till en skattehöjning föreslår utskottetatt motionerna Sk433 (v) yrkande 26, Sk627 (mp) yrkande 33,Sk642 (mp) yrkande 2 och Sk733 (fp) avslås.I motion Sk701 (c) begärs att en femprocentig sjukvårdsavgiftskall tas ut på såväl tobak som alkohol.Skatteutskottet har vid sin bedömning av likalydande motioneransett att en avgift av detta slag givetvis borde ses som enskatt och att det inte finns någon anledning att dela uppbeskattningen av de aktuella varorna på det sätt sommotionärerna föreslagit. saknar anledning attgöra en annan bedömning och föreslår därför att motion Sk701 (c)avslås.Motion Sk738 av och (bådam) rör beskattningens närmare utformning. I fråga om lättvinanser motionärerna att beskattningen bör ändras så attkvalitetsviner blir billigare och alkoholstarka lättviner dyrare(yrkande 1). Motionärerna vill också ha en ny lägreskatteklass för starköl med högst 3,6 viktprocent alkohol(yrkande 2) samt begär förslag om lindrad beskattning avalkoholdrycker för servering (yrkande 3). Syftet med detsistnämnda yrkandet är att styra alkoholkonsumtionen tillrestaurangerna och minska konsumtionen före och/eller efterrestaurangbesök och därmed åstadkomma en sänkning avtotalkonsumtionen.En utredning om beskattningen av alkoholhaltiga dryckertillsattes 1989 (dir. 1989:51). Utgångspunkten förutredningsarbetet är att skapa ett skattesystem därbeskattningen av alkoholdrycker och därmed också priset i högregrad än bestäms av dryckens alkoholhalt.Utredarens strävanden bör enligt direktiven vara att församtliga alkoholdrycker åstadkomma ett enhetligt skattesystemsom är neutralt i förhållande till konsumentens val mellan olikaprodukter med likvärdig alkoholstyrka. Det skall också ankommapå utredaren att pröva om den nuvarande klassindelningen avmaltdrycker är ändamålsenlig och går att inordna i ett enhetligtskattesystem. Utredaren kommer att redovisa resultatet av sittarbete senare i vår.Socialutskottet anser att det pågående arbetet ialkoholbeskattningsutredningen bör avvaktas innanriksdagen tar ställning till sådana krav som förs fram iyrkandena 1 och 2. Motion Sk738 (m) avstyrks därför i dessadelar.Utskottet anser inte att det finns underlag för att anta atten sänkning av alkoholpriserna på restauranger skulle leda sänkt totalkonsumtion. Det torde i stället finnas risk föratt nya alkoholkonsumenter attraheras av sänkta alkoholpriseroch att totalkonsumtionen ökar. Det är för övrigt inte givet attsänkta skatter skulle leda till lägre priser, eftersomrestaurangerna själva bestämmer prissättningen. Motion Sk738avstyrks därför även i nu aktuell del (yrkande 3).Färjetrafik, m.m.Resande som kommer till får införa resandeutrustningoch vissa varor fritt från tull, skatt och andra avgifter. Påalkoholområdet gäller att den som fyllt och varitutomlands får medföra sprit, vinoch starköl. Om sprit ej medförs får vinmedföras. Tullfrihet gäller inte alkoholhaltiga drycker som haranskaffats ombord på fartyg på s.k. korta rutter, t.ex.Öresundstrafiken och förbindelsen --Allinge. -- Isamband med utlandsresan kan den som reser med flyg eller båtinköpa varor skattefritt. Försäljningen i s.k. tax-free shopsbegränsar sig till de kvantiteter som får införas tull- ochskattefritt. Beträffande den skattefria serveringen ombordgäller inga särskilda restriktioner. Frågan om huruvidafärjelinjer skall betraktas som långa eller korta rutterregleras i en överenskommelse mellan , , ochFinland, den s.k. nordiska provianteringsöverenskommelsen (bil.4302 till TFS 1968:210). Passagerarfartyg som går i trafikmellan hamnar i , , och har s.k. friprovianteringsrätt, dvs. rätt att slippa skatt på varor somsäljs för förtäring ombord eller för ilandförsel. Våren 1989omklassificerades linjen --genom beslut av regeringentill s.k. lång rutt, och därmed får skattefri försäljning skeombord.Rätten till skattefri proviantering och försäljning på fartygi Gotlandstrafiken tas upp i motionerna Sk428 av . (m) yrkande 4, Sk608 av () ochSk641 av och (båda m) yrkandena1--2.Yrkandena grundar sig främst på en omsorg om Gotlandstrafikensekonomi och en önskan att främja turismen till Gotland.Motioner med liknande innehåll som de nu aktuella har fleragånger avstyrkts av skatteutskottet med hänvisning bl.a. tillatt skattefri servering och försäljning av alkoholdrycker börförbehållas den internationella trafiken. Utskottet delarskatteutskottets bedömning. Utskottet anser dessutom att etttillgodoseende av motionärernas förslag skulle strida motriksdagens uttalanden om vikten av att sänka totalkonsumtionenav alkohol. Motionerna Sk428 (m) yrkande 4 och Sk608 (m)yrkandena 1 och 2 avstyrks därför.Frågan om skattefri försäljning i Bornholmstrafiken tas upp iflera motioner.I motionerna Sk658 av m.fl. (s), Sk684 avKarl-Erik och (båda c) och Sk732 av BoLundgren m.fl. (m) yrkande 4 begärs tillkännagivanden tillregeringen om att färjeförbindelsen --Allinge böromklassificeras till lång rutt. Motionärerna hänvisar till attYstad--är en lång rutt och anser det orimligt urkonkurrenssynpunkt att två närliggande rutter behandlas på olikasätt. Motionärerna i motion Sk683 av och (båda mp) anser också att konkurrensneutralitetenmellan de båda linjerna bör återställas, men på motsatt sätt,dvs. genom att färjelinjen --förklaras som kort rutti skattehänseende.Frågan om huruvida färjelinjer skall betraktas som långa ellerkorta regleras, som ovan nämnts, i den nordiskaprovianteringsöverenskommelsen. kan inte ensidigt ändraklassificeringen utan att säga upp överenskommelsen. Motioner omomklassificering av färjelinjen --Allinge till långrutt har avstyrkts av skatteutskottet, bl.a. med hänvisning tillatt detta kräver nya förhandlingar med , som hittillsinte visat intresse för en omklassificering av denna linje.I detta sammanhang kan nämnas att har uttalatsig för ett avskaffande av resandebestämmelserna från 1993.Danmark har dock haft reservationer i detta avseende.Utskottet instämmer i uppfattningen att närliggande rutter börbehandlas lika. Enligt utskottets bedömning vore det frånalkoholpolitisk synpunkt lämpligt om den skattefriaförsäljningen på sträckan --upphörde. Detta kräverdock nya förhandlingar med . Med hänsyn härtill föreslårutskottet att de nu aktuella motionerna avstyrks.Motionärerna i motion Sk642 (mp) anser att skatt skallbetalas på all införsel av alkoholhaltiga drycker (yrkande3). I motion Sk683 (mp) begärs ett tillkännagivande om attinter-nordiska färjeleder förklaras som korta rutter. Enligtmotionärerna bör inte hälsoskadorna av alkohol och tobakuppmuntras skattevägen i syfte att stödja turistnäringen.Motioner om att slopa skattelättnader vid försäljningen ochinförseln av alkoholdrycker i utlandstrafiken har behandlats avskatteutskottet tidigare, se bl.a. 1989/90:SkU2y.Skatteutskottet har vid behandlingen av dessa frågor haft vissförståelse för önskemålet att ingripa mot utlandsresenärernasskattefria införsel men har avstyrkt yrkandena med hänvisningtill svårigheterna att nå fram till internationellaöverenskommelser i denna fråga och till att det inte kunde ansesaktuellt att söka speciella lösningar för i bosattapersoner.Socialutskottet delar skatteutskottets inställning. MotionernaSk642 (mp) yrkande 3 och Sk683 (mp) yrkande 2 avstyrks alltså.Som tidigare påpekats har uttalat sig för ettavskaffande av de särskilda resandebestämmelserna fr.o.m. 1993.I motion Sk732 (m) yrkande 3 begärs ett tillkännagivandeom vad som i motionen anförts om att avskaffa den s.k. LexÖresund. Motionärerna anser att de regler som skall gälla förfärjeförbindelserna från till i princip bör hasamma utformning som för övriga linjer, t.ex. linjerna mellanGöteborg och samt och . börenligt motionärerna ta initiativ till nya överläggningar medDanmark för att få bort "". "" innebär att rätt till tullfri införsel av varorsom anskaffats ombord inte gäller spritdrycker, vin ellerstarköl och inte mer än 40 cigaretter eller 20 cigarrer förresande som kommer med fartyg i trafik mellan dansk hamn vidÖresund eller och , och Blekingelän eller län t.o.m. i norr (8 §resandeförordningen (1987:1072).En utvidgning av rätten till tullfri införsel avalkoholdrycker skulle enligt utskottets bedömning motverka densänkning av den totala alkoholkonsumtionen som riksdagentidigare uttalat sig för. Motion Sk732 (m) yrkande 4 avstyrksdärför.EG och alkoholbeskattningenI motion Sk623 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförtsom att alkoholen skall undantas vid en EG-integration. Sverigehar av sociala och medicinska skäl all anledning att behållasina högre punktskatter på alkohol, anför motionärerna. Sverigemåste alltså kräva att alkoholen undantas från integrationen iett eventuellt och vid ett eventuellt EG-medlemskap.Även i motion Sk642 (mp) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att den pågående harmoniseringen till EG inte fårleda till att skatten på alkoholhaltiga drycker sänks (yrkande1).I motion Sk428 (m) begärs ett tillkännagivande om att denfria provianteringsrätten inom färjetrafiken bör bibehållasäven inom ett utökat EG-område (yrkande 3).Frågan om harmonisering av skattesatser omfattas inte av de nupågående EG--EFTA-förhandlingarna.1987 presenterade förslag rörandeharmoniseringen av den indirekta beskattningen inom EG. Efterkritik från medlemsländerna presenterades 1989 kraftigtreviderade förslag.I de nu liggande förslagen avseende moms och punktskatteranges minimiskattesatser, vilket således inte hindrar ett landfrån att använda högre skattesatser. Kommissionens uppfattningär dock att man bör eftersträva en harmonisering av deindirekta skatterna inom EG. Tidsplanen för den fortsattabehandlingen av förslagen är oklar eftersom det rör sig omkontroversiella frågor, som dessutom kräver enhälliga beslut irådet.Frågor om resandebestämmelser -- kvantitets- och värdegränserför varor som inköpts av resande för personligt bruk -- har inågon mån varit uppe för diskussion inom ramen förLuxemburgprocessen, där sakdiskussionerna dock skjutits påframtiden. Frågan har också tagits upp i EFTA-kretsen inom ramenför /Bryssel-processen. Vad som härvid diskuterats är intenågon fullständig harmonisering av resandebestämmelserna, utanendast möjligheterna att samordna villkoren för dessabestämmelser (inom EG avser de uppsatta värdegränsernabeskattade varor, medan motsvarande gränser i flertaletEFTA-länder avser varor som köpts tax-free). Kommissionensinställning till att diskutera dessa frågor med EFTA-sidan ärför närvarande oklar.När det gäller utvecklingen inom EG har rådet uttalat sig förett avskaffande av resandebestämmelserna . hardock reservationer i detta avseende.Den enda fråga med alkoholpolitiska beröringspunkter somdirekt aktualiserats i EES-förhandlingarna gäller statligahandelsmonopol.Socialutskottet konstaterade i ett yttrande tillutrikesutskottet över motioner om och den västeuropeiskaintegrationen att det inte finns någon gemensam alkoholpolitikinom EG och inte heller någon gemensam skattepolitik(1990/91:SoU1y).Socialutskottet anförde vidare:Diskussioner pågår dock om skattepolitiken. Inget hindrar ettland från att bedriva en restriktiv alkoholpolitik, där t.ex.prismekanismen utnyttjas som ett aktivt alkoholpolitisktinstrument. vill kraftigt understryka attintegrationsarbetet från svensk sida inte får bedrivas så att eneffektiv svensk alkoholpolitik försvåras. Utskottet utgår frånatt regeringen noga bevakar denna fråga.Skatteutskottet uppgav i sitt yttrande i samma fråga att depågående EES-förhandlingarna inte i någon nämnvärd utsträckningomfattat beskattningsfrågorna, vare sig på alkoholområdet elleri övrigt. Vidare hänvisade skatteutskottet till att den framtidautformningen av de svenska alkoholskatterna för övrigt är underutredning (Fi 1989:06), varvid bl.a. EG-aspekterna skall beaktas(dir. 1989:51). I fråga om skatterna på bl.a. alkoholdryckerhade skatteutskottet tidigare understrukit att målet för ettsvenskt deltagande i den västeuropeiska integrationsprocessenborde vara att de sociala och hälsomässiga strävandena inom densvenska politiken inte fick försvagas (1990/91:SkU1y).Utrikesutskottet anslöt sig till social- och skatteutskottensyttranden (1990/91:UU8 s. 62) och avstyrkte de då aktuellamotionerna. följde utrikesutskottet.Alkoholskatteutredningen, som alltså även skall beaktaEG-aspekterna i sin översyn, kommer som tidigare nämnts attlägga fram ett betänkande senare under våren 1991.Här kan också nämnas att har rekommenderatministerkommittén att låta en expertgrupp utarbeta nationellastrategier för att sänka alkoholkonsumtionen och förhindramissbruk. I parlamentariska församlingens rekommendation (nr1136) betonas bl.a. att alkoholtraditionerna skiljer sigväsentligt mellan olika delar i och att det därför krävsvarierande nationella strategier för att sänkaalkoholkonsumtionen. En anpassning till de olikaalkoholtraditionerna medför också att skillnaderna ialkoholskattenivåer mellan de olika länderna bör tillåtas bestå,heter det i rekommendationen.Utskottet vill återigen understryka att det europeiskaintegrationsarbetet från svensk sida inte får bedrivas så att eneffektiv svensk alkoholpolitik försvåras. Några sådana initiativsom begärs i motionerna Sk623 (v), Sk642 (mp) och Sk428 (m)behövs dock inte, varför utskottet föreslår att motionernaavstyrks.Avgifter på utskänkningstillståndI motion Sk685 av () och ()begärs förslag om en särskild avgift för serveringstillstånd föralkoholdrycker. En sådan avgift skulle enligt motionärerna bl.a.kunna bidra till återhållsamhet med ansökningar och ha enskötsamhetseffekt. I motion So207 av m.fl. (mp),som remitterats till socialutskottet, begärs lagstiftning om"höga, obligatoriska avgifter för serveringstillstånd"(yrkande 1).Utskottet beslutar att med detta yttrande överlämna det senaremotionsyrkandet till skatteutskottet.Skatteutskottet behandlade frågan om en höjning avexpeditionsavgifterna för serveringstillstånd i ett yttrandetill finansutskottet (1989/90:SkU2y). Skatteutskottetanförde:Frågan om en höjning av expeditionsavgifterna förserveringstillstånd, som har tagits upp avalkoholhandelsutredningen (SOU 1985:15, jfr SkU 1987/88:4y), harpå nytt aktualiserats av . I sitt remissyttrandeöver länsstyrelsernas anslagsframställningar har socialstyrelsenföreslagit att nuvarande expeditionsavgifter föralkoholtillstånd omformas till ansökningsavgifter och höjs.Förslaget innebär också att en årlig registerhållnings- ochtillsynsavgift införs och avpassas så att länsstyrelsernaskostnad för tillsynen kan täckas (prop. 1989/90:100 bil. Enligt utskottets mening kan man utgå från att de nuaktuella avgiftsfrågorna och förhållandena inomrestaurangbranschen kommer att tas upp av regeringen i sambandmed det fortlöpande arbetet som pågår angående dealkoholpolitiska frågorna utan särskild framställning frånriksdagens sida. Syftet med motionerna får därför i viss månanses vara redan tillgodosett.