bet · GE01SfU11 · 1991-03-28 00:00:00 — Mot bakgrund av den stora ökningen avnytecknade pensionsförsäkringar , varav kvinnornasvarar för en stor del, anser motionärerna att man på nytt börinföra en frivillig pensionsförsäkring i offentlig regi och attriksdagen skall begära förslag härom från regeringen.En på frivilliga avgifter grundad pensionsförsäkring kundeunder åren 1914--1980 tecknas i statlig regi. kvarstod32 500 försäkrade, varav drygt 14 800 var pensionärer. Utgåendepensionsbelopp uppgick till 50,7 milj.kr. Försäkringen slopadespå förslag av sedan en kraftig nedgångskett av premieinbetalningarna.Pensionsberedningen har i sitt huvudbetänkande även övervägtfrågan om en frivillig pensionsförsäkring i offentlig regi skallinföras. Beredningens slutsats är att det på nuvarande stadiuminte är möjligt att bedöma om en sådan försäkring skulle kunnavinna en sådan omfattning på marknaden att den blev ekonomisktbärkraftig. Mot bakgrund av de förändringar som skett och iframtiden kan väntas ske på den privata försäkringsmarknaden harberedningen ansett det tveksamt om det finnsnågot reellt behov av ett offentligt försäkringsalternativ. Enförsäkringsverksamhet av det nu aktuella slaget skulle innebäraett ekonomiskt risktagande från statens sida som enligtberedningens bedömning inte kan anses motiverat utifrånbehovssynpunkt. Beredningen lägger därför inte fram någotförslag i frågan, men föreslår att regeringen gerriksförsäkringsverket i uppdrag att följa marknadens vidareutveckling och försäkringstagarnas önskemål och behov samt attta initiativ till förnyad prövning av frågan om verket finnerdet vara påkallat.Utskottet förutsätter att frågan följs upp i enlighet med detanförda och anser inte att motion Sf214 påkallar någonriksdagens åtgärd.Pensionsåldern m.m.Den allmänna pensionsåldern är , och ålderspensionutbetalas fr.o.m. den månad den försäkrade fyller . Det ärockså möjligt att göra förtida resp. uppskjutet uttag avålderspension. Förtida uttag kan ske tidigast fr.o.m. den månaddå den försäkrade fyller . Pensionsbeloppet minskas då med0,för pensionen tas ut före den månad denförsäkrade fyller . Minskningen av pensionsbeloppet blirsedan livsvarig. På motsvarande sätt innebär uppskjutet uttag avålderspension att pensionsbeloppet höjs för varjemånad som uttaget skjuts upp efter den månad den försäkradefyller . Hänsyn tas dock inte till tid efter ingången avden månad under vilken den försäkrade fyllt . Förtida resp.uppskjutet uttag av pension måste i förekommande fall avse såvälfolkpension som tilläggspension.I motion Sf260 av m.fl. begärs i yrkande 2ett tillkännagivande till regeringen om att ett förslag skallutarbetas om flexibel pensionsålder och iyrkande 6 att skall besluta att ATP-poäng skall kunnaberäknas även om man intetjänat in 30 poängår före denna ålder. I motion Sf258 avRagnhild Pohanka m.fl. begärs ett tillkännagivande om att enanalys bör ske av de olika socialavgifterna ålder,t.ex. för dem som inte tjänat in 30 poängår inom ATP.Pensionsberedningen har i sitt betänkande (SOU 1989:101)Förtidspension och rörlig pensionsålder ansett att den generellapensionsåldern bör vara oförändrad, . Pensionsberedningensallmänna bedömning är att de syften som ligger bakom detnuvarande systemet för rörlig pensionsålder i stora delar harblivit uppfyllda. Önskemålen om flexibilitet, om anpassning tillolika individers arbetsförmåga och hälsotillstånd och om en mjukövergång från arbete till ålderspension synes vara vältillgodosedda med den nuvarande regelutformningen.Pensionsberedningen föreslog dock att påslagsfaktorn föruppskjutet uttag av folk- och tilläggspension skulle höjas från0,6 till , en förändring som genomförts(prop. 1989/90:150, FiU40, rskr. 358).Ändringar i lagen om anställningsskydd har också nyligenbeslutats (prop. 1990/91:25, AU15, rskr. 99) som ger individenökade möjligheter att få behålla sin anställning fram till 67års ålder.Utskottet anser att möjligheterna till flexibel pensionsålderär väl tillgodosedda genom nuvarande regelverk. Den förändring ipåslagsfaktorn som skett vid uppskjutet uttag har ocksåökat möjligheten för den som önskar arbeta efter 65-årsåldernatt förbättra sin pension. Utskottet avstyrker på grund häravbifall till motionerna Sf258 och Sf260 yrkande 2.VårdårSåsom ovan nämnts jämställs med poängår vid ATP-beräkningsådant år under vilket en förälder under större delen vårdarbarn (vårdår). För samma barn och år får endast enförälder tillgodoräkna sig vårdår. Möjligheten att tillgodoräknasig vårdår infördes . En förälder som vill ha ettvårdår tillgodoräknat skall skriftligen ansöka härom hosförsäkringskassan senast efter utgången av det år somskall tillgodoräknas.Frågan om ökade möjligheter att tillgodoräkna sig vårdår tasupp i flera motioner. m.fl. begär i motion Sf268yrkande 3 en utredning som syftar till att vård av förskolebarnoch anförvanter skall ge rätt att tillgodoräkna sig vårdår.Charlotte hänvisar i motion Sf299 till att fostranav barn ger bättre pension i vissa andra länder än i ,och hon begär i yrkande 2 ett tillkännagivande om att en rättatt räkna pensionstid för vård av barn påtagligtskulle höja pensionen för svenska kvinnor. m.fl.begär i motion Sf322 yrkande 1 ett tillkännagivande om atträtten att räkna pensionsår för vård av eget barn skallförlängas med tre år.I motionerna Sf357 yrkande 6 av m.fl. ochSf290 (delvis) av m.fl. begärs ett tillkännagivandeom att retroaktiv rätt till vårdår skall införas fr.o.m. år 1960då ATP infördes. I den sistnämnda motionen begärs alternativtatt rätt att tillgodoräkna sig vårdår skall införas fr.o.m. år1982. Även m.fl. begär i motion Sf262 yrkande1 ett tillkännagivande om retroaktiv rätt att tillgodoräkna sigvårdår och i yrkande 2 ett tillkännagivande omatt speciell information måste utarbetas för att desom gått miste om rätten till vårdår skalluppmärksammas på möjligheten till retroaktiv ansökan.I fyra motioner, Sf260 yrkande 5 av m.fl.,Sf261 av , Sf360 av m.fl.och Sf290 av m.fl. (delvis), begärs atttillgodoräknande av vårdår bör kunna ske automatiskt och såledesutan egen anmälan.Frågan om retroaktiv rätt till ATP för vård av barn före år1982 har tidigare behandlats av utskottet och senast i det avriksdagen godkända betänkandet 1989/90:SfU9. Utskottet hardärvid erinrat om att dåvarande departementschefen i samband medinförandet av rätt till ATP för vård av barn uttalat attreformen var klart avgränsad och att utskottet i detsammanhanget inte ansåg att någon retroaktiv rätt till ATP förvård av barn borde införas. I stället borde olika åtgärder avsocial- och arbetsmarknadspolitiskt slag genomföras för attstärka ATP-skyddet för småbarnsföräldrar. Utskottet har ocksåerinrat om att de nuvarande reglerna för ATP-beräkning ger ettvisst skydd för föräldrar som avstår från förvärvsarbete för attvårda egna barn.Utskottet finner inte anledning till annat ställningstagandeän tidigare vad gäller retroaktiv rätt till ATP för vård av barnföre och avstyrker bifall till motionerna Sf357 yrkande6 och Sf290 i motsvarande del. Utskottet kan inte hellertillstyrka en utvidgning av rätten till ATP för vård av barn vadgäller antal vårdår per barn eftersom en sådan utvidgning medhänsyn till att intjänandetiden för oreducerad ATP endast är i alltför hög grad skulle förändra tilläggspensioneringenskaraktär av en försäkring grundad på förvärvsarbete. Utskottetavstyrker därför bifall även till motionerna Sf268 yrkande 3,Sf299 yrkande 2 och Sf322 yrkande 1.Riksförsäkringsverket har (RFV anser 1989:8)föreslagit regeringen vissa ändringar i reglerna om vårdår.Verket har anfört bl.a. följande:Första gången möjlighet att ansöka om vårdår förelåg var år1982, då 17 159 försäkrade tillgodoräknades sådant år. Antalethar sedan sjunkit fram då antalet personer somtillgodoräknades vårdår var 5645. En viss uppgång har noteratsår 1988 (7 208), sannolikt beroende på de informationsinsatsersom gjorts av och försäkringskassorna.Det sjunkande antalet försäkrade som anmäler vårdår haruppmärksammats i olika sammanhang och frågan har bl.a.aktualiserats i . beslutadedärför att genomföra en enkät till 1 000 småbarnsföräldrar somkunnat vara berättigade att tillgodoräkna sig vårdår. -- -- --Av de svarande i enkäten var det som inte hade hörttalas om vårdår och av dem som hade sådan kännedom var det som inte kände till reglerna.Enligt finns det anledning att förbättraden nuvarande informationen om möjligheten att tillgodoräkna sigvårdår. Detta skulle kunna ske genom att föräldrar som under ettår haft barn registrerade i bidragsregistret ochsom inte tillgodoräknats någon ATP-poäng får enansökningsblankett hemsänd tillsammans med information omgällande regler. De nuvarande reglerna innebär bl.a. att rätttill vårdår inte föreligger om den hemmavarande föräldernstuderat. I vissa samboendefall kan det också finnas bristandeöverensstämmelse mellan förälder som har rätt till vårdår ochförälder som finns registrerad i bidragsregistret. Mot dennabakgrund är det inte lämpligt att automatiskt tillgodoräknanågon ett vårdår.Enligt gällande regler skall ansökan om vårdår göras senastett år efter utgången av det år som skall tillgodoräknas.Eftersom uppgift om ATP-poäng som eventuellt skalltillgodoräknas som vårdår är känd först i december året efter,saknas enligt praktiska förutsättningaratt hinna avisera aktuella föräldrar i sådan tid att de harmöjlighet att komma in med ansökan . Med hänsyntill de omfattande ändringar i övrigt som görs i ADB-systemetvid (bl.a. på grund av ändrat basbelopp) är detenligt verket också önskvärt att denna avisering kan göras . För att den föreslagna aviseringen skall kunnagenomföras och föräldrarna få rimlig tid att lämna in sinansökan bör, framhåller ,ansökningstiden förlängas till efter utgången av det årsom skall tillgodoräknas.Av redovisning framgår sålunda attantalet personer som tillgodoräknats vårdår kraftigt sjunkitefter reformen införts och fram . Avden enkät som gjorts kan man även dra slutsatsen att reglerna omvårdår är relativt okända inom den berörda gruppen.Riksförsäkringsverket har därför ansett att informationen omvårdår bör förbättras och att ansökningstiden bör förlängas efter utgången av det år som skall tillgodoräknas.Däremot har funnit att det inte ärlämpligt att automatiskt tillgodoräkna någon ett vårdår.Beträffande motionsyrkandena om rätt att retroaktivt fåtillgodoräkna sig vårdår anser utskottet att denallmänna principen om att förmåner inomsocialförsäkringssystemet inte utgår retroaktivt annat än för ensärskilt begränsad tid bör upprätthållas även vad gäller rättenatt få vårdår beräknade. Utskottet avstyrker således motionernaSf262 yrkandena 1 och 2 och Sf290 i motsvarande del.Vad härefter gäller motionsyrkandena om att vårdår automatisktskall påföras en försäkrad ansåg utskottet vid sin behandling avfrågan vid föregående (se 1989/90:SfU9) att beredningenav förslag borde avvaktas. Utskottetvidhåller denna inställning och avstyrker bifall till motionernaSf260 yrkande 5, Sf261, Sf290 i denna del och Sf360.Pensionsrätt för inkomstgarantiEn ledamot av är berättigad till ekonomiska förmånerenligt lagen (1988:589) om ersättning m.m. till riksdagensledamöter. I lagen finns bestämmelser om arvode och olikakostnadsersättningar. Vidare finns bestämmelser om egenpension(i form av ålders- och sjukpension), familjepension ochgrupplivförsäkring. Enligt lagen har riksdagsledamot undervissa förutsättningar också rätt till inkomstgaranti.De närmare bestämmelserna om inkomstgaranti innebär att enledamot som lämnar sammanhängandetjänstgöring fr.o.m. den tidpunkt arvodet upphör är berättigadtill inkomstgaranti. Garantitidens längd och garantins storlekär beroende av den tid ledamoten tjänstgjort i ochledamotens ålder då han eller hon lämnar riksdagen.Inkomstgarantin minskas även med vissa sidoinkomster.För en ledamot som tjänstgjort kortare sammanhängande tid gäller inkomstgarantin . För en ledamot somtjänstgjort men inte uppnått då hanlämnar gäller inkomstgarantin . För övrigaersättningsberättigade gäller inkomstgarantin till ingången avden månad varunder vederbörande fyller , varefterålderspension kan beviljas i förhållande till antaltjänstgöringsår i . Om ledamoten åter tar plats iriksdagen upphör garantin så länge uppdraget att vara ledamotbestår. -- Om särskilda skäl föreligger får riksdagensförvaltningskontor för de två förstnämnda grupperna förlänga dentid under vilken garantin gäller med högst eller medgeatt även tjänstgöringstid som inte är sammanhängande fårtillgodoräknas. Garantin kan därvid bestämmas till ett lägrebelopp.Inkomstgarantin beräknas på pensionsunderlaget, dvs. detmånadsarvode som utgår till en ledamot, och storleken ärberoende av ledamotens tjänstgöringstid i . Garantin ärhögre och utgår då avledamotsarvodet för den som har en sammanhängandetjänstgöringstid av och för övrigaersättningsberättigade. För tid därefter utgår inkomstgarantinmed av ledamotsarvodet för den som tjänstgjort minst tolvriksdagsår och med lägre andel för varje mindre antal år än tolvsom ledamoten har tjänstgjort, ned till av ledamotsarvodetför den som tjänstgjort minst sex men ej sju år.Inkomstgarantin minskas med vad ledamoten uppbär i form avsjukbidrag och förtidspension enligt lagen om allmän försäkringunder . Inkomstgarantin minskas dessutom med viss delav inkomst som den ersättningsberättigade uppbär i form avpensionsgrundande inkomst, inkomst av anställning eller uppdragutomlands som inte beskattas i , kompletterandedelpension samt pension och livränta i andra fall. Minskningenpå grund av sådana inkomster beräknas i huvudsak som entolftedel av skillnaden mellan å ena sidan av inkomstenberäknad per kalenderår och å andra sidan ett belopp som svararmot två gånger det basbelopp som enligt lagen om allmänförsäkring gäller inkomstgarantin avser.Närmare bestämmelser om pensionsgrundande inkomst finns i 11kap. lagen om allmän försäkring. Enligt 1 § grundas rätt tilltilläggspension på inkomst av förvärvsarbete. I princip förvarje år, varunder någon varit försäkrad enligt lagen, skall fördenne beräknas pensionsgrundande inkomst på grundval av hansinkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete underåret. I 2 § anges bl.a. att med inkomst av anställning avses denlön i pengar eller skattepliktiga naturaförmåner som enförsäkrad har fått såsom arbetstagare i allmän eller enskildtjänst. Såsom inkomst av anställning avses även vissa uppräknadeförmåner, t.ex. sjukpenning enligt samma lag.I motion Sf254 begär ett tillkännagivande tillregeringen om dels att inkomstgarantin skall betraktas sompensionsgrundande inkomst (yrkande 1), dels att en utredningskall ske i syfte att tid med inkomstgaranti skall likställasmed tid då riksdagsledamot fullgör tjänstgöring i (yrkande 2).Utskottet behandlade i början av detta ett yrkandefrån samma motionär om att inkomstgarantin bl.a. skullebetraktas som pensionsgrundande inkomst och utskottet hade dåinhämtat yttrande över motionen från ochstatens löne- och pensionsverk (SPV).Riksförsäkringsverket avstyrkte bifall till motionen.Verket anförde att inkomster som beräknas inflyta eller somintjänas genom eget arbete är sjukpenning- ochpensionsgrundande. Däremot har ersättningar i form avavgångsvederlag, avgångsbidrag (AGB), som utbetalats avArbetsmarknadens (), och avgångsersättning(), som utbetalats av på grund av driftsmässigförändring inom ett företag, inte ansetts vara sjukpenning-eller pensionsgrundande. Samma bedömning har gjorts beträffandeförlorad arbetsförtjänst utbetalad av ansåg att inkomstgarantin kan jämställasmed de ersättningar som exempelvis betalas ut av ,och inkomstgarantin borde således vara varken pensions- ellersjukpenninggrundande.SPV instämde i vad anfört ochavstyrkte således bifall till motionen. SPV anförde dock att vadsom möjligen kunde övervägas vore att utreda en regel om att tidför inkomstgaranti finge likställas med riksdagsår vidbestämmande av storleken av pension till f.d. riksdagsman.Härför skulle erfordras ändringar i 14 och 15 §§ iersättningsstadgan.I sitt av godkända betänkande 1990/91:SfU1 anfördeutskottet följande vid behandlingen av frågan om inkomstgarantinskulle anses som pensionsgrundande inkomst:Riksförsäkringsverket anser att inkomstgarantin kan jämställasmed t.ex. avgångsersättning som utbetalas av ochsåledes inte är pensionsgrundande. Utskottet vill därvid ävennämna att avgångsvederlag, som arbetsgivaren betalar till enperson i samband med att denne slutar sin anställning, i principanses som skadestånd. I praxis har dock den del av ersättningensom motsvarar lön under skälig uppsägningstid betraktats som löni pengar och således utgjort pensionsgrundande inkomst. Enriksdagsledamot väljs emellertid för viss mandatperiod, ochledamoten har i förväg kännedom om när uppdraget kan komma attupphöra. Enligt utskottets mening kan därför inkomstgarantinunder inte jämställas med ersättning underuppsägningstid. Inkomstgarantin utges dessutom även omriksdagsledamoten själv väljer att inte kandidera vid nyvalperiod. Inkomstgarantin skulle enligt utskottets mening likagärna kunna betraktas som en pensionsförmån. Oavsett vilketbetraktelsesätt man bör anlägga, kan inkomstgarantin enligtutskottets uppfattning med nuvarande regler inte anses utgörapensionsgrundande inkomst. Utskottet finner inte heller skäl förriksdagen att särskilt förordna att inkomstgarantin skall varapensionsgrundande. Ett sådant förordnande skulle troligenaktualisera en förändring även för andra grupper med liknandeförmåner, t.ex. förordnandepension för statsråd och verkscheferm.fl. samt visstidspension till förtroendevalda i kommuneroch landsting.Utskottet finner inte anledning att frångå sitt tidigareställningstagande och avstyrker bifall till motion Sf254 yrkande1.Vad avser yrkande 2 i motionen om ett likställande av tidenmed inkomstgaranti med riksdagsår, dvs. att riksdagsledamotsålderspension från skall beräknas även på grundval avdet antal år som en ledamot som lämnat uppbärinkomstgaranti, kan i princip samma resonemang som ovan anförasmot en förändring av ersättningsstadgan i detta hänseende.Förslaget skulle också i vissa fall få egendomliga effekter.Utskottet vill illustrera detta med några exempel. Om en ledamotlämnar efter tre--tjänstgöring utgesinkomstgaranti . Ålderspension kan utges först då enledamot tjänstgjort i . Endast den somfullgjort tjänstgöring skulle därför kunna beviljasålderspension med inkomstgaranti räknas som fullgjortriksdagsår. En ledamot som fyllt och tjänstgjort iriksdagen kan enligt ersättningsstadgan beviljas halvinkomstgaranti fram till då inkomstgarantin avlösesav halv ålderspension. Full ålderspension skulle däremot kunnautgå om de sex åren med inkomstgaranti skulle jämställas medriksdagsår enligt motionärens förslag. Utskottet anser inte attdetta vore rimligt och avstyrker bifall även till yrkande 2 imotion Sf254.Övergångsregler inom ATPFör försäkrade födda åren 1915--1923 skall för full pensionenligt huvudregeln talet 30 utbytas mot talet 20 utökat med ettför som den försäkrade är född senare än år 1914.Dessutom skall som den försäkrade är född senare änår 1914 en ökning ske med en tiondel av det antal år som denförsäkrade inte tillgodoräknats pensionspoäng på grund avundantagande från ATP.När möjligheten att begära undantagande från ATP upphörde medutgången av avskaffades den särskilda reduktionsregelnför personer födda eller . Personer som är föddaföre fick dock möjlighet att behålla ett tidigareundantagande från ATP och för försäkrade födda åren 1915--1923bibehölls därför reduktionsregeln.Lennart Brunander och begär i motion Sf220 attden som begärt undantagande från ATP inte skall få sin ATPreducerad utöver den reducering som själva undantagandetomfattar. Motionen riktar sig således mot de övergångsregler somgäller för personer födda --1923.Den särskilda reduktionsregeln behandlades senast i utskottetsav godkända betänkande 1989/90:SfU9. Utskottet anfördedärvid att regler angående reducering av ATP för den som varfödd --1923 och som helt eller delvis stodutanför ATP tillkom redan i samband med införandet av ATP.Syftet härmed var att undvika att någon skaffade sig obefogadefördelar på pensioneringens bekostnad. Mot denna bakgrund fannutskottet inte anledning förorda någon ändring i bestämmelsernai fråga. Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkerbifall till motion Sf220.Information om intjänad ATPEn försäkrads pensionsgrundande inkomst fastställs i sambandmed den årliga inkomsttaxeringen av lokala skattemyndigheten.Försäkringskassan tillgodoräknar därefter den försäkradepensionspoäng under vilket sådan inkomst harfastställts. Tilläggspensionen i form av ålderspension beräknassom tidigare nämnts i princip på medeltalet av de 15 högstapensionspoängtalen. Storleken av den utgående pensionen påverkasemellertid även av andra faktorer, såsom om vederbörande intehar tillgodoräknats pensionspoäng , inberäknats.k. vårdår.I två motioner, Sf357 av m.fl. yrkande 3 ochSf252 av m.fl., begärs ett tillkännagivandetill regeringen om att en regelbunden information till deförsäkrade om antalet ATP-poäng skall ske. I motion Sf357framhålls att många, främst kvinnor, blir både chockade ochbesvikna när de före pensioneringen får besked omsin kommande pension. För att eventuellt kunna bedöma värdet avatt säkerställa en hyfsad pension genom att komplettera med enpensionsförsäkring är det viktigt att det ges en regelbundeninformation om pensionspoäng och en sådan kan enligtmotionärerna enkelt tryckas upp på den slutliga skattsedeln. Imotion Sf252 framhålls att en tidigare information skulle ge denenskilde en större medvetenhet om de faktorer som påverkarpensionen i ett skede då det finns stora möjligheter att planeradet egna arbetslivet och därmed sin kommande pension.Riksdagen avslog senast vid föregående liknandemotionsyrkanden på förslag av utskottet i betänkande1989/90:SfU9. Utskottet framhöll därvid att storleken avpensionen är beroende av många olika faktorer och att utskottetdärför var tveksamt till värdet av en löpande uppgift omvederbörandes pensionspoäng. Utskottet erinrade om att allaförsäkrade har möjlighet att vända sig till försäkringskassanför att få ett preliminärt besked om den framtida pensionensstorlek och att sänder ut individuellinformation om intjänade pensionspoäng, den framtida pensionensstorlek m.m. till försäkrade som fyller 50, 60 eller 63 år.Utskottet anser att bör vidhålla sin tidigareinställning och avstyrker bifall till motionerna Sf252 och Sf357yrkande 3.MedelsanvisningFrån anslaget D 6. Ålderspensioner betalas folkpension i formav ålderspension, pensionstillskott till ålderspension,hustrutillägg och barntillägg till folkpension. I propositionenföreslås att till anslaget skall anvisas ett förslagsanslag på51 . för /92.I motion Sf331 yrkande 2 av m.fl. yrkas attytterligare skall anslås till följd avmotionärernas begäran i yrkande 1 i samma motion om förslag tillextra stöd till de ekonomiskt sämst ställda pensionärerna.Utskottet har ovan avstyrkt bifall till yrkande 1 i motionSf331 och avstyrker även bifall till yrkande 2 i samma motion.Regeringens förslag till medelsanvisning tillstyrks avutskottet.FörtidspensionFörtidspension utges till en försäkrad som har fyllt förtid före den månad då han fyller eller ålderspensiondessförinnan börjar utges till honom, om hans fysiska ellerpsykiska prestationsförmåga är nedsatt med minst hälften ochnedsättningen kan anses varaktig. Kan nedsättningen avarbetsförmågan inte anses varaktig men kan antas bli beståendeunder avsevärd tid, har den försäkrade rätt till sjukbidrag.Förtidspension utges i form av hel, halv eller två tredjedelspension. Hel förtidspension från folkpensioneringen utges medsamma belopp som ålderspensionens grundbelopp. Förförtidspensionär som saknar eller har låg ATP utgespensionstillskott av basbeloppet.Gullan m.fl. erinrar i motion Sf259 om attsjukpenning fr.o.m. kan utges i rehabiliterandesyfte på fyra nivåer, hel, tre fjärdedels, halv och enfjärdedels sjukpenning.