bet · GE01SoU25 · 1991-05-30 00:00:00 — Ekonomisk reglering av äldrereformen I betänkandet behandlas de till proposition 1990/91:150,kompletteringspropositionen, fogade bilagorna I:3 (avsnitten 3Statligt stöd till vårdgaranti och 4 Ekonomisk regleringav äldrereformen m.m.) och I:4 (avsnittet 3 Ekonomisk regleringav äldrereformen m.m.). har överlämnat dessadelar av propositionen till socialutskottet. Dessutom behandlasde motioner som väckts med anledning av propositionens förslag.Betänkandet behandlar också ett motionsyrkande från allmännamotionstiden 1991.Såvitt angår den ekonomiska regleringen av äldrereformenuttalar utskottet, med anledning av ett antal motioner (s, fp,c) och vissa skrivelser från kommuner och landsting, att någonform av avstämning av det ekonomiska utfallet av äldrereformenkan vara motiverad. En sådan avstämning bör enligt utskottetföretas . Denna "kontrollstation" bör dockinte innebära att det sker någon förnyad diskussion ochomprövning i fråga om den ekonomiska regleringens huvuddrageller förändringar mot bakgrund av kostnadsutvecklingen ellerskatteunderlagets utveckling. Korrigeringar bör enligt utskottetkomma i fråga endast i de fall då det handlar om uppenbaratekniska fel eller beräkningsfel. De närmare formerna för enuppföljande kontroll bör enligt utskottet inte läggas fast nuutan det bör ankomma på regeringen att ta ställning i dennafråga. Utskottet påminner i sammanhanget även om det arbete somför närvarande bedrivs i kommunalekonomiska kommittén. bedömning bör det finnas möjligheter att i deallmänna överväganden som följer av kommitténs arbete särskiltbeakta äldrereformens effekter. Vad utskottet anfört föreslåsriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet tillstyrker i övrigt regeringens förslag tillekonomisk reglering av äldrereformen.Utskottets m- och c- resp. v-ledamöter reserverar sig motbeslutet om den ekonomiska regleringen (fem reservationer).Med anledning av bl.a. vissa uttalanden i propositionen ombostadsfinansiering och stimulansbidrag till gruppboende föråldersdementa utgår utskottet från att de särskildaboendeformerna planeras och byggs på ett sätt som tillgodoser deboendes skiftande behov. Utskottet uttalar vidare attstimulansbidrag och bostadslån bör kunna utgå till gruppbostäderför åldersdementa även om det i vissa fall av lämplighetsskälfinns anledning att avstå från köksutrustning i varjeboendeenhet. Regelsystemet bör enligt utskottet i detta avseendeändras. Vad utskottet anfört föreslås som sin meningge regeringen till känna.I övrigt föreligger 2 reservationer (m, c). Regeringen har i proposition 1990/91:150 med förslag tillslutlig reglering av statsbudgeten för /92, m.m.(kompletteringspropositionen) bilaga I:3 avsnitten 3 och 4 samtbilaga I:4 avsnitt 3 föreslagitdels att godkänner de riktlinjer som förordats ipropositionen i fråga om1. statsbidrag till kommunerna för medicinsktfärdigbehandlade (avsnitt 4.2.2.1),2. förändring av ersättningen från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen (avsnitt 4.2.3.1),3. förändring av skatteutjämningssystemet (avsnitt 4.2.3.2),4. skatteväxling (avsnitt 4.2.3.3),5. förändring av statsbidraget till kommunerna (avsnitt4.2.3.4),6. system för mellankommunal kostnadsutjämning (avsnitt4.2.3.5),7. stimulansbidrag till gruppbostäder (avsnitt 4.3.1),8. stimulansbidrag till lokala sjukhem och andravårdinrättningar (avsnitt 4.3.2),9. bidrag till personalutvecklingsinsatser (avsnitt 4.4.1),10. uppföljning och utvärdering av huvudmannaskapsreformen(avsnitt 4.4.2),dels att antar de i propositionen framlagdaförslagen till11. lag om mellankommunal kostnadsutjämning med anledning avändrat huvudmannaskap för service och vård för äldre ochhandikappade,12. lag om särskild skatteväxling med anledning av ändrathuvudmannaskap för service och vård för äldre och handikappade,13. lag om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernasbetalningsansvar för viss hälso- och sjukvård,14. lag om ändring i lagen (1990:609) om avräkningsskatt,15. lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt m.m.,dels16. att under femte huvudtitelns förslagsanslagBidrag till social hemhjälp, ålderdomshem m.m. /92 anvisar . utöver vad somföreslagits i prop. 1990/91:100 bil. 7,17. att till Bidrag till byggande avgruppbostäder m.m. för /92 under femtehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,18. att under femte huvudtitelns förslagsanslagBidrag till allmän sjukvård m.m. för /92anvisar ett belopp som är . lägre än vad somföreslagits i prop. 1990/91:100 bil. 7,19. att under femte huvudtitelns förslagsanslagBidrag till sjukförsäkringen för /92 anvisarett belopp som är . lägre än vad som föreslagitsi prop. 1990/91:100 bil. 7,dels20. att till Särskilt statsbidrag för vissvårdgaranti för /92 anvisar ettreservationsanslag på 250000000kr.,dels21. att under sjunde huvudtitelns förslagsanslagSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. för budgetåret1991/92 anvisar . utöver vad som föreslagits iprop. 1990/91:100 bil. Motioner väckta med anledning av propositionen1990/91:So96 av m.fl. (m) vari yrkas1. att med avslag på propositionens förslag omekonomisk reglering av äldrereformen som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om äldrereformenskonsekvenser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av en allmän obligatorisksjukvårdsförsäkring,3. att i avvaktan på införandet av en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring hos regeringen begär förslagsyftande till att alternativ äldreomsorg och äldrevård somuppfyller rimliga kvalitetskrav ges rätt till samma stöd fråndet allmänna som motsvarande offentligt bedrivna verksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar av bostadslåneförordningen,5. att godkänner de riktlinjer för utbyggnad aväldrevården och äldreomsorgen som redovisats i motionen.1990/91:So97 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utvidgad och förbättrad vårdgaranti,vilken omfattar även hjärtundersökningar ochhjärtoperationer/behandlingar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en lagfäst vårdgaranti,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en allmän obligatorisksjukvårdsförsäkring,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skriva in valfriheten i hälso- ochsjukvårdslagen (HSL).1990/91:So98 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen i fråga om villkor för bostadslån och stimulansbidragtill gruppbostäder godkänner de riktlinjer som anges i motionen.1990/91:So99 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjligheten att pröva hursituationen skall lösas för sjukhem liknande den Hallen i Solnabefinner sig i.1990/91:So100 av och (båda s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna behovet av en snabb utvärdering av det ekonomiska utfalletvid det förändrade huvudmannaskapet för service och vård föräldre och handikappade.1990/91:So101 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om justeringar avregleringssummorna.1990/91:So102 av m.fl. (c, fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attskatteutjämningsreglerna bör ändras på ett sådant sätt attkostnadsneutraliteten för Ädelreformen upprätthålls.1990/91:So103 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår propositionen med hänvisning till vadsom i motionen anförts vad gäller den ekonomiska regleringen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avstämning av utfallet av reformen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett förenklat regelsystem för olikaboendeformer för äldre,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stimulansbidraget för ny- och ombyggnad avlokala sjukhem.1990/91:So104 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att sluttidpunkten för kostnadsutjämningmellan kommuner med anledning av Ädelreformens ikraftträdandesenareläggs.Motion väckt under allmänna motionstiden 19911990/91:So531 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av de speciella medel förköbekämpning som förs över till sjukvårdshuvudmännen i sambandmed reformeringen av äldreomsorgen. Allmän bakgrundMed anledning av förslagen i proposition 1990/91:14 omansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m.och vissa motioner beslutade om enreformering av äldre- och handikappomsorgen, innefattande bl.a.ändrade ansvarsförhållanden inom dessa verksamhetsområden(1990/91:SoU9, rskr. 97).Reformen innebär att kommunerna ges en i socialtjänstlagen(1980:620) fastlagd skyldighet att inrätta särskildaboendeformer för service och omvårdnad för de äldre som behöverdet. Med särskilda boendeformer avses bl.a. servicebostäder,gruppboende, ålderdomshem och lokala sjukhem. Kommunerna gesäven en skyldighet att inrätta bostäder med service förhandikappade. Kommunernas ansvar för att bedriva dagverksamheterförtydligas genom ett tillägg i socialtjänstlagen.Enligt den beslutade reformen skall kommunerna frånlandstingskommunerna fr.o.m. överta ansvaretför och driften av de sjukhem och andra vårdinrättningar försomatisk långtidssjukvård som huvudsakligen har kommuneneller en del av kommunen som upptagningsområde. Om en kommun ochett landsting är överens om det eller om det finns särskildaskäl behöver dock inte något övertagande ske. En kommun och enlandstingskommun kan även komma överens om övertagande av andravårdinrättningar för långtidssjukvård. Bestämmelser kring dettafinns i lagen (1990:1402) om övertagande av vissa sjukhem ochandra vårdinrättningar.Genom reformen införs en skyldighet för kommunerna att bedrivasjukvård i de särskilda boendeformerna och i bostäder medsärskild service. Kommunerna ges även befogenhet att gehemsjukvård i ordinärt boende. En kommun och ett landsting kankomma överens om att kommunen skall ta över hela ansvaret förhemsjukvården. Som en följd av förändringen får kommunerna ettansvar för att tillgodose behov av tekniska hjälpmedel hospersoner som får service och vård i särskilda boendeformer ochbostäder med särskild service. Kommunernas ansvar för hälso- ochsjukvård regleras i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763).Huvudmannaskapsreformen syftar till att kommunerna skall fåett samlat ansvar för långvarig service och vård för de äldre.För att reformen skall kunna få den avsedda verkan beslutaderiksdagen om införandet av ett obligatoriskt betalningsansvarför medicinskt färdigbehandlade inom somatisk långtidssjukvårdoch inom somatisk korttidssjukvård och geriatrik. (Regeringensförslag avsåg endast den medicinska långtidssjukvården. )Kommuner och landsting kan utöver det obligatoriskabetalningsansvaret komma överens om ett utvidgat kommunaltbetalningsansvar innefattande psykiatrisk långtidssjukvård medomvårdnadsinriktning och hemsjukvård som är knuten till sjukhusför långtidssjukvård. Betalningsansvaret regleras i lagen(1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- ochsjukvård.I proposition 1990/91:14 föreslogs att de ekonomiskakonsevenserna av huvudmannaskapsreformen skulle regleras genomen kombination av förändringar i kommunernas och landstingensskattesatser, skatteutjämningssystemet samt statsbidragen tillkommunerna och landstingen. Vidare förutsattes att ett särskiltmellankommunalt omfördelningssystem skulle införas. Engrundtanke var att kommunerna skall få täckning för de nyauppgifter som åläggs dem genom att resurser motsvarande denettokostnader som landstingen avlastas skall överföras tillkommunerna. Avsikten var vidare att statens samlade stöd inteskall förändras till följd av regleringen.Riksdagen hade inga principiella invändningar mot deföreslagna regleringsinstrumenten, men önskade avvakta med sittslutliga ställningstagande till behandlingen av en kommandeproposition om den ekonomska regleringen. I fråga ombetalningsansvaret för medicinskt färdigbehandlade inom densomatiska korttidssjukvården och geriatriken innebar dockriksdagens beslut att kommunerna genom skatteväxling skallerhålla täckning för av kostnaderna. Kommunerna kompenserasdärutöver genom ett statsbidrag som trappas av under entreårsperiod.För att påskynda och underlätta den önskvärdaomstruktureringen när det gäller service och vård till äldre ochhandikappade fattade ett principbeslut om särskildabidrag från staten på sammanlagt . avsågstimulansbidrag till utbyggnaden av olika boendeformer ochombyggnad av institutioner. (Stimulansbidragen behandlas i ettsärskilt avsnitt senare i betänkandet. )Propositionsförslagen i huvuddragPropositionen (prop. 1990/91:150 bilaga I.3 avsnitt 4 ochbilaga I.4 avsnitt 3) innehåller förslag till ekonomiskreglering av äldrereformen. Målet för regleringen är enligtpropositionen att kommunerna skall ges täckning för sina genomhuvudmannaskapsreformen tillkommande kostnader för . Ettannat syfte är att ingendera av huvudmännen, kommunerna ellerlandstingen, skall bli beroende av statligt stöd för denverksamhet som är föremål för verksamhetsförändringen.Förslaget till ekonomisk reglering innehåller en kombinationav regleringsinstrument. Användningen av regleringsinstrumenten,som förutsätts tillämpas i en viss angiven ordning, är enligtpropositionen en förutsättning för att genomföra reformen ochmåste ske vid ett enda tillfälle.De regleringsinstrument som kommer i fråga är för det förstaen reducering av ersättningen från sjukförsäkringen tilllandstingen (den s.k. Dagmarersättningen). Ett andraregleringsinstrument är en förändring avskatteutjämningssystemet. Ytterligare ett moment i denekonomiska regleringen är skatteväxling. Skatteväxlingenföreslås baseras på resp. landstings totala skatteunderlag förår 1991. Som ett fjärde regleringsinstrument införs ett nyttstatsbidrag för service och vård till äldre och handikappade ikommunerna. Slutligen skall ett mellankommunalt system förkostnadsutjämning för bidra till att ge kommunernatäckning för de genom äldrereformen tillkommande kostnaderna.Under en femårsperiod skall systemet ge kommunerna möjlighet attgradvis anpassa sig till en behovsbaserad fördelning av statensstöd till kommunerna. Systemet skall fördela resurser enligtsamma behovskriterier som statsbidraget till service och vårdtill äldre och handikappade. Propositionens förslag när detgäller de enskilda momenten i den ekonomiska regleringenbeskrivs utförligare under särskilda avsnitt nedan.Ett obligatoriskt betalningsansvar för medicinsktfärdigbehandlade inom den somatiska akutsjukvården ochgeriatriken skall finansieras med bl.a. ett särskiltstatsbidrag. I förhållande till riksdagsbeslutet innehållerpropositionen vissa ändringsförslag. Sålunda föreslås attinventeringar som gjorts av vid tre olikamätningar, den senaste , skall ligga till grundför beräkningen av kostnaderna för det medicinskabetalningsansvaret. Vidare föreslås att de uppgifter som numerafinns om medicinskt färdigbehandlade inom geriatriken skall ingåi beräkningsunderlaget. Ytterligare en ändring föreslås så tillvida att patienter som är medicinskt färdigbehandlade menavvaktar fortsatt vård inom landstingskommunala vårdinrättningarinte skall föranleda betalningsansvar för kommunen.Propositionens förslag såvitt avser statsbidraget tillkommunerna för medicinskt färdigbehandlade beskrivs utförligarei ett särskilt avsnitt nedan.Förslaget om den ekonomiska regleringen förutsätter vissalagändringar. Propositionen innehåller därför ett antallagförslag.Den ekonomiska regleringen får i vissa fall effekter förstatsbudgeten under /92 och propositioneninnehåller därför förslag till ändrade medelsanvisningar.Propositionen innehåller också förslag till riktlinjer förstatsbidrag till utbyggnad av olika boendeformer ävensom förslagtill medelsanvisningar för detta ändamål på sammanlagt 400milj.kr. för /92. Propositionen innehåller ocksåförslag till medelsanvisning (500 milj.kr.) tillpersonalutvecklande insatser med anledning avhuvudmannaskapsreformen.I enlighet med riksdagsbeslutet innehåller propositionen(bilaga I.3 avsnitt 3) ett förslag om statligt bidrag (250milj.kr. för /92) till landstingen för att ökadessas kapacitet att hjälpa patienter som väntar på operationeller annan behandling. Förslaget benämns i propositionenSärskilt statsbidrag för viss vårdgaranti och baseras även på enöverenskommelse mellan staten och Landstingsförbundet.Den ekonomiska regleringenAvslag på förslaget till ekonomisk regleringTvå motioner (m, c) har väckts i vilka det yrkas avslag på denekonomiska regleringen i dess helhet.I motion 1990/91:So96 av m.fl. (m) hemställsatt med avslag på propositionens förslag om ekonomiskreglering av äldrereformen som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om äldrereformens konsekvenser(yrkande 1). Motionärerna är kritiska mot beslutet om ändradansvarsfördelning inom äldreomsorgen som, enligt motionärerna,endast innebär en organisatorisk förändring men inte nämnvärtpåverkar de äldres situation. Motionärerna anför bl.a. attlandstingens verkliga kostnader för den överförda verksamhetensannolikt är lägre än den självkostnad som kalkylerna visar.Inte heller för kommunerna kommer den föreslagna regleringen attfungera. Förslagen innebär, anser motionärerna, en stor risk förkostnadsdrivande effekter och ett behov av kontinuerligaändringar av de statliga bidragen med åtföljande växandebyråkrati. Motionärerna är också kritiska mot den korta tid somstått till buds för att ta fram ett underlag för en ekonomiskreglering.Motionärerna förespråkar i stället en reform av äldreomsorgenenligt nya principer. Enligt motionärerna måstemonopolsituationen inom vård och omsorg brytas.Finansieringsansvaret måste bli sammanhållet och skilt frånverksamhetsansvaret. Ett sammanhållet huvudmannaskap ibemärkelsen ansvar för att erforderliga resurser finns börenligt motionärerna införas. Verksamheten skall däremot kunnabedrivas av många olika vårdgivare. Motionärerna föreslår ettsystem med gemensam finansiering där utbetalningen av detoffentliga stödet i betydligt högre grad följer de val somindividerna själva gör. Enligt motionärerna måste valfrihetenmarkeras starkare i lagstiftningen. Ett huvudmannaskap föräldrevården och äldreomsorgen utformat enligt dessa principerkan enligt motionärerna sammanföras och ligga hosprimärkommunerna. Motionärerna yrkar att skallgodkänna de riktlinjer för utbyggnaden av äldrevården ochäldreomsorgen som redovisas i motionen (yrkande 5).Motionärerna yrkar vidare att en allmän obligatorisksjukvårdsförsäkring skall införas (yrkande 2) och attalternativ äldreomsorg och äldrevård som uppfyller rimligakvalitetskrav skall ges rätt till samma stöd från det allmännasom motsvarande offentligt bedrivna verksamhet (yrkande 3).I motion 1990/91:So103 av m.fl. (c) yrkasatt avslår propositionen med hänvisning till vad somanförs i motionen om den ekonomiska regleringen (yrkande 1).Motionärerna hänvisar till sitt principella ställningstagande isamband med beslut . Enligtmotionärerna måste kommuner och landsting få frihet att självakomma fram till väl anpassade lokala lösningar. Därefter börlokala avtal träffas. Genom de förändringar som beslutats haransvarsgränserna mellan huvudmännen visserligen flyttats, mengränsdragningsproblem kvarstår ändå. Motionärerna är kritiskamot regeringens förslag till ekonomisk reglering. Det föreslagnasystemet med skatteväxling, utjämning mellan länens kommuner ochstatliga ersättningar är mycket komplicerat och motsvarar intepå något sätt det önskemål om enkla, ej detaljdestineradeersättningar som en stor riksdagsmajoritet ansett böra reglerastatens ekonomiska relationer med kommunerna. Det av regeringenföreslagna systemet riskerar att hårt drabba framför allt småkommuner med en stor andel äldre.Den totala omfattningen av reformen beräknad nivåuppgår, enligt vad som framgår av propositionen, till 20,3miljarder kronor. Regleringen av denna överflyttning av resurserfrån landstingen till kommunerna anges i propositionen vara enförutsättning för reformens förverkligande och måste göras vidett enda tillfälle.Av propositionen framgår att ett omfattande beräkningsarbeteföregått utarbetandet av regeringens förslag. Utgångspunkt förberäkningarna har varit huvudmännens egna uppgifter omkostnaderna som omfattas av reformen. I de fall där huvudmänneninte varit överens har kostnaderna i stället beräknats medledning av ställningstaganden från en för ändamålet särskiltinrättad myndighet, delegationen för överförande av lokalasjukhem m.m.Förslaget till ekonomisk reglering innehåller en kombinationav regleringsinstrument. Dessa är en reducering av ersättningen från sjukförsäkringen tilllandstingen, den s.k. Dagmarersättningen, en förändring av skatteutjämningssystemet, skatteväxling mellan landsting och kommuner, ett förändrat statsbidrag för service och vård till äldre ochhandikappade, ett mellankommunalt system för kostnadsutjämning.Den sammantagna effekten av de föreslagnaregleringsinstrumenten skall enligt propositionen åstadkomma attkommunerna ges täckning för sina tillkommande kostnader för år1992. Kombinationen av regleringsinstrument anses innebära attingendera av huvudmännen ensidigt blir beroende av statligt stödför den verksamhet som är föremål för verksamhetsförändringen.Inte heller anses någon av huvudmännen ensidigt kunnatillgodogöra sig positiva effekter av skatteunderlagetsutveckling. Regleringsinstrumenten bör enligt propositionenanvändas i den i propositionen angivna ordningen för attresultatet på riksnivå och länsnivå skall bli korrekt.Utgångspunkten är att den ekonomiska regleringen skall varakostnadsneutral mellan kommuner och landsting.Utskottet gör följande bedömning.Riksdagen beslutade om en ändradansvarsfördelning inom äldreomsorgen m.m. Den omfattandereformen leder bl.a. till en klarare ansvarsfördelning när detgäller service och vård till äldre och handikappade. Utskottetanser det angeläget att huvudmannaskapsreformen nu fullföljsgenom en reglering av de ekonomiska konsekvenserna. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna So96 (m) yrkande 1 ochSo103 (c) yrkande 1.Det finns enligt utskottet inte någon anledning att omprövaden inriktning av äldrereformen som godkänt. Utskottetavstyrker därför motion So96 (m) yrkandena 2, 3 och 5.Statsbidraget till kommunerna för medicinskt färdigbehandladem.m.BakgrundRegeringen föreslog i proposition 1990/91:14 att ettobligatoriskt kommunalt betalningsansvar för medicinsktfärdigbehandlade patienter inom den somatiska långtidssjukvårdenskulle införas. ansåg (SoU9) att ettobligatoriskt kommunalt betalningsansvar borde införas även förmedicinskt färdigbehandlade patienter inom somatiskkorttidssjukvård och geriatrik.Utskottet anvisade också en modell för beräkning avkostnaderna för och finansiering av detta utvidgadebetalningsansvar. Denna innebar att den totala kostnaden skulleberäknas utifrån två av gjordaundersökningar, från resp. 1990, av antaletmedicinskt färdigbehandlade inom somatisk korttidssjukvård. Medledning av dessa undersökningar beräknades antalet medicinsktfärdigbehandlade inom den somatiska korttidssjukvården uppgåtill ca 4000 personer. Kostnaden per vårdplats angavs avutskottet till . (prisnivå). Utskottetförordade att betalningsansvaret skulle inträda dagen efter detatt en ansvarig läkare förklarat patienten som medicinsktfärdigbehandlad under förutsättning att och kommuneninlett en gemensam vårdplanering senast fem dagar tidigare.Utskottet förordade att en viss reduktion borde göras avkostnaderna till följd av varseltiden.