bet · GF01SoU4 · 1991-11-14 00:00:00 — De tas också upp iregeringsförklaringen. bör, enligt utskottets mening,inte föregripa behandlingen av regeringens kommande förslag ifrågan. Motion So283 (c) yrkande 13 avstyrks därför.Forskning, utbildning m.m.MotionerI motion So283 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning och utveckling (yrkande 11).Motionärerna framhåller att forskning, metodutveckling ochutbildning inom handikappområdet är av mycket stor vikt för attminska hindren. Ämnesområdets karaktär gör att forskningengriper över många områden, vilket medför risk för splittring. Avavgörande betydelse är, enligt motionen, att forskarna hållernära kontakt med enskilda handikappade och deras organisationerliksom med näringslivet. Tvärvetenskapliga projekt måste stödjasoch resultaten från dessa komma de handikappade till del.I motion So266 av och (bådamp) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om dels att relevant utbildningges olika yrkeskategorier som arbetar inom omsorgsverksamheten(yrkande 3), dels att tjänster skall tillskapas inomomsorgsverksamheten för ambulerande utbildad personal (yrkande4). Enligt motionärerna är det inte alltid en logoped ellertalpedagog som behövs inom omsorgsvården. kan detlämpligaste vara en person som är utbildad inom områdetalternativ kommunikation enligt motionärerna, som önskar attdenna utbildning får hög prioritet. Motionärerna ställer somkrav för framtiden att personal inom omsorgsvården skall haspeciell utbildning.BakgrundSocialstyrelsen har på regeringens uppdrag utarbetatallmänna råd om behörighet för omsorgspersonal (SOSFS1988:12). Där rekommenderas högskoleutbildning förföreståndare inom omsorgsverksamheten. gjorde1985--1986 en inventering av utbildningsnivån bland allboendepersonal samt elevassistenter, dvs. s.k. vårdartjänsterinom omsorgsverksamheten. 1979 hade gjort eninventering av vårdhemmen, som visade en låg utbildningsnivå hospersonalen. Jämförelsen mellan dessa inventeringar visar enmarkant höjning av utbildningsnivån. Variationerna mellanlandstingen är dock stora. framhåller i sinredovisning att i den alltmer hårdnande konkurrensen omarbetskraften är olika utbildningsinsatser en viktig faktorbl.a. för att behålla och utveckla den personal som redan finns.I proposition 1989/90:90 om forskning föreslog regeringenatt socialvetenskapliga forskningsrådet skulle få ansvar förplanering, samordning och kanalisering av resurserna tillhandikappforskningen. Vidare föreslogs att två nya professurermed inriktning på handikapp inrättades och att drygt 4 milj.kr.fördes över från forskningsrådsnämnden (FRN) till det nyasocialvetenskapliga forskningsrådet och att rådet skulle övertade satsningar på handikappforskning som FRN dittills gjort.Utskottet behandlade förslaget i betänkandet 1989/90:SoU19.Utskottet hade ingen erinran mot förslagen i propositionen.I betänkandet (SOU 1990:19) av handikapputredningbehandlas utbildningsfrågorna. Utredningen framhåller (s. 334)att den, för att förbättra tillgången till välutbildad personal,bör verka för att antalet platser inom vissa berördautbildningar utökas och att handikappaspekterna tydligarelyfts fram inom alla aktuella utbildningsområden. Kommitténavser att med hjälp av en referensgrupp och ett antal seminarierbelysa dessa frågor. Utredningens avsikt är att lägga framförslag till åtgärder inom områden med betydelsefulla meneftersatta forsknings- och utbildningsbehov i sittslutbetänkande.Tidigare behandlingI betänkande 1989/90:SoU19 behandlades en motion ombehovet av tvärvetenskapliga forskningsprojekt. Utskottetkonstaterade att det socialvetenskapliga forskningsråd somföreslagits i propositionen (1989/90:90) om forskning skullefå ansvaret för planering, samordning och kanalisering avresurserna till handikappforskningen. Utskottet anförde att detvar en fördel om övriga finansiärer även i fortsättningen stöderdenna forskning. Utskottet utgick från att rådet i sinverksamhet skulle komma att beakta behovet av tvärvetenskapligforskning på handikappområdet. De aktuella motionerna avstyrktesdärmed. )I betänkandet 1990/91:SoU1 behandlade utskottet en motionom utbildning inom handikappområdet. Utskottet konstaterade dåatt handikapputredning behandlade frågor om utbildningför personalen inom handikappområdet. I avvaktan på förslagenfrån utredningen borde , enligt utskottets mening, integöra uttalanden i dessa frågor.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att handikapputredning i sittslutbetänkande avser att ta upp frågor om kompetens,personalförsörjning och forskning. I avvaktan på utredningensförslag bör , enligt utskottets mening, inte göra någotuttalande i dessa frågor. Motionerna So266 (mp) yrkandena 3 och4 samt So283 (c) yrkande 11 avstyrks därmed.Ensamarbetandes situationMotionI motion So257 av och (bådamp) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ensamarbetandes situation(yrkande 5). För att ge större stimulans åt de boende i ettgruppboende och för att undvika ensamarbete för de anställdaanser motionärerna att något större enheter än 4--5 personer böreftersträvas. Enligt motionen har det visat sig att de gruppersom klarar sig med endast en vårdare sällan får behålla denanställde . Dessutom hör ensamarbete till detmest påfrestande som finns, sägs det.BakgrundArbetarskyddsstyrelsen har utfärdat en kungörelse (AFS 1982:3)om ensamarbete. Enligt föreskrifterna skall åtgärder vidtas föratt så långt som möjligt ordna ensamarbetet så att den som utförarbetet ensam inte löper större risk för skada än om flerapersoner gemensamt utför arbetet. Arbetarskyddsstyrelsen haräven utfärdat en kungörelse (AFS 1990:18) om omvårdnadsarbete ienskilt hem. Bl.a. föreskrivs följande: "När arbetet innebärpåtaglig risk för att arbetstagaren utsätts för våld, hot ellerandra starkt psykiskt påfrestande förhållanden får arbetet inteutföras som ensamarbete. "behandlingArbetsmarknadsutskottet har i betänkandet 1990/91:AU22behandlat liknande motioner. Utskottet pekade på att fr.o.m.april 1991 gäller arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter föromvårdnadsarbete i enskilt hem (AFS 1990:18). Utskottet framhöllvidare att de föreslagna ändringarna i 2 kap. 1 §arbetsmiljölagen (AML 1977:1160) hade betydelse för dessafrågor. Enligt den föreslagna lagtexten skall det eftersträvasatt arbetet ger möjligheter till variation, social kontakt ochsamarbete samt sammanhang mellan enskilda arbetsuppgifter. Medhänvisning till det anförda ansåg utskottet att det inte bordepåkalla någon åtgärd från sida.Socialutskottet har tidigare behandlat personalpolitiskafrågor bl.a. i betänkandet 1989/90:SoU13. Utskottetkonstaterade då att ett omfattande arbete med personalfrågornahade inletts på hela vårdområdet genom regeringsinitiativ,offentliga utredningar, arbete inom , ,, enskilda landsting och kommuner. Utskotteterinrade om uttalande som utskottet gjort vid tidigaretillfällen om behovet av insatser på det personalpolitiskaområdet och att dessa insatser måste ges hög prioritet. Medhänvisning till det omfattande utredningsarbete som pågick påområdet ansåg inte utskottet att det fanns anledning till någotuttalande från sida.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning att insatser pådet personalpolitiska området måste ges hög prioritet.Omfattande arbete pågår redan på det personalpolitiska områdetinom hela vårdområdet. Mot denna bakgrund bör , enligtutskottets mening, inte nu ta något initiativ i denna fråga.Motion So257 (mp) yrkande 5 avstyrks därmed.EGMotionI motion So283 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om handikappfrågornas betydelse i Sverigesförhandlingar med EG (yrkande 14). Enligt motionen harSverige, sett i ett europeiskt perspektiv, kommit relativtlångt när det gäller stödet till människor med handikapp.Samhällets ansvar för handikappade får inte uttunnas vid ettnärmande till EG, framhålls det i motionen. Också olika åtgärderinom arbetsmarknaden, t.ex. verksamheten vid , måstefinnas kvar även efter ett närmande till EG.Bakgrund1989 års handikapputredning tar i sitt betänkande Handikapp,välfärd, rättvisa (SOU 1991:46) upp frågan omhandikappfrågorna i relation till EG (s. 509 f.). Utredningenkonstaterar att utformning inte ger EG somorganisation någon kompetens att föreskriva hur medlemsstaterskall utforma sin nationella socialpolitik. EG har däremotutformat ett ingående regelsystem för hur den sociala trygghetenskall regleras mellan länderna för arbetstagare och andra somrör sig mellan länderna.EG tillåter inte att ett lands egna medborgare ges en positivsärbehandling vad gäller sociala förmåner. Vid avgörande avskillnader mellan olika stödåtgärder kommer EG att lägga viktvid bl.a. måttet av behovsprövning i enskilda fall. Rätten tillde förmåner som föreslås i betänkandet är beroende av prövningav den enskildes behov av stöd. Enligt utredningen finns detdärmed skäl som talar för att dessa förslag kommer att fallautanför EGs regelsystem.Utredningen anför vidare att handikappfrågorna finns med i EGssociala stadga. Stadgan är inte ett bindande dokument utan skallses som en politisk viljeyttring. I stadgan sägs bl.a.Alla handikappade oberoende av handikappets orsak och artmåste ha rätt till ytterligare konkreta åtgärder i syfte attförbättra deras integrering i samhälle och arbetsliv. Dessaåtgärder måste i synnerhet och i enlighet med förmånstagarnaskapacitet omfatta yrkesutbildning, ergonomi, tillgänglighet,rörlighet, transportmöjligheter och bostad.Samtidigt som den sociala stadgan antogs av elva avmedlemsländerna presenterade ett socialthandlingsprogram för åren 1990--1991. Programmet innehåller 47punkter varav två inom det handikappolitiska området.Inom EG finns ett program för att främja social och ekonomiskintegration, det s.k. HELIOS-programmet (Handicapped People inthe European Community Living Independently in an )som omfattar åren 1988--91. av EGs befolkning,eller ca 30 miljoner människor, beräknas ha ett handikapp.1988--91 har omkring 150 milj.kr. avsatts för att intensifierasamarbetet med näringslivet i olika . Det finns en oroför att de handikappades situation kan komma att förvärras undertider med stor arbetslöshet. Arbetet på EG-nivå skall leda framtill ett förslag från kommissionen. De handikappade och derasfamiljer skall ges tillfälle att yttra sig i två rådgivandeorgan till kommissionen. Lokala och nationella ansträngningarskall förhoppningsvis inspireras av HELIOS-programmet. Ett andrahandikapprogram aviseras i det nya sociala programmet, 1992--96. Ett direktivförslag för åtgärder för de motoriskthandikappade avses även utarbetas inom ramen för det nya socialaprogrammet. Avsikten är att ge de handikappade förutsättningarför att kunna skaffa sig både yrkesutbildning och arbete.Sverige har haft vissa informella kontaktermed HELIOS-programmets sekretariat.Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att övervägavilka konsekvenser ett svenskt medlemskap i eller ettkommande för svenskt vidkommande kan få för människormed funktionsnedsättningar. Utredaren skall också lämna underlagtill regeringen för ett svenskt agerande med syfte att vinnagehör för svenska handikappolitiska principer inomEG-samarbetet.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att regeringen har uppdragit åt ensärskild utredare att överväga konsekvenserna för människor medfunktionsnedsättningar av ett svenskt medlemskap i ellerefter ett . Utskottet anser inte att det för närvarandefinns något behov av ett uttalande från sida i dennafråga. Motion So283 (c) yrkande 14 avstyrks därför. beträffande handlingsprogram i handikappfrågoratt avslår motion 1990/91:So246,2. beträffande personkretsen i omsorgslagenatt avslår motion 1990/91:So283 yrkande 9,3. beträffande handikappade kvinnoratt avslår motion 1990/91:So201,4. beträffande flerhandikappadeatt avslår motionerna 1990/91:So257 yrkande 3 och1990/91:So283 yrkande 10,5. beträffande små och mindre kända handikappgrupperatt avslår motion 1990/91:So223 yrkande 5,6. beträffande personlig vårdareatt avslår motionerna 1990/91:So223 yrkande 1,1990/91:So257 yrkande 6, 1990/91:So282 och 1990/91:So283 yrkande1,7. beträffande boendetatt avslår motionerna 1990/91:So224, 1990/91:So257yrkande 4 och 1990/91:So266 yrkandena 1 och 2,8. beträffande habilitering och rehabiliteringatt avslår motionerna 1990/91:So223 yrkandena 22 och23, 1990/91:So226 yrkande 9 och 1990/91:So317,9. beträffande stöd till föräldrar medfunktionshinderatt avslår motion 1990/91:So223 yrkande 4,10. beträffande avlastning till föräldrar medhandikappade barnatt avslår motion 1990/91:So223 yrkande 2,11. beträffande handikappombudsmanatt avslår motion 1990/91:So283 yrkande 12,12. beträffande fritid och kulturatt avslår motionerna 1990/91:So223 yrkandena 11 och12 och 1990/91:So283 yrkande 2,13. beträffande bilstödetatt avslår motionerna 1990/91:So223 yrkandena16--18, 1990/91:So245, 1990/91:So251, 1990/91:So255,1990/91:So257 yrkandena 1 och 7, 1990/91:So283 yrkande 4,1990/91:So291, 1990/91:So297, 1990/91:So326 och 1990/91:So328,14. beträffande färdtjänstenatt avslår motion 1990/91:So244,15. beträffande handikapphjälpmedelatt avslår motionerna 1990/91:So218, 1990/91:So223yrkande 19, 1990/91:So249, 1990/91:So266 yrkandena 5 och 6,1990/91:So283 yrkandena 6--8 och 1990/91:So332 yrkande 7,16. beträffande tolkaratt avslår motionerna 1990/91:So283 yrkande 3 och1990/91:So324,17. beträffande etikatt avslår motion 1990/91:So283 yrkande 13,18. beträffande forskning, utbildning m.m.att avslår motionerna 1990/91:So266 yrkandena 3 och4 och 1990/91:So283 yrkande 11,19. beträffande ensamarbetandes situationatt avslår motion 1990/91:So257 yrkande 5,20. beträffande EGatt avslår motion 1990/91:So283 yrkande 14.Stockholm den 14 november 1991På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), IngridAndersson (s), (), (),(), (), (nyd), JanAndersson (s), (), (), MyPersson (m), (), (), BirtheSörestedt (s) och (). Sammanfattning1Motioner1Utskottet6Handlingsprogram6Personkretsen i omsorgslagen8Handikappade kvinnor9Flerhandikappade10Små och mindre kända handikappgrupper12Personlig vårdare m.m.13Boendet15Habilitering -- rehabilitering18Stöd till föräldrar med funktionshinder21Avlastning till föräldrar med handikappade barn22Handikappombudsman23Fritid och kultur24Bilstöd26Familjehemsplacerade barn26Åldersgränserna28Väsentliga förflyttningssvårigheter29Kravet på körkort31Uppräkning av bidragen32Övriga frågor om bilstöd33Färdtjänst34Handikapphjälpmedel36Tolkar39Etik40Forskning, utbildning m.m.41Ensamarbetandes situation43EG44Hemställan46