bet · GE01SkU17 · 1991-03-19 00:00:00 — att beslutar om skattereduktion för hemmamake ienlighet med vad i motionen anförts,8. att beslutar om skattereduktion för ensamståendemed barn i enlighet med vad som anförts i motionen,9. att beslutar om avdrag för fackföreningsavgift ienlighet med vad som anförts i motionen,10. att hos regeringen begär förslag om begränsningav arbetsgivares avdrag för avgifter tillarbetsgivarorganisationer i enlighet med vad som anförts imotionen,11. att beslutar att pensionärernas särskildagrundavdrag ej skall avtrappas mot förmögenhet,12. att beslutar om möjlighet till särskild prövningav uppskov med realisationsvinstbeskattning av bostäder ienlighet med vad som anförts i motionen,13. att beslutar om att beräkningen av reavinst vidförsäljning av bostadsrätter endast skall utgå frånbostadsrättsinnehavarens ekonomiska förhållanden,14. att beslutar om avdrag för värdehöjandereparationer i enlighet med vad som anförts i motionen,16. att beslutar att hos regeringen hemställa omförslag till kvittning mellan aktiv näringsverksamhet ochinkomst av tjänst i enlighet med vad som anförts i motionen,20. att beslutar om avdrag för egen bil i tjänstenför egenföretagare i enlighet med vad som anförts i motionen,21. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skattefrihet för tävlingsvinster,24. att beslutar att omsättningsskatt på handel medvärdepapper skall slopas i enlighet med vad som anförts imotionen,30. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om analyser av skattereformen ochnödvändiga åtgärder med anledning av skattereformen.1990/91:Sk436 av och () variyrkas, såvitt nu är i fråga,1. att beslutar att kvittningsrätten mellan olikaförvärvskällor skall återinföras,2. att hos regeringen begär förslag om införande avett skattefritt grundbelopp för inkomster från egentillverkning av hemslöjdsalster.1990/91:Sk627 av m.fl. (mp) vari yrkas, såvittnu är i fråga,1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skattens funktion i miljöpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skattens funktion ifördelningspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om dynamiska effekter av skattepolitiken,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regionala effekter av skattepolitiken,5. att beslutar att grundavdraget för inkomst avtjänst skall vara ,6. att beslutar om ett förhöjt grundavdrag förtaxerade inkomster mellan . ienlighet med vad som anförts i motionen,7. att fastställer de i motionen angivnaprocenttalen och brytpunkterna för statlig skatt fr.o.m. år1992,8. att beslutar att skatteskalans brytpunkter ejskall vara indexreglerade,9. att hos regeringen begär förslag om utformning avett extra avdrag för "ej yrkesmässig verksamhet" i enlighetmed vad som anförts i motionen,11. att beslutar om skatterabatter till glesbygdsbori enlighet med vad som anförts i motionen,12. att beslutar om skattemässig värdering avbilförmån i enlighet med vad som anförts i motionen,13. att hos regeringen begär en översyn avprinciperna för värdering av bilförmån i enlighet med vad somanförts i motionen,14. att beslutar om regler för avdrag för resor tilloch från arbete i enlighet med vad som anförts i motionen,15. att , vid avslag på moment 14, som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts angående direktivför utredningen om framtida bilavdrag,16. att beslutar att reducera avdragen förarbetsgivares kostnader för organisationsverksamhet samtskattereduktionen för fackföreningsavgifter i enlighet med vadsom anförts i motionen,18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om begränsningar i avdragsrätten förränteutgifter,20. att som sin mening ger regeringen till känna attfritidshus bör beskattas i den kommun där de är belägna,42. att hos regeringen begär förslag om hur enbegränsad kvittningsrätt skall kunna genomföras i enlighet medvad som anförts i motionen,43. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om företagsbeskattning.1990/91:Sk644 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om återhållsam beskattning av nödvändigkonsumtion,2. att beslutar om lag om ändring i lagen (1968:430)om mervärdeskatt i enlighet med vad i motionen anförts,3. att beslutar upphäva lagen (1990:591) omupphävande av lagen (1941:251) om särskild varuskatt,4. att , därest yrkande 3 bifalls, beträffande lagen(1941:251) om särskild varuskatt hos regeringen begär förslagtill breddning av beskattningsunderlag och skattehöjning samtbeslutar att lagen i fråga ej skall omfatta kemisk-tekniskapreparat i enlighet med vad i motionen anförts,5. att beslutar om ändring i lagen (1977:306) omdryckesskatt så att öl ej längre ingår bland de skattepliktigavarorna, samt beslutar om ny lag med punktskatt på öl ienlighet med vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en skärpt prisövervakning i samband medikraftträdandet av reformförslaget.1990/91:Sk665 av m.fl. (m) vari -- med hänvisningtill innehållet i motion 1990/91:Kr513 -- yrkas, såvitt nu äri fråga,2. att beslutar om införande av skattefrihet upptill . för naturaförmåner, inkl. tävlingspriser, inomidrotten i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag om en förändringav grundavdraget vid inkomstbeskattningen för ideellaorganisationer i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att beslutar att sänka skatteuttaget förbingoskatt med hälften,6. att hos regeringen begär utredning om slopande avreklamskatten i vissa fall i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att beslutar höja schablonavdraget föridrottsutövare till maximalt . från och ,8. att hos regeringen begär förslag ominkomstutjämningsmöjligheter för elitidrottare i enlighet medvad som anförts i motionen,9. att hos regeringen begär utredning omidrottsrörelsens skatte- och avgiftssituation i enlighet medvad som anförts i motionen.1990/91:Sk666 av m.fl. (v) vari -- med hänvisningtill innehållet i motion 1990/91:Jo514 -- yrkas, såvitt nu äri fråga,1. att hos regeringen begär förslag till sänktmervärdebeskattning på livsmedel i enlighet med vad somanförts i motionen.1990/91:Sk668 av m.fl. (mp) vari -- medhänvisning till innehållet i motion 1990/91:T231 -- yrkas,såvitt nu är i fråga,1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om beskattning av fri parkeringsplats.1990/91:Sk669 av och ()vari -- med hänvisning till innehållet i motion 1990/91:Jo234-- yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sänkt moms på mat.1990/91:Sk672 av m.fl. (c) vari -- medhänvisning till innehållet i motion 1990/91:Bo225 -- yrkas,såvitt nu är i fråga,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utnyttjande av fastighetsskatten sombostadspolitiskt instrument.1990/91:Sk708 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om slopande av moms på basmat,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skattebortfallet skall kompenserasmed en generell höjning av den allmänna momsen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om krav på djurhållning och odlingssätt,4. att vid avslag på hemställan 3 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att basmat,som skall stödjas med slopande av moms, definieras på det sättsom beskrivs i motionen.1990/91:Sk821 av Axel () vari yrkas att riksdagenbeslutar att den reducerade församlingsskatt som påförs personsom inte är medlem i sänks från avfastställd församlingsskatt.1990/91:Sf299 av m.fl. (m) vari -- medhänvisning till innehållet i motion 1990/91:A809 -- yrkas,såvitt nu är i fråga,1. att hos regeringen begär förslag som stärkerkvinnors pensionssituation i enlighet med vad som anförts imotionen. Huvudlinjerna i skattereformenDen skattereform som genomförs fullt ut fr.o.m. inkomståret1991 syftar till att uppnå en samhällsekonomiskt effektivbeskattning som fördelningspolitiska mål uppfylls.Reformen innebär att 80--av inkomsttagarna bara kommeratt betala inkomstskatt. Det skattebortfall som dettamedför kompenseras genom breddningar av basen förbeskattningen av arbetsinkomster, en effektivare och skärptkapitalbeskattning och ett ökat uttag av indirekta skatterinkl. miljöskatter på koldioxid och svavel. Åtgärderna avseratt leda till en likformig behandling av olika inkomster ocholika slag av konsumtion. Kompletterande fördelnings- ochbostadspolitiska åtgärder ingår i reformen bl.a. i form avhöjda barnbidrag, bostadsbidrag och folkpensioner.På inkomstbeskattningens område genomförs i huvudsak följandenyheter. Schablonavdraget i tjänst höjs med . 1800-kronorsreduktionen för gift med hemmamakeoch för ogift med barn slopas liksom avdraget förunderhållsbidrag till barn. Det nuvarande grundavdraget,, kvarstår i stort sett oförändrat. Statliginkomstskatt tas ut -- frånsett ett grundbelopp på . --endast på taxerade förvärvsinkomster . och dåefter en skattesats på . Genom en särskild utformning avgrundavdraget uppnås ytterligare lättnader i marginalskattenför taxerade inkomster i skiktet 59800--93000 kr.Marginalskatten blir här 22,vid en kommunalskatt på30%. I inkomstläget 98000--. blirmarginalskatten i stället något högre än kommunalskatten.Kapitalinkomster skall med några få undantag beskattas efteren proportionell statlig skattesats på utan grundavdragoch schablonavdrag. -- Skiktgränsen för den statligainkomstskatten justeras med hänsyn tillkonsumentprisindex plus . Även grundavdragetjusteras med hänsyn till konsumentprisindex.Reformen inleddes med ett första steg (prop.1989/90:50, SkU10) och fullföljdes i allt väsentligt genomriksdagsbeslut (prop. 1989/90:110 och 111, SkU30och 31). Deklarations- och kontrollfrågor m.m. i anslutningtill skattereformen och andra kvarvarande detaljfrågorbehandlades (prop. 1989/90:5, SkU4 ochprop. 1990/91:54, SkU10). I anslutning till de propositioneroch motioner som då behandlades och i ett yttrande tillbostadsutskottet (1990/91:SkU2y) hade utskottet anledningatt på nytt pröva motionsyrkanden rörande olika delar avskattereformen. Vad ännu inte tagit slutligställning till är vissa kommunalekonomiska frågor som handhasav kommunalekonomiska kommittén (Fi 1990:04), utformningenav en särskild löneskatt på pensionsförmåner och frågor somingår i bostadsrättsvärderingskommitténs uppdrag (Fi1989:01). En särskild kommitté (Fi 1990:08) har tillsattsför att utvärdera skattereformen. Förmögenhetsskattensutformning har inte ingått i skattereformen. Vissa ändringar iskatteskalan har vidtagits. Regeringen avser att återkommatill övriga frågor senare i år.En stor del av de motioner som har väckts på skatteutskottetsområde under den allmänna motionstiden gäller frågor som harsamband med skattereformen. I detta betänkande behandlasyrkanden som gäller riktlinjer för fortsatta reformer,huvudlinjerna i systemet och frågor i samband medinkomstbeskattningen av enskilda personer. När det gällerdetaljer återkommer utskottet under särskilda rubriker nedan.Moderata samlingspartiets skattepolitik redovisas i motionSk424 av m.fl. (m). I motionen yrkasriksdagsuttalanden om att skattetrycket successivt ochplanmässigt bör sänkas mot en nivå som gäller för motsvarandeandra västeuropeiska länder och om att utrymme förskattesänkningarna bör skapas genom ökad produktion, ökathushållssparande, rationaliseringar av statlig verksamhet ochminskad rundgång av transfereringar (yrkandena 1 och 2).Förutsättningar för kommunala skattesänkningar bör skapasgenom att effektivisera verksamheten, avreglera, bryta uppoffentliga monopol och stimulera konkurrens och valfrihet(yrkande 5). Enligt motionen innebär förslagen sammantaget attskattekvoten sänks 1992 med . Utöver deförslag som läggs fram till konkreta åtgärder återstår enligtmotionen ett skattesänkningsutrymme på sombör reserveras i en särskild budgetpost för ytterligareskattesänkningar (yrkande 16). De skattesänkningar somföreslås består bl.a. i att den statliga inkomstskattensuccessivt justeras så att allt fler undantas från statliginkomstskatt och att skattesatsen efter hand justeras ned till10% (yrkande 7), ett grundavdrag för barn vid den kommunalabeskattningen (yrkande 6), sparstimulanser av olika slag,bl.a. genom lättnader i bostadsbeskattningen (yrkande 3), ensuccessiv sänkning av momsuttaget (yrkande 9) och beslut omatt den tillfälliga höjningen av momsen skall avskaffasfr.o.m. l991 (yrkande 10).Likartade yrkanden från samma håll framställs i motionernaSk371 av och (), därmotionärerna kräver ett riksdagsuttalande om nödvändigheten avatt sänka skattetrycket, Sk369 av m.fl.(m) angående avdrag för kostnader för barntillsyn och Sk393 avSten m.fl. (m) med krav på avdrag/skattereduktion förunderhållsskyldiga föräldrar och existensminimum/extra avdragför personer med hög försörjningsbörda (yrkandena 1, 2 och 4).Frågan om sparstimulanser berörs i motion Sk391 av GullanLindblad och () som innehåller ett yrkande(yrkande 12) om rätt till avdrag för insättningar på s.k.nyetableringskonto.I partimotionen Sk430 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen godkänner vissa riktlinjer för den framtidaskattepolitiken. I motionen anförs bl.a. att det totalaskatteuttaget bör sänkas med åtminstone 5 procentenheter.Första steget bör bli en sänkning av kapitalskatterna, framförallt på företagens arbetande kapital. Härefter bör momsensänkas genom att den tillfälliga höjningen avskaffas 1992.Nästa steg bör enligt motionen bli att sänkaarbetsgivaravgifterna. Vidare bör fortsatta sänkningar avmomsen åstadkommas bl.a. för att reducera skillnadernagentemot EG. I motionen anförs att man från sidaredovisat förslag till utgifts- och inkomstförändringar somskapar ett sammanlagt utrymme på ca attanvändas för skattesänkningar. Flera av dessa förslag lederenligt motionen till större utgiftsminskningar under kommandeår. framhålls att det är uppenbart att ytterligarestora insatser kommer att krävas för att möjliggöra nödvändigaskattesänkningar.Partimotionen från , Sk644 av . (c), innehåller krav på ett uttalande om att nödvändigkonsumtion bör beskattas återhållsamt (yrkande 1), attmervärdeskatten på livsmedel sänks (yrkande 2) ochatt den särskilda varuskatten återinförs (yrkande 3)och den tillfälliga höjningen av momsen behålls tills vidarevid av priset exkl. skatt. Motionen innehåller ocksåförslag till andra följdändringar (yrkandena 4 och 5) och kravpå prisövervakning i samband med ikraftträdandet av förslaget(yrkande 6). Enligt motionen bör även momsen påfastighetsområdet reduceras till av beskattningsvärdet.Dessa yrkanden behandlas i annat sammanhang. -- Även motionSk669 av och () innehållerkrav på att momsen på mat skall sänkas.I motion Sk435 av m.fl. (c) framställs krav påanalyser av skattereformen och på skyndsamma förslag frånregeringen om ändringar och andra åtgärder där det visar sigatt skattereformens samhällsekonomiska effekter är negativa(yrkande 30). I denna motion krävs också att indexeringen avskatteskalan begränsas (yrkande 1), att schablonavdraget itjänst begränsas till . (yrkande 2), att ensamståendemed barn kompenseras för slopandet av skattereduktionen(yrkande 6) och att skattereduktionen återinförs i avvaktan påatt kompensationsfrågan löses (yrkande 8). Vidare yrkas att1800-kronorsreduktionen för gift vars make saknar inkomståterinförs (yrkande 7). -- I motion Sk330 av () yrkas ett riksdagsuttalande om att avdrag förunderhållsbidrag till barn bör medges med högre belopp äntidigare.Från yrkas i motionerna Sk427 av . (v) och Sk433 av m.fl. (v) yrkande 1 ettriksdagsuttalande om en ny inriktning av skattepolitiken iform av slopad matmoms kombinerat med skärpningar av skatt påkapital och höginkomsttagare och på företagen. Den sistnämndamotionen innehåller också krav på att kommittén om utvärderingav skattereformen (Fi1990:08) får tilläggsdirektiv attgöra en fördelningspolitisk utvärdering av reformen urjämställdhetsperspektiv (yrkande 2) och förslag till konkretaåtgärder på skatteområdet. I motionen krävs att momsen på matskall sänkas fr.o.m. , att dentillfälliga höjningen av momsen bibehålls och attpunktskatterna skall behållas och utvidgas till andravaruområden (yrkandena 17, 24 och 25), en skatteskärpning för inkomster , attgrundavdraget slopas för inkomster . och attde ökade skatteintäkter för kommunerna som dessa ändringarmedför förskotteras i form av ett ekonomiskt stödpaket försjukvård, hemtjänst, barnomsorg och bostadstillägg. -- Även imotion Sk666 av m.fl. (v) begärs förslag om sänktmoms på mat (yrkande 1).I motion Sk627 av m.fl. (mp) yrkasriksdagsuttalanden i anslutning till vad som anförs i motionenom beskattningens funktion i miljöpolitiken ochregionalpolitiken och om dynamiska och regionala effekter avskattepolitiken (yrkandena 1--4). Vidare yrkas attgrundavdraget från tjänsteinkomster höjs till , attgrundavdraget höjs i inkomstläget 70000--, attskalan för statlig inkomstskatt görs progressiv med ett uttagpå för inkomster . samt attskatterabatter införs för glesbygdsbor. I detta sammanhang kanockså nämnas motion Sk366 av m.fl. (mp) sominnehåller ett yrkande om avdrag för skolavgifter. Vidareyrkas i motion Sk708 av m.fl. (mp) ettriksdagsuttalande om att slopa momsen på basmat och att dennaåtgärd bör finansieras genom en generell höjning av momsen(yrkandena 1--4).I ett flertal motioner från m och c yrkas skattelättnader iolika former för att stimulera till sparande ochnyföretagande. Hit hör motionerna Sk323 av m.fl. (c, m) som innehåller krav på en utredning omavdrag för insättning på nyetableringskonto, Sk362 av KjellEricsson och () med krav bl.a. på enavdragsrätt för avsättningar till riskkapitalkonto och Sk390av m.fl. (c) med yrkanden om rätt till avdragoch andra skattelättnader för insättningar på riskkapitalkontooch sparande i ej börsnoterade aktier (yrkandena 2 och 4).Andra motioner i detta syfte behandlas i samband med andrafrågor rörande kapitalinkomster och bostäder eller kommer atttas upp i ett särskilt betänkande angåendeförmögenhetsbeskattning m.m. Även i finansutskottetsbetänkande om sparande (1990/91:FiU21) behandlasmotionsyrkanden om skattelättnader för sparande i olikaformer, bl.a. om återinförande av ett sparavdrag,skattelättnader för bostadssparande och vinstandelssystem ochavdrag för insättningar på personliga investeringskonton.Utskottet kan till en början konstatera att de motionsyrkandensom har framställts rörande skattereformen i alltväsentligt överensstämmer med motsvarande yrkanden som harframställts tidigare vid upprepade tillfällen.När det gäller skattetrycket här i landet -- avbruttonationalprodukten, inräknat socialavgifter -- bör detframhållas att omkring en tredjedel går direkt tillbaka tillhushållen i form av pensioner, barnbidrag och sjukpenning m.m.Närmare hälften går till sjukvården, äldrevården, skolan ochmånga andra gemensamma ändamål i samhället. Det är enligtutskottets uppfattning inte möjligt att snabbt dra in på dessautgifter utan att allvarligt försämra välfärden för storagrupper och äventyra en positiv samhällsutveckling. Utskottetvill i sammanhanget erinra om den uppmärksamhet som under enlång följd av år ägnats åt möjligheterna till besparingar ochrationaliseringar inom den offentliga sektorn. Möjligheternaatt gå vidare på denna väg prövas i annat sammanhang, menenligt utskottets uppfattning saknas det för närvarandeförutsättningar att genom åtgärder av detta slag skapa utrymmeför planmässiga skattelättnader.När det gäller frågan om kommunala skattesänkningar är det avregionalpolitiska och fördelningspolitiska skäl angeläget attbegränsa den nuvarande snedfördelningen av utdebiteringen iolika delar av landet. Som utskottet konstaterade våren 1990skall en särskild kommitté -- kommunalekonomiska kommittén(Fi1990:04) -- utreda denna fråga och redovisa lösningarsom innebär att kommunernas och landstingens verksamhet kanfinansieras inom ramen för en total utdebitering påhögst . Utredningsarbetet skall vara avslutat senast den31 oktober 1991.Med anledning av vad som anförs i motionerna bör ocksåframhållas att förmögenhetsskattens utformning för närvarandeövervägs inom regeringen. Beskattningens roll i miljöpolitikenkommer att bedömas av med anledning avproposition 1990/91:90 om en god livsmiljö.Som utskottet redan har anfört är det övergripande målet förskattereformen att åstadkomma en samhällsekonomiskt effektivbeskattning som fördelningspolitiska mål uppfylls.Skattereformen innebär att reglerna i större utsträckningutformas med utgångspunkt i skattesystemets fundamentalauppgifter, nämligen att finansiera offentliga utgifter och attskapa en rättvis fördelning av produktionsresultatet. Andramål får därmed i större utsträckning tillgodoses genomåtgärder utanför skattesystemet. En likvärdig behandling avarbetsinkomster, inkomster av kapital och olika slag avkonsumtion är, tillsammans med en kraftig sänkning avmarginalskatterna, några av grundförutsättningarna för attuppnå syftena med reformen.Skattebortfallet kompenseras av såväl statsfinansiella somstabiliseringspolitiska skäl genom basbreddningar inomarbetsinkomstbeskattningen, en mer effektiv och skärptkapitalbeskattning och ett ökat uttag av indirekta skatterinkl. miljöskatter på koldioxid och svavel. Att på detta sättbredda beskattningsunderlaget är avsett att främja de allmännamålen för reformen som åtgärderna bidrar till attfinansiera reformen.Kompletterande fördelnings- och bostadspolitiska åtgärderingår i reformen för att den skall ge ett redan på kort sikttillfredsställande resultat för bl.a. barnfamiljer,pensionärer och studerande.De beräkningar som ligger till grund för reformen visar attden leder till förbättringar genom en ökning av det totalautrymmet för privat och offentlig konsumtion och att densammantaget ger en förhållandevis jämnt fördelad ökning av dendisponibla inkomsten. Det jämna utfallet beror bl.a. på attsänkningen av marginalskatterna kombineras med en merlikformig beskattning, restriktiva avdragsregler, skärptkapitalbeskattning, förhöjt grundavdrag för låg- ochmellaninkomsttagare och kompletterande fördelningspolitiskaåtgärder.Samtidigt har en särskild kommitté -- kommittén om utvärderingav skattereform (Fi1990:08) -- fått i uppdragatt följa upp reformen och analysera dess effekter i en brettupplagd ekonomisk utvärdering. Utredningen skall fortlöpandelägga fram förslag om det visar sig att ej avsedda effekteruppkommer.Det har numera visat sig att bostadskostnaderna till följd avförhållanden utanför skattereformen stigit avsevärt jämförtmed de beräkningar som ligger till grund för propositionen.Under andra halvåret sköt oljepriserna i höjden till följd avIrakkrisen, och stegrades också ränteläget. Dessaextraordinära förhållanden har sedan legat till grund förhyreshöjningar . Med anledning härav har regeringenlagt fram förslag till höjningar av bostadstilläggen förpensionärer som särskilt drabbats av dessa fördyringar.Utskottet utgår från att utredningen och regeringen ägnarfortsatt uppmärksamhet åt möjligheterna att begränsa deangivna effekterna.Utskottet har tidigare vid en samlad bedömning av samtligainslag i reformen funnit att den är väl avvägd och attlättnaderna i skatteskalorna är av den omfattningen att deinte kunde genomföras om inte övriga inslag i skattereformen iallt väsentligt också genomförs. Det anförda gäller exempelvisschablonavdraget i tjänst, grundavdraget och1800-kronorsreduktionen och också andra betydelsefullainslag såväl på den direkta som på den indirektabeskattningens område. Principen om en enhetlig beskattning avolika slag av konsumtion innebär bl.a. att utskottet vidhållitsin uppfattning att man inte bör slopa eller differentieramomsen på livsmedel.