bet · GE01FiU30 · 1991-05-30 00:00:00 — Dels är regeringens förslagoklart vad gäller innebörden av avdragbara utbildningskostnader.Dels kan inte småföretag utnyttja systemet fullt ut.Motionärerna avstyrker inte regeringens förslag men förutsätteratt systemet utvärderas snarast.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar i sitt yttrande attregeringens förslag om utbildningsvikariat är ett nytt grepp,som kan ge dubbla fördelar i form av ökad kompetens iarbetslivet och fler personer som får sysselsättning.I likhet med regeringen och motionärerna anser utskottet attsystemet bör prövas och att en snar utvärdering ligger i sakensnatur med hänsyn till vikten av ändamålsenliga och effektivaarbetsmarknadspolitiska åtgärder under en konjunktursvacka.Vad gäller de små företagens möjligheter att utnyttjautbildningsvikariat föreligger inte några problem. Utskottetkonstaterar att godkända avdrag kan periodiseras över fleramånader. Därigenom blir inte små företag med relativt sett lägrebelopp för arbetsgivaravgifterna missgynnade vad gälleravdragsmöjligheter.Finansutskottet biträder arbetsmarknadsutskottetsuppfattning och avstyrker bifall till motionerna Fi43 (m)yrkande 1 resp. Fi54 (fp) yrkande 2 i berörda delar.Beträffande den i motionerna berörda frågan om avdragsgillautbildningskostnader (4 § i regeringens lagförslag) förutsätterarbetsmarknadsutskottet för sin del att länsarbetsnämndensgodkännande är erforderligt vid samtliga nämnda utbildningar föratt avdrag skall få göras. förordar medhänvisning till det anförda att motionsyrkandena avslås och attlagförslaget antas av riksdagen.Finansutskottet delar arbetsmarknadsutskottets uppfattningoch avstyrker motionsönskemål om förändring i lagtexten imotionerna Fi43 (m) yrkande 1 resp. Fi54 (fp) yrkande 2 iberörda delar. Vidare tillstyrks att antarlagförslaget i denna del.I propositionen föreslås vidare vissa förenklingar avreglerna för bidrag till utbildning i företag (avsnitt 2.2.1i propositionen). Endast följande kriterier bör gälla:1. Utbildningar som medverkar till intern eller externrekrytering och anpassning av personalens kompetens till ändradeförhållanden, t.ex. ny teknik eller arbetsorganisation.2. Utbildningar som medverkar till att förhindrapermitteringar eller uppsägningar.Arbetsmarknadsutskottet har i sitt yttrande sagt sig inteha några invändningar mot förslaget.Finansutskottet föreslår med anledning härav att riksdagengodkänner de ändringar i villkoren för bidrag till utbildning iföretag som förordats i propositionen.RekryteringsstödI fråga om rekryteringsstöd föreslås i propositionenvissa ändringar (avsnitt 2.3).Erfarenheten visar att framför allt äldre, ny- ochåterinträdande på arbetsmarknaden samt flyktingar och invandrarei högre grad än andra grupper riskerar att blilångtidsarbetslösa. För att stödja unga människor men även föratt motverka långtidsarbetslöshet inom samtliga grupper föreslåsatt rekryteringsstödets regler ändras så att stödet skall kunnautgå till sökande i åldern 18--efter en månadsarbetslöshet resp. till sökande efter tremånaders arbetslöshet. Motsvarande tidsperioder är fyraresp. Vidare bör rekryteringsstödets andel av dentotala lönekostnaden höjas från till högst . Kostnadenför denna höjning beräknas till 50 milj.kr. Slutligen föreslåsett slopande av kravet på att anställningar med rekryteringsstödhos kommuner och landstingskommuner måste gällatillsvidareanställningar samt möjligheter att utsträckarekryteringsstödet (i detta fall högst avlönekostnaden) för invandrare och flyktingar.I motion Fi43 av m.fl. (m) uttalastveksamhet över de föreslagna kvalifikationstiderna förrekryteringsstöd. Regeringsförslaget är olyckligt eftersom detger intryck av att en arbetslös efter den angivna tiden skulleha automatisk rätt till en plats med rekryteringsstöd. Riksdagenbör enligt motionärerna inte ta ställning till förslaget omsänkta tidsgränser utan överlåta till arbetsmarknadsverket attutarbeta tillämpningsföreskrifter.Arbetsmarknadsutskottet erinrar i sitt yttrande om attregeringens bedömning av det förväntade arbetsmarknadslägetnödvändiggör ett utökat antal avtalade inskolningsplatseralternativt platser med rekryteringsstöd som uppgår till 5000platser under nästa budgetår. Mot denna bakgrund är regeringensförslag om minskade kvalifikationstider ändamålsenligt, anserutskottet. Yrkandet i motion Fi43 att inte skulle taställning i denna fråga avvisas därmed. uppfattning är det lämpligt attstatsbidragshöjningen till högst av den totalalönekostnaden gäller såväl arbete med rekryteringsstöd som detidigare behandlade inskolningsplatserna.Kostnaderna för ett utökat antal platser medrekryteringsstöd/avtalade inskolningsplatser inkl. en höjning avstatsbidragsprocenten beräknas till 567 milj.kr.Finansutskottet avstyrker motion Fi43 (m) yrkande 4 medhänvisning till vad arbetsmarknadsutskottet anfört och föreslårriksdagen att godkänna de ändringar i fråga om rekryteringsstödsom förordats i propositionen.Medelsanvisning och finansieringI propositionen föreslås som en konsekvens av de olikaförslagen beträffande arbetsmarknadspolitiska åtgärder enjustering av det tidigare beslutet om medelstilldelning. Tillanslaget B 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör /92 anvisas ett reservationsanslag på14100687000 kr.I motion Fi38 av m.fl. (v) yrkas att 4miljarder kronor anvisas utöver regeringens förslag till AMSinsatser för arbete och sysselsättning. anser attdet är helt otillräckligt med som regeringenföreslår när även optimistiska prognoser pekar på enarbetslöshet på . instämmer medregeringen i fråga om behovet av utbildningsinsatser men villinom ramen för arbetslinjen även innefatta åtgärder somunderhåll av skolor och VA-nät, utökad barn- och äldreomsorgsamt säkerställande av kommunernas ansvar förungdomssysselsättning.I motion Fi65 av m.fl. (c) yrkas att tillanslaget B2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder anvisas ettbelopp på , dvs. mindre änregeringens förslag. vill täcka samma kostnader somregeringen men vill delfinansiera de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna med 500 milj.kr. av reservationen under anslaget.Reservationen beräknas vid ingången av /92 uppgåtill ca 1500 milj.kr.Arbetsmarknadsutskottet erinrar i sitt yttrande om attutskottet tidigare ställt sig bakom regeringens förslag tilltillägg och ändringar beträffande den arbetsmarknadspolitiskaåtgärdsarsenalen. Utskottet erinrar om att 700milj.kr. avreservationen under anslaget B2 kommer att disponeras genomriksdagens beslut i anledning av betänkandet 1990/91:AU11.Arbetsmarknadsutskottet har i övrigt inhämtat att de reserverademedlen till största delen är intecknade förarbetsmarknadsutbildning, beredskapsåtgärder m.m. Utskottettillstyrker den av regeringen begärda medelsanvisningen ochavstyrker motionerna Fi38 och Fi65.De i propositionen föreslagna förstärkningarna av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna innebär att AMS tillförs2682milj.kr. på anslaget för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Finansieringen föreslås tekniskt sett ske genom attbeloppet finansieras av medel från arbetsmarknadsfonden.469,7milj.kr., som avser utbildningsbidrag till deltagare iarbetsmarknadsutbildning som uppfyller medlems- ocharbetsvillkoren i arbetslöshetsförsäkringen, finansieras medautomatik från arbetsmarknadsfonden genom en av (prop.1990/91:100 bilaga 12, bet. 1990/91:AU11 och AU12, rskr. 164 och165) beslutad ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter. Ävenresterande belopp, dvs. 2212350000kr., föreslås avregeringen täckas genom arbetsmarknadsfonden. Detta bör skegenom att den av godkända (bet. 1990/91:AU11, rskr.164) lagen om tillfällig avvikelse från lagen om socialavgifter,som medger en under /92 engångsvis särskilddisposition av 1647,6milj.kr. ur arbetsmarknadsfonden,ändras så att beloppet höjs till 3859950000kr. Samtidigtbör användningsområdet utsträckas till att gälla ävenrekryteringsstöd och inskolningsplatser.Regeringens förslag föranleder ändring i lagen (1991:329) omtillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgiftergenom att nuvarande bestämmelse skall betecknas 1§ och attdenna paragraf ändras vad gäller totalbelopp ochanvändningsområde enligt ovan.Finansutskottet delar vad arbetsmarknadsutskottet anfört isitt yttrande och föreslår att avslår motionerna Fi38(v) yrkande 5 och Fi65 (c) yrkande 2 samt antar lagförslaget iden behandlade delen (1§).ArbetslivsfrågorYrkesinriktad rehabiliteringRegeringens förslag till besparingar vid bl.a.arbetsmarknadsinstituten, vilka redovisas ikompletteringspropositionens bilaga II:9, innebär attanslaget C 4 Yrkesinriktad rehabilitering av regeringenföreslås minskas med 5milj.kr. under /92 iförhållande till budgetpropositionen.Finansutskottet har i likhet medarbetsmarknadsutskottet intet att invända och föreslårdärför att till anslaget Yrkesinriktad rehabilitering /92 anvisas ett ramanslag på 748153000 kr.Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeUnder anslagspunkten C 7 Särskilda åtgärder förarbetshandikappade har för nästa budgetåranvisat 5416489000kr. 1990/91:100 bilaga 12,bet. AU12, rskr. 165).Beträffande arbetshjälpmedel förordar regeringen att AMSges möjlighet att använda reserverade medel som tillförs detnämnda anslaget för att betala utgifter förarbetshjälpmedel som hänför sig till det innevarande budgetåret.Regeringens proposition 1990/91:141 Rehabilitering ochrehabiliteringsersättning, vilken tar upp frågor omarbetshjälpmedel, behandlas av socialförsäkringsutskottet. Ipropositionen föreslås bl.a. att skall kunnage bidrag till arbetshjälpmedel för försäkrade, om sådanahjälpmedel behövs som en del i en rehabilitering. Förslagetinnebär bl.a. att ansvaret för bidrag till personer som redanhar anställning flyttas över från arbetsmarknadsverket tillförsäkringskassorna fr.o.m. den 1 juli 1991.Socialförsäkringsutskottet har tillstyrkt regeringensförslag angående arbetshjälpmedel (bet. 1990/91:SfU16).Finansutskottet anser i likhet medarbetsmarknadsutskottet att det är angeläget att dennaövergång går smidigt och förordar därför ett godkännande av vadsom i propositionen anförts om användningen av reserverade medelunder anslaget C 7 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade.Bidrag till Stiftelsen propositionen redovisas att under treårsperioden1988/89--1990/91 har en timram för sysselsättningsvolymen inomföretagsgruppen om högst . Genom etttidigare högt timutnyttjande har under innevarandebudgetår tvingats att minska sysselsättningsvolymen. För att geSamhall en möjlighet att slippa en svacka i sysselsättningenförordar arbetsmarknadsministern att den nämnda treårsramenförlängs med och att högst 125800000arbetstimmar bör få utnyttjas /89--1991/92.Finansutskottet tillstyrker i enlighet medarbetsmarknadsutskottets yttrande ett medgivande attStiftelsen får utjämna antalet arbetstimmar mellanbudgetåren på det sätt som förordats i propositionen.Bilaga I:7 och Bilaga I:3Socialdepartementet delvisInvesteringsbidrag till bostadsbyggande och anslag tillsärskilt KBTRiksdagen har fattat beslut om ett särskiltkommunalt bostadstillägg till folkpension. Det särskildabidraget utgår endast och har tillkommit för attkompensera de sämst ställda pensionärerna för sådanaboendekostnadsökningar som överstiger vad som är betingat avskattereformen. Utgångspunkten för bidraget är att en pensionärinte skall behöva ansöka om bidrag för att garanteras en skäliglevnadsnivå motsvarande socialbidragsnormen i den egna kommunen.De sammanlagda kostnaderna för bidraget beräknadesursprungligen till 330milj.kr. Enligt en fastlagdfinansieringsplan skall staten stå för hela kostnaden för debidrag som betalats ut retroaktivt för perioden den1januari--. Under återstoden av året skall statensvara för av kostnaderna medan det ankommer på kommunernaatt svara för resterande del.Riksdagen har på tilläggsbudget för innevarande budgetåranvisat 150 milj.kr. som finansiering av statens andel avkostnaderna . Ikompletteringspropositionen (bil. I:3, s. 5) föreslårsocialministern att 70milj.kr. anvisas för att finansierastatens andel av kostnaderna , dvs. av165 milj.kr.Vidare har regeringen föreslagit (prop. 1990/91:185)vissa förbättringar av det särskilda grundavdrag som pensionäreråtnjuter vid inkomstbeskattningen. Förslaget innebär attreglerna om begränsning av det särskilda grundavdraget ändras såatt pensionärer med reducerade pensionsförmåner får högresärskilt grundavdrag. Uppskattningsvis 60000 pensionärerberörs av förslaget, varav flertalet är förtidspensionärer med1/2 eller 2/3 förtidspension, änkor med reducerad pension samtpensionärer med förtida uttag. Förslaget väntas leda till ettinkomstbortfall för staten på ca 180milj.kr.Statens kostnader till följd av dessa båda insatser harsåledes beräknats till sammanlagt 400milj.kr. utgör redan anvisade medel (150milj.kr.) ellermedel som föreslås bli anvisade (70milj.kr.) för det särskildabostadstillägget.I kompletteringspropositionen (bil. I:7) föreslårbostadsministern att denna kostnad finansieras genom en sänkningav investeringsbidraget till bostadsbyggande.Sedan den 1 januari 1991 lämnar staten investeringsbidrag förny- och ombyggnad av permanentbostäder. Syftet med bidraget äratt kompensera bostadsbyggandet för den kostnadsökning somföranleds av de slopade reduceringsreglerna för mervärdeskatt.Bidraget lämnas med 9,av de beräknade kostnaderna inkl.mervärdeskatt för bidragsberättigade ändamål. har /92 redan anvisat 5500milj.kr. under anslagetB 17 Investeringsbidrag till bostadsbyggande påbostadsdepartementets huvudtitel (prop. 1990/91:100 bil.13,BoU 12, rskr. 199).Bostadsministern föreslår nu att bidraget minskas från 9,7%till 9,. Bidragsminskningen skall gälla från den 1 juli 1991och är avsedd att tillämpas på projektansökningar som kommer intill kommunen efter detta datum. Sänkningen av bidragsnivånväntas leda till att statens utgifter för investeringsbidragminskar med ca400 milj.kr. För /92beräknas ändringen ge halv effekt, och anslaget tillinvesteringsbidrag föreslås till följd härav bli nedsatt från5500 till 5300 milj.kr.Regeringens förslag angående investeringsbidraget förbostadsbyggande behandlas i tre motioner. Vänsterpartietavstyrker förslaget i motion Fi38 av m.fl.yrkande 14. Motionärerna hänvisar bl.a. till att förslagetstrider mot en överenskommelse mellan regeringen ochvänsterpartiet om det nya bostadsfinansieringssystemet. Deframhåller vidare att investeringsbidraget är avsett attkompensera för hela den höjda byggmomsen. Slutligen påpekar deatt det särskilda kommunala bostadstillägget har blivitbetydligt billigare för staten än vad som förutsätts ipropositionen.I motion Fi48 av m.fl. konstaterarmiljöpartiet att den av regeringen föreslagna bidragsminskningeni huvudsak överensstämmer med förslag som tidigarelagt fram. förordar en successiv minskning avinvesteringsbidraget. På ett område anser emellertidmotionärerna att ett investeringsbidrag är motiverat även iframtiden, nämligen för s.k. ekologiskt byggande. Motionärernaföreslår att hos regeringen begär ett förslag tillsärskilt investeringsstöd för ekologiskt riktigt byggande(yrkande 5). Ett sätt att uppnå detta är, anser motionärerna,att undanta sådant byggande från den föreslagnabidragssänkningen och från eventuella ytterligare sänkningar.I motion Bo62 av m.fl. (c) yrkande 7 föreslåsatt mervärdeskatten på byggande och boende sänks till 13,64%fr.o.m. Under förutsättning att detta förslagvinner bifall föreslår de att investeringsbidragetför bostadsbyggande avskaffas och några medel för detta ändamålinte anvisas för /91.Av socialförsäkringsutskottets yttrande (SfU5y) framgåratt det nu visat sig att kostnaderna för det särskildabostadstillägget till folkpension kommer att bli väsentligtlägre än vad man tidigare räknat med. Det i propositionenföreslagna medelsbehovet på 70milj.kr. för andra halvåret 1991kan nu förutses stanna vid 15milj.kr.Socialförsäkringsutskottet överlåter åt finansutskottetatt bedöma om detta, i förhållande till vad som redan anvisats,begränsade belopp behöver anslås ytterligare.Bostadsutskottet uttalar i sitt yttrande (BoU6y)förståelse för den kritik som framförs i motionerna motregeringens förslag men anser att man måste beaktabehovet av att finansiera insatserna för pensionärerna. Irådande pressade statsfinansiella läge accepterarbostadsutskottet således en viss sänkning av bidragsnivån. Dennasänkning skall givetvis inte ses som ett steg i en successivminskning av investeringsbidraget, slår bostadsutskottet fastoch tillbakavisar därmed påståenden av denna innebörd i motionBo48 (mp).Bostadsutskottet konstaterar att statens kostnader för detsärskilda kommunala bostadstillägget under det kommandebudgetåret nu väntas bli betydligt lägre än vad man tidigareräknat med. Utskottet erinrar också om att det särskildabostadstillägget är tidsbegränsat och att det endast utgår underår 1991. Vad som därefter återstår att finansiera, framhållerbostadsutskottet, är således ett årligt inkomstbortfall på ca180milj.kr. till följd av de föreslagna reglerna för särskiltgrundavdrag för vissa pensionärer.Med hänsyn härtill anser bostadsutskottet att en mer begränsadbidragssänkning bör komma till stånd. Utskottet föreslårsålunda att investeringsbidraget sänks till 9,i stället förtill den av regeringen förordade nivån och att anslaget tillInvesteringsbidrag för bostadsbyggande justeras i motsvarandegrad. Enligt bostadsutskottets uppfattning bör ett anslag på5400milj.kr. anvisas för /92. Detta innebär,framhåller bostadsutskottet, i inte ringa grad en anslutningtill yrkande 2 i propositionens bilaga I:7.I den mån motion Fi38 (v) yrkande 14 inte kan anses varatillgodosedd med denna jämkning av regeringens förslag bör denenligt bostadsutskottet avstyrkas. Utskottet avstyrker medskilda motiveringar även motionerna Fi48 (mp) yrkande 5 och Fi62 (c) yrkande 7.Finansutskottet gör för egen del följande bedömning. och bostadsutskottet framhåller hardet visat sig att kostnaderna för det särskilda kommunalabostadstillägget kommer att bli väsentligt mycketlägre än vad man tidigare förmodat. I stället för 330milj.kr.räknar man nu med att de totala kostnaderna för bidraget skalluppgå till i runt tal 75milj.kr. Härav skall enligt dentidigare fastlagda finansieringsplanen staten svara för ca40milj.kr., varav 15milj.kr. faller på andra halvåret 1991.Omsatt till det besparingsförslag som regeringen redovisar ikompletteringspropositionen innebär dessa nya uppgifter attinvesteringsbidraget skall begränsas med ett belopp motsvarande(40+180) 220milj.kr.Utskottet har med bifall vid upprepade tillfällenslagit fast att reformförslag måste vara finansierade. Tidigarei detta betänkande har utskottet redovisat förslag tillbudgetpolitiska riktlinjer, och av dem framgår att det intefinns något utrymme för ofinansierade reformer. Alla nyautgiftsåtaganden och skattesänkningar måste således till fullofinansieras genom effektiviseringar och besparingar i befintligautgifter.Detta synsätt är självklart giltigt även i detta fall. påpekar är statens kostnad för det särskildabostadstillägget tämligen liten , ochdessutom utgår det särskilda bidraget endast under detta år.Kostnaderna för bidraget kommer emellertid sannolikt att bestå ien eller annan form eftersom behovet av stöd till denna grupp avpensionärer inte faller bort vid det kommande årsskiftet. Detsärskilda bostadstillägget inordnas då troligtvis i en annanbidragsform. Enligt direktiv som fastställts skall enparlamentariskt sammansatt kommitté se över reglerna för detkommunala bostadstillägget (KBT). En utgångspunkt för översynenär att det inkomstprövade bostadsstödet till pensionärer med lågeller ingen ATP skall finnas kvar under överskådlig tidframöver. I sammanhanget måste enligt utskottets mening ocksåbeaktas att statens kostnad för det särskilda bostadstilläggetunder är större än under senare hälften avåret och att även denna kostnad skall finansieras.Med hänsyn härtill föreslår utskottet attinvesteringsbidraget minskas till9,, dvs. till en nivå obetydligt lägre än denbostadsutskottet förespråkat. Bidragsjusteringen bör riksdagensom sin mening ge till känna för regeringen.Eftersom den nya bidragsnivån inte får genomslag påanslaget bedöms ändringen få endast halv effekt under budgetåret1991/92. finner därför inte anledning att frångåbostadsutskottets medelsberäkning. Utskottet föreslår såledesatt , med ändring av det tidigare beslutet, anvisar5400 milj.kr. under anslaget Investeringsbidrag tillbostadsbyggande.Vad beträffar de framförda motionsyrkandena görfinansutskottet ingen annan bedömning än bostadsutskottet.Utskottet avstyrker således motionerna Fi38 (v) yrkande 14, Fi48(mp) yrkande 5 och Fi62 (c) yrkande 7.Mot bakgrund av de nya uppgifter som framkommit om kostnadernaför det särskilda bostadstillägget bör tillskottet av medel tillanslaget Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension justeras ner från 70milj.kr. till 15milj.kr.Utskottet föreslår således att med anledning avregeringens förslag anvisar 15milj.kr. utöver vad som tidigareanvisats på detta anslag.Bilaga I:8 CivildepartementetVissa personalpolitiska frågor m.m.I proposition 150 bilaga I:8, ,behandlas frågor om statliga löneavtal, förordnandepension ochtrygghetsåtgärder för statligt anställda m.m.Arbetsmarknadsutskottet har med anledning därav avlämnatett yttrande (1990/91:AU5y) i de frågor som berör utskottetsberedningsområde.Statliga löneavtal 1991--1993I propositionen redovisas för kännedom destabiliseringsavtal som slutits mellan statensarbetsgivarverk och de statsanställdas huvudorganisationer. Detrör sig om tre avtal. Det första är ett avtal om slutligreglering av ramavtalet om löner m.m. 1989--90. Det andraavtalet gäller ramavtal om löner m.m. den 1januari 1991--. Det tredje stabiliseringsavtaletär det nya statliga pensionsavtal som träder i kraft den 1januari 1992. Avtalen har godkänts av finansutskottet och avregeringen.Finansutskottet har inget att erinra mot vad regeringenanför i propositionen om de statliga löneavtalen --1993.Förordnandepension m.m.I propositionen anförs att det nya pensionsavtalet -- tillskillnad från det tidigare--formellt inte är tillämpligt ifråga om förordnandetjänster. För att åstadkomma en anpassningtill det nya pensionsavtalet måste reglerna i vissa förordningarändras och övergångsbestämmelser beslutas.Finansutskottet har i likhet medarbetsmarknadsutskottet inget att erinra mot regeringensförslag och föreslår därför att de förordade riktlinjerna förförordnandepension m.m. godkänns av riksdagen.Vissa utvecklingsfrågorI propositionen föreslår regeringen att 8 milj.kr. utövervad som föreslagits i budgetpropositionen anvisas till anslagetB 1 Vissa utvecklingsåtgärder. Medlen skall avsättas till ett avregeringen godkänt avtal mellan och destatsanställdas huvudorganisationer om högreförvaltningsstudier för statstjänstemän.Finansutskottet biträder regeringens förslag tillmedelsanvisning till Vissa utvecklingsåtgärder (B 1).Bidrag till StatshälsanI propositionen föreslås att ytterligare 35 milj.kr.anvisas för /92 under anslaget C 8 Bidrag tillStatshälsan utöver de 357 milj.kr. som föreslogs ibudgetpropositionen.Finansutskottet biträder i likhet medarbetsmarknadsutskottet regeringens förslag tillmedelsanvisning till C 8 Bidrag till Statshälsan.Externa arbetstagarkonsulterI propositionen föreslås under anslaget C 12 Externaarbetstagarkonsulter att . anvisas för budgetåret1991/92 utöver vad som föreslagits i budgetpropositionen.Finansutskottet biträder i likhet medarbetsmarknadsutskottet regeringens förslag tillmedelsanvisning till C 12 Externa arbetstagarkonsulter.Trygghetsåtgärder för statsanställdaI propositionen anförs under anslaget C 16Trygghetsåtgärder för statsanställda att det treåriga programmetför att reducera kostnaderna för den statliga administrationenmed kommer att innebära att personal måste sägas upp.Trygghetsstiftelsens hjälp blir därmed mycket betydelsefull. Medledning av parternas avtal har medelsbehovet för budgetåret1991/92 beräknats till 89 175 000 kr.Finansutskottet biträder i likhet medarbetsmarknadsutskottet regeringens förslag tillmedelsanvisning till C 16 Trygghetsåtgärder förstatsanställda.