bet · GE01NU38 · 1991-05-16 00:00:00 — Enligt motionärerna bör staten lösa in deledningar över 200kV som finns i annan ägo än Vattenfalls.I enlighet med vad som aviseras i propositionen har regeringeni uppdragit åt statens energiverk att utredastamnätets framtida organisation. Även utlandsförbindelsernasoch Norrbottensnätets förhållanden till den nya organisationenskall analyseras. skall enligt uppdraget i förstahand studera affärsverk resp. statligt aktiebolag somalternativa organisationsformer för verksamheten med stamnätet.I andra hand skall aktiebolag med kraftbolag som huvudägareresp. aktiebolag med spritt ägande studeras. Uppdraget skallredovisas senast den 1 november 1991.I ett betänkande (1990/91:NU40) om energipolitik, vilketavlämnas kort efter föreliggande betänkande, behandlar utskottetbl.a. frågor om möjligheten till och villkor för transitering avelström på stamnätet. I det följande tar utskottet endast uppden aktuella organisationsfrågan.Enligt utskottets mening bör inte nu ta någotinitiativ i denna fråga, som alltså utreds avstatens energiverk. Som tidigare redovisats har verket fått iuppdrag att studera flera alternativa organisationsformer. Dehär berörda motionsyrkandena avstyrks sålunda.Sektorsansvaret för elkraftsteknisk forskning och utvecklingVattenfall har genom tidigare beslut av (prop.1986/87:87, NU 1986/87:34) ålagts ett sektorsansvar förelkraftsteknisk forskning och utveckling. Det har inneburit attVattenfall bl.a. har följt den berörda forskningen och lämnatstöd till utrustning m.m. inom högskolan.Med hänvisning till ombildningen av till aktiebolagföreslås i propositionen (s. 172) att sektorsansvaret skallöverföras till en annan myndighet. Regeringen anser att ansvaretbör övertas av den nya näringspolitiska myndighet som enligt ettannat förslag i propositionen (s. 232) skall inrättas den 1 juli1991 som statens energiverk, statens industriverk ochstyrelsen för teknisk utveckling (STU) avvecklas.Från de tre borgerliga partiernas sida har begärts att STUinte skall avvecklas. Den nya myndigheten skulle i ställetbildas genom att endast de två övriga aktuella myndigheternaavvecklades. Detta krav följs upp i motion 1990/91:N34 (m). Däryrkar motionärerna på att sektorsansvaret för elkraftstekniskforskning och utveckling skall överföras till STU.Frågan om inrättandet av den nya näringspolitiska myndighetenbehandlar utskottet i betänkandet (1990/91:NU35) omnäringspolitik. Utskottet har i nämnda betänkandetillstyrkt regeringens förslag om inrättandet av dennamyndighet. I en reservation (m, fp, c; res. 62) krävs att STUinte skall läggas ned.Regeringens förslag att sektorsansvar för den härberörda forskningen och utvecklingen skall övertas av den nyanäringspolitiska myndigheten tillstyrks av utskottet underförutsättning att har beslutat att denna myndighetskall inrättas och att STU inte skall vara kvar som självständigmyndighet. För det fall skulle bifalla nyssnämndareservation med krav på att STU inte skall avvecklas tillstyrkerutskottet yrkandet i motion 1990/91:N34 (m) om attsektorsansvaret skall överföras till STU.Investeringsplan m.m.Med hänsyn till förslaget om bolagisering av lämnar regeringen i propositionen (s. 282)förslag till investeringsplan och finansieringsplan förVattenfallkoncernen endast för . Investeringsplanenomfattar ca 5000 milj.kr., vilket innebär en minskning med400milj.kr. jämfört med den plan som harföreslagit. Detta motiveras med att projektet haravbrutits och utgått ur planen samt att projekten ochBrofjorden har senarelagts. Regeringen beräknar att Vattenfallstotala finansieringsbehov uppgår till 6845 milj.kr. (på grund av tryckfel har ett annat belopp angivits ipropositionen). För att detta behov skall kunna täckas krävs attramen för lån i vidgas till5000 milj.kr.Miljöpartiet kräver i motion 1990/91:N42 attinvesteringsplanen skall minskas med jämförtmed regeringens förslag. Motionärerna åberopar här tidigarebehandlade förslag om att delar av skall säljas ochmenar att det är olämpligt att planerar förinvesteringar i verksamheter som rör dessa delar. Samma partihar i motion 1989/90:N413 framställt yrkanden med anledning avförslag budgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 16)om treårsplan för Vattenfallkoncernen. På förslag av utskottet(1989/90:NU44) beslutade att uppskjutabehandlingen av detta förslag till innevarande riksmöte.Regeringen har senare genom en skrivelse (skr. 1990/91:49)återkallat förslaget. I den nyssnämnda motionen krävdes att dendå aktuella planen skulle reduceras med hänvisning tillmotionärernas förslag om att verksamhet inom olikaområden skulle avvecklas.Utskottet finner inte anledning till någon erinran emotregeringens förslag till investeringsplan och finansieringsplanför Vattenfallkoncernen avseende . Motionerna1989/90:N413 (mp) och 1990/91:N42 (mp) avstyrks därför iangivna delar.Utskottet behandlar här även ett yrkande i motion 1990/91:N34(m) om regeringens prövning av projektet . Därvidborde regeringen, anser motionärerna, undersöka huruvida ettfullföljande av detta projekt är förenligt med riksdagensuttalande (JoU 1987/88:23 s. 83) om att utsläppen avkoldioxid inte borde ökas utöver den nivå som då gällde.Vid planerar att uppföra enkraftverksanläggning baserad på förgasning av restoljor frånraffinaderiet i (). En bärande idé för projektetär att den restolja som exporteras för förbränning utomlandsskall kunna tas om hand på ett mer miljövänligt sätt i Sverige.Anläggningen planeras för en effekt av 350 MW och en första delav anläggningen beräknas nu kunna tas 1996.En ansökan från om tillstånd enligtnaturresurslagen att få uppföra anläggningen prövas förnärvarande av regeringen. Sådant tillstånd får enligt lagen(4kap. 3§) lämnas om hinder inte möter på grund av inledandebestämmelser i lagen angående hushållning med mark ochvattenområden eller med hänsyn till "andra allmännaplaneringssynpunkter". Det framgår av motiveringen till lagen(prop. 1985/86:3 s.192) att miljöskyddsaspekterna intar enframträdande plats bland de intressen som regeringen skallbeakta. Yttrande i frågan skall normalt inhämtas från har i sitt yttrande, avlämnat ,avstyrkt ansökan om lokaliseringstillstånd förBrofjordenprojektet. Nämndens avstyrkande görs bl.a. medhänvisning till uttalande om koldioxidutsläppen.I underlaget för regeringens ställningstagande tillVattenfalls ansökan ingår sålunda den fråga som har tagits upp imotion 1990/91:N34 (m). Det ankommer inte på att fattabeslut i enskilda lokaliseringsärenden. Det aktuella yrkandeti motionen avstyrks med det sagda.I anslutning till förslaget i propositionen om Vattenfallsinvesteringar föreslås lämna vissa bemyndiganden.Regeringen hemställer bl.a. att den får beslutainom en viss ram i frågor som rör förvärv av aktier ellerbildande av bolag inom verksamhetsområde. Liksom fördet nu löpande budgetåret föreslås ramen bli 75 milj.kr.Utskottet tillstyrker förslaget.Vidare föreslås godkänna att regeringen tecknarborgen intill sammanlagt 15637milj.kr. för lån till bolag ivilka förvaltar statens aktier. för lån till eldistributionsföretag. Förslagetinnebär en vidgning av ramen med iförhållande till den ram som har gällt sedan år 1989.I motion 1990/91:N42 (mp) anförs, dock utan yrkande, att ramenbör reduceras med jämfört med regeringensförslag.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen.Enligt ett ytterligare förslag i propositionen (s. 170) skallstaten fortsätta att ansvara för nu nämnda borgensåtaganden ävenefter det att har ombildats till aktiebolag.Därigenom, sägs det i propositionen (s. 170), uppkommer ingetbehov av omförhandling av borgensförbindelserna med åtföljanderisk för räntehöjningar och skadestånd. Om borgensåtagandenaskulle behöva infrias efter bolagiseringen skall staten ha rättatt kräva det nya bolaget på ersättning. Regeringen föreslår attett formellt anslag om . skall föras upp påstatsbudgeten för att de eventuella förluster som staten kandrabbas av genom nu berörda åtaganden skall kunna täckas.Även de nu aktuella förslagen i propositionen tillstyrks avutskottet.DomänverketOmbildning till aktiebolagDomänverket ombildades till affärsverk med uppgift attförvalta statens skogs- och jordbruksmark. Efter hand övergickemellertid verkets myndighetsuppgifter till andra verk ochorganisationer, och har den affärsdrivandeverksamheten varit den helt dominerande.Domänkoncernen bedriver i första hand skogsbruk ochvidareförädling av skogsprodukter. Härutöver förvaltas ettbetydande fastighetsinnehav. Koncernen driver äventuristanläggningar och utför konsultuppdrag m.m. Flertaletdotterbolag är samlade i holdingbolaget äger vidare av aktierna i redovisar i propositionen (s.177) olika skäl tillförslaget om ombildning av domänverket till aktiebolag:Domänverket bör ges den organisationsform som är mest lämpad påden helt konkurrensutsatta marknad det arbetar på; verket börges ökad ekonomisk handlingsfrihet för att en förbättradavkastning skall kunna möjliggöras; verket bör ges en enhetligassociationsform för att verksamheten internt inom koncernenskall kunna struktureras på ett bättre sätt; verket bör övergå ibolagsform så att den statliga förmögenhetsförvaltningen skallkunna effektiviseras. Regeringen bedömer att ombildningen tillaktiebolag kan ske i anslutning . Dockkrävs att flera olika frågor kring ombildningen får sin lösninginnan den kan genomföras. föreslås nu godkänna attverksamheten vid domänverket överförs till ett aktiebolag.Regeringen avser att senare, före genomförandet avbolagiseringen, återkomma till med förslag i olikadetaljfrågor.Regeringens förslag avstyrks i motion 1990/91:N45 (v). Destatliga affärsverken har av tradition tagit på sig vissaangelägna uppgifter av bl.a. regionalpolitisk ochförsvarspolitisk natur, anför motionärerna. De anser det varaviktigt att dessa åtaganden fortsätter.Liksom tidigare affärsverket skall det nya aktiebolaget, sägsdet i propositionen (s.180), sträva efter en geografiskspridning av sin verksamhet och lokalisera arbetstillfällen överlandet. Enligt regeringen är avsikten vidare att bolagiseringenav domänverket inte skall medföra att de intressen som ärkopplade till domänverkets fastighetsinnehav skall trädasför när. Utskottet tar i ett följande avsnitt (s.26) uppfrågor om domänreservaten m.m.Utskottet instämmer i förslaget i propositionen ochtillstyrker sålunda att verksamheten vid domänverket överförstill ett aktiebolag. Den nu angivna delen av motion 1990/91:N45(v) avstyrks därmed.Försäljning av fast egendomDet konstateras i propositionen (s. 181) att domänverketsmarkinnehav är bokfört till ett värde långt undermarknadsvärdet. Av statsfinansiella skäl, som närmare harutvecklats i en skrivelse (skr. 1990/91:50) till riksdagenhösten 1990, anser regeringen att denna dolda tillgång till vissdel skall frigöras och inlevereras till staten. Enligtregeringens bedömning bör domänverkets tillgångar skrivas uppmed 3000 milj.kr. Verket bör vidare till staten /92 göra en extra inbetalning -- utöver denordinarie -- med 1450 milj.kr.Det ankommer på regeringen att besluta i nu nämnda frågor. Föratt domänverket skall ges möjlighet att tillgodose kravet påextra inbetalning av medel till staten föreslås riksdagenemellertid bemyndiga regeringen att under /92besluta om försäljning inom en viss ram av fast egendom underdomänverkets förvaltning. Denna försäljning krävs också, menarregeringen, för att domänverkets likviditet skall kunnaförstärkas inför ombildningen till aktiebolag. Enligt förslagetskall ramen för försäljningarna fastställas till 950 milj.kr.Inriktningen är att de skall kunna avse mindre skogsfastigheteroch jordbruksmark. Det betonas i propositionen att det begärdabemyndigandet är av engångskaraktär och bara avser budgetåret1991/92.Riksdagen har avslagitmotioner med krav på utförsäljning av domänverkets mark. Sådanamotioner (m; c) avslogs på förslag avutskottet. borde dock, anförde utskottet(1990/91:NU19 s. 5), även i fortsättningen kunna medverka tillatt förstärka enskilda fastigheter genom försäljning av markeller genom markbyten. Motionerna fick stöd i en reservation (m,fp, c). En utförsäljning av delar av domänverkets markförordades också i en annan reservation (mp); i denna krävdesemellertid att marken skulle säljas till personer som åtar sigatt bebo och bruka fastigheterna.Också under allmänna motionstiden har liknande motionerframställts. Ytterligare motioner i frågan har väckts medanledning av det nu aktuella förslaget i propositionen.I motion 1990/91:N218 (m, fp, c) krävs att delar avdomänverkets markinnehav skall säljas, i första hand till aktivajord- och skogsbrukare i berörda områden. Dock borde även tillföras delar av verkets skogsmarkerinnan dessa bolag säljs i enlighet med motionärernas förslag.Liknande krav framförs i motion 1990/91:N34 (m). I motion1990/91:N326 (m) anförs att utförsäljning bör ske inte bara avdomänverkets skogsmarksinnehav utan också av kommunernas ochkyrkans innehav.I motion 1990/91:N33 (fp) efterlyses vissa riktlinjer för denav regeringen föreslagna försäljningen av egendom underdomänverkets förvaltning. Sålunda borde gälla att verkets markskall säljas till i första hand jord- och skogsbrukare iaktuella områden. Vid försäljningen bör enligt motionärernakonkurrenssituationen på virkesmarknaden beaktas. De menarvidare att försäljningen inte bör begränsas till den avregeringen angivna ramen, 950 milj.kr.Även i motion 1990/91:N32 (c) begärs att den aktuellaförsäljningen av mark skall ske till aktiva jord- ochskogsbrukare. Där krävs vidare att juridiska personer inte skalltillåtas köpa mark. Ytterligare yrkanden med krav påutförsäljning av domänverkets mark för att enskilda jord- ochskogsbruk skall kunna stärkas framförs i motionerna 1990/91:N222(c), 1990/91:N252 (c) och 1990/91:N274 (c). I den första sägsatt utförsäljningen bör påbörjas i län, och i de bådaandra anförs att också skogsmark ägd av statliga bolag ochkyrkan bör säljas ut till enskilda brukare.Riksdagen bör enligt yrkanden i motionerna 1990/91:N28 (v) och1990/91:N45 (v) avslå det nu aktuella förslaget i propositionen.I den sistnämnda motionen hänvisas till här tidigarenämnda avståndstagande från krav på utförsäljning avdomänverkets mark.Också i motion 1990/91:N42 (mp) avvisas regeringens förslag.Motionärerna vill dock att delar av domänverkets mark skallsäljas till personer som åtar sig att bebo och brukafastigheterna. Ett yrkande av samma innebörd finns i motion1990/91:N316 (mp). Där anförs att också den jord- och skogsmarksom förvaltas av universiteten och kyrkan bör säljas till sådanapersoner.Enligt förordningen (1971:727) om försäljning av statentillhörig fast egendom, m.m. -- den s.k.försäljningsförordningen -- får domänverket självt besluta omförsäljning av fast egendom om värdet på egendomen ej överstiger1 milj.kr. Om värdet ligger mellan 1 milj.kr. och 5 milj.kr.måste försäljningen underställas regeringens prövning. Förförsäljningar därutöver krävs beslut av . Domänverketsmöjligheter att besluta om försäljning av egendom upp till ettbelopp av 1 milj.kr. gäller emellertid inte beträffande vissangiven mark i renbetesområdet.I detta sammanhang är även vissa bestämmelser irennäringslagen (1971:437) av intresse. Enligt lagen (3 §) fårrenskötsel bedrivas bl.a. i ochVästerbottens läns lappmarker dels ovanför odlingsgränsen, delsnedanför denna gräns på mark som tillhör staten och pårenbetesland, dock i båda fallen endast där skogsrenskötsel avålder bedrivs , sommaren och hösten (se 1990/91:JoU22s.53). Bland de tilltänkta försäljningsobjekten i den nuföreslagna utförsäljningen av egendom ingår enligt uppgift fråndomänverket objekt som ligger dels ovanför odlingsgränsen, delspå lappmarker nedanför denna gräns.Som tidigare nämnts avser regeringen att återkomma tillriksdagen med förslag i olika frågor som rördomänverkets övergång till aktiebolag. Enligt uppgift frånindustridepartementet gäller en av dessa frågor rätten tillrenskötsel på mark som förvaltas av domänverket.Med hänsyn till den förestående bolagiseringen och till dethöjda avkastningskravet anser utskottet att domänverket bör gesmöjlighet att förstärka inkomsterna och likviditeten. Utskottettillstyrker därför förslaget i propositionen om att regeringenskall bemyndigas att besluta om försäljning av fast egendomunder domänverkets förvaltning inom en ram av 950 milj.kr.Enligt utskottets mening får emellertid de aktuellaförsäljningarna inte leda till att rätten till renskötsel påmark som förvaltas av domänverket försämras. Om detta integår att tillgodose genom avtal bör försäljningarna integenomföras i avvaktan på att , somredovisats i det föregående, får anledning att pröva saken. Tillfrågor om domänverkets naturskyddade områden återkommerutskottet i det följande.I enlighet med vad som sägs i propositionen och i linje medvad som anförs i flera motioner bör försäljningarna kunna avsemindre skogsskiften och mindre arealer jordbruksmark. Någotinitiativ av härvidlag är enligt utskottets meninginte påkallat.Det föreslagna bemyndigandet gäller alltså inom en ram av 950milj.kr. och endast för försäljningar under /92.Utskottet avvisar förslagen i olika motioner om attförsäljningar utöver dessa begränsningar skall få genomföras.Liksom bör dock domänverket kunna medverka till attenskilda fastigheter förstärks genom försäljning av mark ellergenom markbyten.Med den kompletterande anvisning utskottet har angivit i detföregående tillstyrks sålunda det nu aktuella förslaget ipropositionen. Samtliga här behandlade motionsyrkanden avstyrks.Domänreservaten m.m.Domänverkets totala markinnehav uppgår till ca 10 miljonerhektar. En del av denna mark har undantagits från normaltskogsbruk, t.ex. för att unik natur skall skyddas. Sådana s.k.domänreservat finns på fler än 700 platser i landet. Sammantagethar på detta sätt mark skyddats. en stor del av fjällskogen i mellersta och norra huvudtitel anvisas medel tillanslaget Investeringar inom miljöområdet. Från detta anslagbetalas kostnaderna för statens förvärv av värdefullanaturområden. De objekt som förvärvas redovisas undernaturvårdsfonden, vilken förvaltas av statens naturvårdsverk.Regeringen har i proposition 1990/91:90 om en god livsmiljöföreslagit (s.484) att 128 milj.kr. skall anvisas till nämndaanslag för /92. Detta förslag behandlas avjordbruksutskottet (1990/91:JoU30).I sju motioner har frågan om skyddet för de värdefullanaturområden som förvaltas av domänverket tagits upp. I treav motionerna, 1990/91:N33 (fp), 1990/91:N56 (c) och 1990/91:N54(v), begärs att marken skall överföras till naturvårdsfonden. Enöversyn i frågan krävs i motion 1990/91:N275 (s). Det ärviktigt, anförs det i motion 1990/91:N34 (m), att skyddet förden värdefulla marken inte försämras. Enligt motionärerna bördomänverket även efter en övergång till aktiebolag kunna åläggasatt svara för skydd och drift av berörda områden. Frågan omskyddet för de fjällnära skogarna och domänreservaten måste,sägs det i motion 1990/91:N45 (v), få en tillfredsställandelösning även om verksamheten vid domänverket överförs till ettaktiebolag. Som tidigare redovisats avvisas i denna motionregeringens förslag om bolagisering av domänverket. I motion1990/91:N42 (mp), slutligen, kritiseras regeringen för att dennu aktuella aspekten inte har diskuterats i propositionen.Riksdagen har tidigare avslagit motionermed krav på att domänverket utan ersättning skall överföra markav stort naturvårdsvärde till naturvårdsfonden. Senast våren1990 avslogs sådana motioner (fp; c) på förslag avjordbruksutskottet (1989/90:JoU15 s.29), som därvid uttaladeatt mark tillhörande domänverket borde värderas på samma sättsom annan mark som överförs till naturvårdsfonden. Motionernafick stöd i en reservation (fp, c, mp).Industriminister redovisade i (RD1990/91:100) i ett svar på en fråga (1990/91:556) av () att han hade inhämtat att domänverket inte avsåg att säljamark som ligger inom befintliga eller planerade reservat utanatt först ha samrått med de naturvårdande myndigheterna. Hanutgick därför ifrån att domänverkets aktuella försäljningar inteskulle orsaka konflikter med naturvårdsintressena.Det framgår av propositionen (s.181) att frågan om hurdomänreservaten bör förvaltas framöver tillhör dem somregeringen avser att återkomma till i under hösten1991.Utskottet instämmer i vad som anförs i här behandlade motionerom vikten av att den mark av stort naturvårdsvärde som nuhandhas av domänverket får ett starkt naturskydd ifortsättningen. Enligt utskottets mening bör regeringen prövadet förslag om överföring av marken till naturvårdsfonden somhar framförts i motionerna 1990/91:N33 (fp), 1990/91:N56 (c) och1990/91:N54 (v). Utskottet utesluter emellertid inte att detockså finns andra lösningar för hur detta skydd skall kunnaupprätthållas på ett betryggande sätt. Regeringen bör alltsåpröva frågan och därefter återkomma till . Utskottetföreslår att i ett uttalande med anledning av de nuaktuella motionsyrkandena anmodar regeringen härtill.Domänverkets upplåningRiksdagen har beslutat att de statligaaffärsverken skall ges ökade friheter i fråga om upplåning avmedel och placering av överskottslikviditet (prop. 1990/91:29,1990/91:FiU4). får utnyttja en rörligkredit om 600 milj.kr. hos riksgäldskontoret.Med hänsyn till bolagiseringen och den extra inbetalningen avmedel till statskassan föreslås i propositionen (s.182) -- vidsidan av förslaget om försäljning av fast egendom -- attdomänverket under /92 fritt skall få uppta låninom en viss ram. Enligt regeringen bör ramen fastställas till 2miljarder kronor. Eventuell överskottslikviditet skall fritt fåplaceras räntebärande men till låg risk. Vid upplåning skalldomänverket dock alltid inhämta anbud från riksgäldskontoret.Regeringens förslag avvisas utan närmare motivering i motion1990/91:N42 (mp).Utskottet tillstyrker det nu aktuella förslaget ipropositionen. Den angivna delen av motion 1990/91:N42 (mp)avstyrks sålunda.AB kanalbolagFörvaltningen av statens aktier i kanalbolagöverfördes till domänverket. godkände riksdagenförslag från regeringen om upprustning av underperioden /86--1994/95. Fram t.o.m. /90 harupprustningen finansierats med medel från domänverket, vilka haravräknats mot statens avkastningskrav. För perioden1990/91--1994/95 har kostnaderna för upprustningen beräknatstill 15,6 milj.kr. beslutade om ettanslag av detta belopp för finansieringen av kostnaderna underinnevarande budgetår (prop. 1989/90:100 bil. 14, 1989/90:NU28).I en reservation (m, fp, c) föreslogs att domänverket skullesvara för erforderliga medel. Med hänvisning tillstatsfinansiella skäl har regeringen i årets budgetproposition(prop. 1990/91:100 bil. 14) inte framlagt något förslag omanslag för nästa budgetår. har mot denna bakgrund ien skrivelse till regeringen begärt att verketsinleverans av medel till statskassan skall minskas i motsvarandegrad. Framställningen bereds inomregeringskansliet.I motion 1990/91:N42 (mp) ifrågasätts om domänverket är denlämpligaste huvudmannen för AB kanalbolag. Kanalen börenligt motionärerna handhas av en självständig stiftelse medföreträdare för de intressen som är särskilt knutna till kanalenoch dess verksamhet. Regeringen borde återkomma till riksdagenmed förslag därom.På utskottets anmodan (1989/90:NU28 s.7) avslogs våren 1990en liknande motion (mp). Enligt utskottets mening skulle enöverföring av verksamheten till en stiftelse inte skapaförutsättningar för att verksamheten kunde bedrivas mereffektivt. Motionen följdes upp i en reservation (mp).Industriminister har i (RD1990/91:108) besvarat en fråga (1990/91:571) av () om .