bet · GE01BoU13 · 1991-03-28 00:00:00 — V-motionären anser att vetorätten bör kunnainskränkas bara när en ombyggnadsåtgärd är synnerligenangelägen.Utskottet vill först understryka att en ombyggnadsåtgärd motbostadsrättshavarens samtycke avses böra tillåtas endast omförändringen är angelägen för föreningen, om syftet med åtgärdeninte skäligen kan utföras på något mindre ingripande sätt ochbeslutet inte är oskäligt mot bostadsrättshavaren. Innan ettsådant beslut fattas bör frågan vara noga övervägd och allamöjligheter till andra eller frivilliga lösningar uteslutna. Omalternativa lösningar finns bör normalt den lösning väljas sominnebär minst intrång i den enskilde bostadsrättshavarensnyttjanderätt. Det innebär att, i det fall en alternativ lösningger ett mindre intrång för den enskilde bostadsrättshavaren meni stället kostar mer för föreningen, den dyrare lösningen ändåbör väljas. Även kostnadsaspekten måste dock beaktas och vägasmot bostadsrättshavarens intressen. Enligt utskottets mening börsådana åtgärder som t.ex. lägenhetssammanslagningar normalt intekunna ske mot bostadsrättshavarnas vilja. Ett godkännande avsådana beslut bör därför ske bara i rena undantagsfall. Ävendepartementschefen har i sådana fall manat till storförsiktighet.Enligt utskottets mening skall stor restriktivitet iakttas närdet gäller att bedöma om ombyggnadsåtgärderna är angelägna. Attytterligare skärpa förutsättningen för vetorättens upphörandetill att avse endast synnerligen angelägna ombyggnadsåtgärderskulle kunna innebära att viktiga och nödvändiga åtgärder intekan utföras. När det sedan gäller åtgärder som är av ringabetydelse för en bostadsrättshavare gäller redan enligtnuvarande regler att en bostadsrättshavare inte kan motsätta sigatt sådana åtgärder utförs. Genom att hyresnämnden skall kunnapröva huruvida förändringen kan genomföras på något annat sättfår bostadsrättshavarens intressen anses vara tillgodosedda påett godtagbart sätt. Utskottet gör sammanfattningsvis denbedömningen att den lösning som valts i propositionen får ansesacceptabel. Utskottet tillstyrker således regeringsförslaget i 9kap. 17 § förslaget till ny bostadsrättslag om villkor förgodkännande av om- eller tillbyggnadsbeslut i vissa fall ochavstyrker motionerna 1990/91:Bo22 (v) yrkande 5, 1990/91:Bo23(c) yrkande 2 och 1990/91:Bo24 (fp) yrkande 7.Frågor om pantsättning m.m.Bostadsrättslagen saknar bestämmelser om pantsättning avbostadsrätt. Det är dock numera vanligt att bostadsrätterutnyttjas som pantobjekt. Pantsättningen sker genom avtal ompantförskrivning. Pantsättningen anses giltig närbostadsrättsföreningen åtgärden. Underrättelsenskall antecknas i bostadsrättsföreningens lägenhetsförteckning.Pantsättningen innebär inte att föreningens ställning försämrasi förhållande till bostadsrättshavaren. Förfarandet harbeskrivits som en pantsättning av bostadsrättshavarensnettobehållning i förhållandet mellan honom ochbostadsrättsföreningen (, i sakrätt, 1985 s. 693).Det innebär att föreningens fordringar på bostadsrättshavaren iprincip skall ha företräde framför pantfordran.Om bostadsrättshavaren inte fullgör sina åligganden gentemotpanthavaren kan panthavaren alltid begära utmätning ochbostadsrätten säljas exekutivt eller under hand.Bostadsrättsföreningens rätt berörs inte vid en exekutivförsäljning. Sedan utmätningsborgenären fått sin del tillfalleröverskottet den avträdande bostadsrättshavaren. Köparen, somnormalt svarar för tidigare bostadsrättshavares förpliktelser,kan bli betalningsansvarig för bostadsrättsföreningens fordranpå tidigare innehavare. Köparen har inte bättre rätt änöverlåtaren har gentemot föreningen. kansåledes göra gällande sin rätt mot köparen och begäraförsäljning på offentlig auktion. Köparen får därefter krävaöverlåtaren.Som nämnts har föreningens fordringar i princip företrädeframför pantfordran. Det innebär att pantens värde urholkas omföreningens fordringar på bostadsrättshavaren växer. I syfte attråda bot på detta förhållande och stärka bostadsrättensställning som kreditobjekt infördes en bestämmelse omskyldighet för bostadsrättsföreningen att underrätta panthavarennär bostadsrättshavaren inte fullgör sina skyldigheter motföreningen. Enligt gällande ordning och enligt 7 kap. 31 §regeringsförslaget föreskrivs att en bostadsrättsförening, somhar underrättats om pantsättning av en bostadsrätt, utandröjsmål skall underrätta panthavaren om bostadsrättshavarensobetalda avgifter till föreningen överstiger vad som motsvararen månadsavgift och bostadsrättshavaren dröjer mer än två veckormed att betala. sin underrättelseskyldighethar föreningen företräde till betalning före panthavaren endasti fråga om belopp som skulle ha betalats innan underrättelseskulle ha skett.Regler om försäljning av pantsatt bostadsrätt ibostadsrättslagen har övervägts tidigare av regeringen utan attnågot förslag om ändring förelagts . En av de frågorsom har diskuterats har varit om panthavaren skall anses skyldigatt ta emot betalning vid offentlig auktion. I nu föreliggandeförslag behandlas denna fråga och föreslås regler om hurförsäljningen skall gå till. Enligt propositionen skall utropske utan förbehåll om panträttens bestånd om intebostadsrättsföreningen medger annat. Om utrop sker på detta sättär panthavaren skyldig att ta emot betalning i förtid.Propositionsförslaget är i allt väsentligt detsamma som detförslag som lades fram i en lagrådsremiss men somdärefter, bl.a. på grund av lagrådets invändningar i väsentligadelar, inte fördes fram till . När förslaget nu återaktualiserats har lagrådet godtagit det som en lösning tillsvidare.Juridiska fakultetsnämnden har kritiserat utredningsförslagetoch förordat att en legal panträtt införs för föreningen, vilketbl.a. skulle innebära att förfarandet med försäljning påoffentlig auktion skulle kunna avskaffas.Såväl departementschefen som lagrådet har uttalat att detfinns fördelar med fakultetsnämndens förslag men har ansett attdet inte utan vidare utredning kan läggas till grund förlagstiftning.I motion 1990/91:Bo19 (s) tas upp flera frågor som berörförsäljning av pantsatt bostadsrätt. I yrkande 1 föreslås attbestämmelsen om föreningens skyldighet att underrättapanthavaren när bostadsrättshavaren inte betalat avgifter tillföreningen ändras så att föreningen ges möjlighetatt bota bristen och åter få företräde framför panthavaren tillefter underrättelsen förfallna belopp. Enligt motionärerna bören annan fråga som sammanhänger med bestämmelsen om enbostadsrättsförenings underrättelseskyldighet förtydligas. Detär enligt dem oklart om föreningen, om den förlorat sinföreträdesrätt gentemot panthavaren, i stället kan kräva köparenpå detta belopp. En kompletterande regel om att bostadsrättenförst bör ropas ut med fullt betalningsansvar för köparen motföreningen bör därför införas enligt motionärerna. Denreservationen bör därvid enligt motionen göras att ett nyttutrop kommer att ske, om pantfordringen inte blir fullt täcktvid det första utropet. I motionens yrkande 4 tas upp frågan vadsom skall anses gälla när en bostadsrätt är pantsatt till ettvärde som överstiger vad bostadsrättshavaren har rätt att fordravid en överlåtelse när hembudsskyldighet gäller. Bestämmelsernaom hembud i regeringsförslagets 6 kap. 9 § bör enligt motioneninnebära att föreningen får ett sakrättsligt skydd gentemottredje man. En överenskommelse mellan pantsättare och panthavarebör inte kunna åberopas mot föreningen. Enligt motionärernahar det i flera fall konstaterats att såväl banker somfinansieringsbolag lånat ut belopp som betydligt överstigit detbelopp som organisationen enligt hembudsklausul skulle ha attbetala för bostadsrätten.Som framgår av det nu anförda har frågor om försäljning avpantsatt bostadsrätt m.m. varit föremålför överväganden i skilda sammanhang. Frågorna är kompliceradeoch en viss oklarhet får anses råda beträffande frågor omförsäljning av bostadsrätt vid offentlig auktion, om panträttensbestånd i hembudssituationer och vid upplösning av bostadsrätt.Utskottet delar emellertid lagrådets och regeringens bedömningatt den lösning som föreslås i propositionen kan godtas tillsvidare. Utskottet finner det emellertid motiverat att de nudiskuterade frågorna om pantsättning av bostadsrätter -- frågorsom har aktualiserats också i motion 1990/91:Bo19 (s) -- ånyoses över inom regeringens kansli eller i annan ordning om såanses lämpligt.Sammanfattningsvis föreslår utskottet att antarregeringsförslaget såvitt nu är i fråga och som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet med anledning av motion1990/91:Bo19 (s) yrkandena 1 och 4 anfört om ytterligareöverväganden avseende pantsättning av bostadsrätter m.m.Bostadsrättslagen innehåller också regler om när offentligauktion skall tillgripas. Om bostadsrättshavaren skilts från sinlägenhet genom uppsägning på grund av förverkande skallbostadsrätten säljas på offentlig auktion så snart det kan skeom inte annat överenskoms. Bostadsrättshavaren ansvarar undertiden för sina förpliktelser, längst till det månadsskifte sominträffar närmast från den dag då han blev skildfrån lägenheten. Någon ändring görs inte i regeringsförslaget idenna del. Förvärvaren svarar för tidigare innehavaresförpliktelser om föreningen förbehållit sig betalningsanspråkunder . Av de medel som influtit får föreningen vad sombehövs för att dess fordran skall bli täckt. Återstodentillfaller bostadsrättshavaren om inte bostadsrätten ärpantsatt.I s-motionens yrkande 3 föreslås att bestämmelsen ombostadsrättshavarens ansvar för sina förpliktelser vidförsäljning av förverkad bostadsrätt på offentlig auktion börändras. Den tid som är satt som en gräns förbostadsrättshavarens ansvar bör enligt motionärerna ändras till åtminstone . Som motiv för yrkandetanförs att förfarandet med förordnande av god man m.m. harkommit att dra ut på ett sätt som inte förutsågs närbestämmelsen infördes. Ett mera rättvist resultat förbostadsrättsföreningen och dess medlemmar skulle erhållas omtidsfristen ändrades.Såsom motionärerna anfört tillkom bestämmelsen om begränsningav bostadsrättshavarens ansvar för sina förpliktelser vidförsäljning av bostadsrätt på offentlig auktion i vissa fallför att bostadsrättsföreningarna inte skulle låta en försäljningav en bostadsrätt dra ut till nackdel förbostadsrättshavaren. En försäljning av en bostadsrättslägenhetpå offentlig auktion skall alltid ske så snart den kan. Efteransökan från föreningen utser tingsrätten en god man som skallombesörja försäljningen. Naturligtvis bör tingsrätten i sambandmed ansökan och förordnandet också höra bostadsrättshavaren.Enligt förslaget kan detta underlåtas om denne t.ex. haravvikit. Tingsrätternas omvittnade hårda arbetsbelastning ochförfarandet i sig kan innebära att förordnandet dröjer.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det inte kan vararimligt med en ordning som leder till att panthavaren, efter detatt förflutit från det att bostadsrättshavarenskilts från lägenheten, får företräde vid fördelning avköpeskillingen framför föreningen. Motionen bör därförtillstyrkas i denna fråga och lagförslaget ändras så att gränsenför bostadsrättshavarens ansvar sätts till det månadsskifte sominträffar närmast i stället för tre månader.Utskottet förordar att med anledning av motion1990/91:Bo19 (s) yrkande 3 antar 6 kap. 7 § i den lydelse somframgår av bilaga 2 och som betecknats som utskottets förslag.HembudNågra ändringar i gällande regler om hembud föreslås inte iden nya bostadsrättslagen. Enligt bestämmelserna om hembud iförslagets 6 kap. 9 § andra stycket får en bostadsrättsföreningsom är ansluten till en folkrörelsekooperativ riksorganisation isina stadgar ta in förbehåll om rätt att inom högst tre åråterköpa eller lösa en bostadsrättslägenhet. Lösningsrätten fårutövas såväl hos innehavaren som hos förvärvaren.I sex motioner, 1989/90:Bo403 (m) yrkande 7, 1989/90:Bo423(fp) yrkande 5, 1990/91:Bo20 (m) yrkande 3, 1990/91:Bo24 (fp)yrkande 11, 1990/91:Bo252 (fp) yrkande 5 och 1990/91:Bo402 (m)yrkande 7, hemställs att bestämmelserna om hembud avskaffas. Itre motioner begärs en utvidgning av denna skyldighet. Imotionerna 1990/91:Bo22 (v) yrkande 2 och 1990/91:Bo224 (v)yrkande 14 såvitt nu är i fråga förordas att regler om hembudskall gälla för alla bostadsrätter, och i motion 1989/90:Bo212(s) yrkande 5 föreslås att en obligatorisk hembudsskyldighetinförs . Enligt s-motionärerna bör en förening gesmöjlighet att också förlänga hembudsskyldigheten utan tidsgräns.Utskottet erinrar om att motionsyrkanden med begäran omavskaffande av reglerna om hembud har prövats av riksdagenvid ett flertal tillfällen (/90:BoU1). Utskottetavvisade vid utskottsbehandlingen tanken på att avskaffahembudsreglerna och hänvisade till att de alltjämt behövs föratt förhindra stegring av överlåtelsepriser på bostadsrätter.Utskottet har ingen annan uppfattning i saken. När det gällerfrågan om utvidning av hembudreglerna vill utskottet hänvisatill vad departementschefen har anfört. Enligt uttalande ipropositionen har han noga övervägt framförda förslag om atthembudet bör utökas till . Han har därvid gjort denbedömningen att det nya bostadsfinansieringssystemet somriksdagen beslutat om kommer att minska möjligheterna tillspekulationsvinster på bostadsrätter. Enligt hans mening börnågon ändring av hembudsreglerna inte göras , men omutvecklingen skulle visa sig leda till fortsatt spekulation, böråtgärder vidtas för att hejda den. Mot bakgrund av deöverväganden som gjorts och departementschefens uttalande attprisutvecklingen på bostadsrätter bör följas noga förutsätterutskottet att så sker och att förslag till åtgärder som kanfinnas nödvändiga föreläggs för att motverkaspekulationsköp av bostadsrätter. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1989/90:Bo403 (m) yrkande 7, 1989/90:Bo423(fp) yrkande 5, 1990/91:Bo20 (m) yrkande 3, 1990/91:Bo24 (fp)yrkande 11, 1990/91:Bo252 (fp) yrkande 5, 1990/91:Bo402 (m)yrkande 7, 1989/90:Bo212 yrkande 5, 1990/91:Bo22 (v) yrkande 2och 1990/91:Bo224 (v) yrkande 14 såvitt nu är i fråga.Val av styrelseEnligt bostadsrättslagen gäller i princip bestämmelserna omföreningsledning i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningarockså i fråga om bostadsrättsföreningar. Vissa undantag gällerdock. Bl.a. skall alltid minst två eller, om styrelsen består avmindre än fem ledamöter, minst en väljas på föreningsstämma.Någon ändring av dessa bestämmelser föreslås inte ipropositionen.I motion 1990/91:Bo22 (v) yrkande 3 förordas en annan ochenligt motionären mera demokratisk ordning. Han föreslår sålundaatt lagen ändras så att hela bostadsrättsföreningens styrelseväljs på föreningsstämma.Nu gällande bestämmelse infördes i samband medbostadsrättslagens tillkomst 1972. Enligt förarbetena till lagen(prop. 1971:12 s. 81 och 155) tillkom den för attbostadsrättshavarna inte genom stadgebestämmelser skulle kunnaundandras från insyn i föreningens angelägenheter underproduktionsskedet. Regeln garanterar bostadsrättshavarna vissrepresentation i föreningens styrelse som de sombildat föreningen har ett inflytande över föreningensangelägenheter under detta skede. Departementschefen uttaladedärvid att det avgörande inflytandet över föreningensangelägenheter skall övergå på föreningens medlemmar sedanbyggnationen avslutats men ansåg inte att det behövdes någonsärskild lagregel om detta. I stadgarna skall anges bl.a. hurstyrelseledamot skall utses.Det sätt på vilket gällande ordning för val av styrelse ärutformad har inte givit utredningen anledning till någrasärskilda överväganden. Av motionen framgår inte heller attgällande regler i praktiken skapat problem som bör föranleda attfrågan regleras på annat sätt än . Utskottet anserdärför och med hänsyn till de skäl som ligger bakom nuvarandeordning att någon ändring inte nu bör göras. Motion 1990/91:Bo22(v) yrkande 3 avstyrks.Betalningsförsening m.m. som förverkandegrundI samma motion, 1990/91:Bo22 (v) yrkande 6, föreslås attbetalningsförsening slopas som en förverkandegrund, och iyrkande 7 förordas att förbudet i bostadsrättslagen mot partielluthyrning upphävs.Beträffande den första frågan om att avskaffabetalningsförsening som förverkandegrund vill utskottethänvisa till vad departementschefen anfört i saken. Enligtdepartementschefen bör bostadsrättslagen i möjlig mån anpassastill hyreslagen såvitt avser bl.a. förverkande av nyttjanderättvid bristande betalning av t.ex. månadsavgifter. Motsvarandefråga utreds av hyreslagskommitté. Ettställningstagande i saken bör därför enligt departementschefenavvaktas tills förslag i frågan lagts fram avhyreslagskommittén. Utskottet delar denna bedömning. Motion1990/91:Bo22 (v) yrkande 6 skall följaktligen avstyrkas.Reglerna om partiell sublokation av bostadsrättslägenhet sombehandlas i motionens yrkande 7 finns såväl i hyreslagen sombostadsrättslagen. Förbudet för bostadsrättshavare attinrymma utomstående personer gäller endast om upplåtelsen kanmedföra "men" för föreningen eller någon annan medlem iföreningen. Det är alltså tillåtet att inrymma vem som helst ochhur många som helst så länge det inte medför men för föreningeneller någon medlem i den. Bestämmelsen innebär således attbostadsrättshavare i allmänhet utan särskilt tillstånd får hainneboende i sin lägenhet. Bostadsrättshavaren svarar ju självför lägenhetens vård och underhåll. Något men torde därför inteuppstå för föreningen eller annan medlem annat än i vissaundantagsfall. Enligt utskottets bedömning inskränkerbestämmelsen endast undantagsvis bostadsrättshavarens rätt attsjälv bestämma om han vill inrymma utomstående personer i sinlägenhet. Det bör emellertid finnas kvar en möjlighet förföreningen att komma till rätta med en situation som skaparolägenhet för föreningen eller annan medlem. Utskottet anser påanförda skäl att bestämmelsen alltjämt bör gälla. Motion1990/91:Bo22 (v) yrkande 7 avstyrks.Förbudet mot dubbelupplåtelseFörbudet mot dubbelupplåtelse innebär att en lägenhet somär upplåten med hyresrätt i princip inte får upplåtas medbostadsrätt så länge hyresrätten består. Förbudet har tillkommitav omtanke om hyresgästerna i en ombildningssituation.I tre motioner av moderata samlingspartiet, 1989/90:Bo420yrkande 4, 1990/91:Bo20 yrkande 7 och 1990/91:Bo411 yrkande 11,föreslås att förbudet bör upphävas för att underlätta ombildningoch för att skapa en mera flexibel boendemarknad.Utskottet har behandlat motioner med motsvarande innehåll vidflera tillfällen och senast i betänkande BoU 1987/88:13.Utskottet avstyrkte yrkandet med hänvisning till att dennuvarande ordningen måste anses vara till gagn för hyresgästersom inte vill delta i ombildning till bostadsrätt. Utskottetfinner ej skäl att ändra sitt tidigare ställningstagande.Motionerna 1989/90:Bo420 yrkande 4, 1990/91:Bo20 yrkande 7 och1990/91:Bo411 yrkande 11 (samtliga m) avstyrks.Ändring av stadgaI motion 1990/91:Bo20 (m) anförs att ett stort antalbostadsrättsföreningar, t.ex. HSB-föreningar, är anslutna tillfolkrörelsekooperativa riksorganisationer. Sådana föreningar kani sina stadgar ha inskrivet att de skall tillhöra den aktuellariksorganisationen samt att den lokala föreningen inte fårutträda ur riksorganisationen utan organisationens godkännande.Detta vill motionärerna ändra på. Det kan enligt dem ske genomatt det i bostadsrättslagen införs en regel som säger att enbostadsrättsförening äger rätt att självständigt ändra sinastadgar, även i de fall dessa föreskriver att ändringen skallgodkännas av viss riksorganisation (yrkande 9).Enligt utskottets uppfattning får det anses vara en fråga förmedlemmarna i en bostadsrättsorganisation att själva besluta omregler av den karaktär som tas upp i motionen. börsåledes inte genom lagstiftning ta ställning till denna typ avspörsmål. Motionen om lagreglering av viss ändring avstadgarna avstyrks.Lagregler som berör folkrörelsekooperativa organisationerI bl.a. lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastigheter m.m.(tillståndslagen) och i bostadsrättslagen finns vissa särreglerför folkrörelsekooperativa organisationer. Enligttillståndslagen är bl.a. sådana organisationer undantagna fråntillståndsplikten vid förvärv av hyresfastighet. Begreppetfolkrörelsekooperativa organisationer finns också i 6 kap. 9 §andra stycket i förslaget till ny bostadsrättslag och i dess 9kap. Med folkrörelsekooperativ organisation harlagstiftaren enligt uttalanden i förarbetena avsett HSB ochSvenska Riksbyggen.I fyra motioner, 1990/91:Bo20 (m) yrkande 2, 1990/91:Bo252(fp) yrkandena 3 och 4, 1990/91:Bo402 (m) yrkande 6 och1990/91:Bo413 (c) yrkande 15 föreslås att de särregler somfinns för folkrörelsekooperativa organisationer bör ändrasså att alla riksorganisationer får samma möjligheter att verka.Utskottet har under en lång följd av år avstyrkt motioner omen ändring i de här aktuella bestämmelserna. Inte heller nu ärutskottet berett att tillstyrka de begärda lagändringarna.Motionerna avstyrks.Förslaget till lag om ändring i ombildningslagenOmbildningslagen ger hyresgäster rätt att före andra köpareförvärva den fastighet de bor i för ombildning till bostadsrätt.Lagen gäller inte egendom som ägs av bl.a. allmännyttigabostadsföretag. Den reglerar bl.a. hur hyresgästerna skall gåtill väga för att få företräde till ett fastighetsförvärv ochvilka skyldigheter fastighetsägaren har när det finns en sådanrätt. En första förutsättning är att hyresgästerna bildar enbostadsrättsförening och att föreningen gör en s.k.intresseanmälan till inskrivningsmyndigheten för anteckning ifastighetsboken. Till en intresseanmälan skall fogas ett intygfrån styrelsen att minst två tredjedelar av hyresgästerna i deuthyrda lägenheterna skriftligen förklarat sig intresserade aven ombildning. I propositionen föreslås att hyresgästerna skallvara medlemmar i föreningen. Syftet med förslaget är enligtpropositionen att därigenom förhindra att konkurrerandebostadsrättsföreningar gör anspråk på att få genomföraombildningen. Ett annat syfte är att hyresgästerna som skriverpå en intresseanmälan skall veta vilken förening som villombilda hyresrätten till bostadsrätt.Ett stort antal motioner tar upp intresseanmälan ur olikaaspekter. I motionerna 1989/90:Bo419 (c) yrkande 12 såvitt nu äri fråga, 1989/90:Bo420 (m) yrkande 3, 1990/91:Bo20 (m) yrkande6, 1990/91:Bo24 (fp) yrkande 10, 1990/91:Bo252 (fp) yrkande 7,1990/91:Bo411 (m) yrkande 8 och 1990/91:Bo413 (c) yrkande 12såvitt nu är i fråga förordas att kravet på kvalificeradmajoritet vid ombildning bör ändras till enkel majoritet.Såsom framgått ovan föreslås ingen ändring i propositionenbeträffande den i motionerna aktualiserade frågan. Motivet bakomden rådande ordningen är att ombildning skall ske på de boendesvillkor. Det bör därför vara en stark majoritet som står bakomett sådant beslut. Utskottet anser nu liksom vid de tillfällenutskottet tidigare behandlat motsvarande motionsyrkanden attkravet på kvalificerad majoritet vid ombildning börbibehållas i lagstiftningen. De motioner som omnämnts i stycketovan avstyrks.Utskottet avstyrker också förslaget i motion 1990/91:Bo22 (v)yrkande 1 om att ombildningslagen skall ändras så att det skallkrävas att alla hyresgäster måste stå bakom en ombildning föratt den skall kunna genomföras. En sådan ordning skulle ipraktiken kunna innebära att det skulle bli omöjligt attgenomföra ombildningen. Utskottet vill inte medverka till attett krav införs att alla av en ombildning berördahyresgäster skriftligen anmält intresse för en ombildning.En annan fråga som berör intresseanmälan och ombildning tasupp i sju motioner, 1989/90:Bo403 (m) yrkande 8 b, 1989/90:Bo419(c) yrkande 12 såvitt nu är i fråga, 1989/90:Bo423 (fp) yrkande7, 1990/91:Bo20 (m) yrkande 5, 1990/91:Bo252 (fp) yrkande 8,1990/91:Bo402 (m) yrkande 8 b och 1990/91:Bo413 (c) yrkande 12såvitt nu är i fråga. I dessa motioner förordas att enintresseanmälan också skall kunna göras av hyresgäster iallmännyttiga bostadsföretag.