bet · GE01AU17 · 1991-04-18 00:00:00 — att med avslag på propositionen i denna del somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt jämställdhetsplaner ej skall vara obligatoriska,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kollektivavtal ej skall kunna ersättajämställdhetslagen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsvärdering,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att arbetsmarknadens parter skall haredovisningsskyldighet till JämO vad avser åtgärder för att nåmålet om lika lön för lika eller likvärdigt arbete,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en höjning av nivåerna på skadestånd vidbrott mot jämställdhetslagen,15. att med avslag på proposition 1990/91:113 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att jämställdhetsnämnden avskaffas,16. att hos regeringen begär förslag till förbättraddomarutbildning i enlighet med vad i motionen anförts.1990/91:A32 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkönssammansättning i arbetsdomstolen, kvinnomisshandel ochsexuella trakasserier på en arbetsplats. InledningI proposition 1990/91:113 om en ny jämställdhetslag, m.m.(Olika på lika villkor) redovisas dels regeringens förslag ny jämställdhetslag, dels förslag till vissa ändringar isekretesslagen (1980:100) resp. lagen (1976:600) om offentliganställning. Vidare tas anslagen till jämställdhetsombudsmannensamt till särskilda jämställdhetsåtgärder upp i propositionen. ("Propositionen" avser i detta betänkande proposition 113. Iövrigt skrivs propositionsbeteckningen ut.) Vidare beskrivs ipropositionen hur arbetet fortgår med den femåriga handlingsplanför arbetet med jämställdhet mellan kvinnor och män somriksdagen antog (prop. 1987/88:105, AU17, rskr.364).I detta betänkande behandlar utskottet dels ovannämndaproposition jämte motioner med anledning därav, dels anslagettill kvinnoorganisationernas centrala verksamhet (prop.1990/91:100 bil. 15 punkt H 4) samt de motioner påjämställdhetsområdet som avlämnats under allmänna motionstiden iår.Dispositionen i betänkandet följer i stort sett propositionen,dvs. en uppföljning av handlingsplan jämte motioner påberörda områden får utgöra en inledning till utskottetsbehandling av lagförslaget och motionerna på detta område.Därefter redovisas anslagsfrågorna.Förutsättningar, mål och medel i jämställdhetspolitikenDe mål för jämställdhetspolitiken som angavs i dentidigare nämnda propositionen om jämställdhetspolitiken inför90-talet står fast. Det innebär att kvinnor och män skall hasamma rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom allaväsentliga områden i livet. Jämställdhetspolitiken kanemellertid inte formas isolerat från andra politikområden, t.ex.det sociala eller arbetsmarknadsområdet. I propositionen angesatt kvinnornas förvärvsfrekvens nu ligger nästan i nivå medmännens, barnomsorgen har byggts ut till det dubbla under desenaste 15 åren och kvinnornas representation i politiska organm.m. har ökat väsentligt.Samtidigt som förutsättningarna för jämställda villkor harökat, har enligt propositionen inte samma positiva förändringarskett på andra områden. Ansvaret för barn och hushåll tycks inteha förskjutits i någon avgörande utsträckning. Mäns inkomster ärfortfarande högre än kvinnors, och i näringslivetshögsta positioner återfinns ytterst få kvinnor. Vidare lever denmanliga och den manliga överordningen som en social ochekonomisk princip kvar på många områden.Den offentliga sektorn är av särskilt stor betydelse förkvinnorna, dels därför att så många som av samtligaförvärvsarbetande kvinnor har anställning inom denna sektor,dels på grund av tjänsterna -- bl.a. omsorg om barn och gamla --som utförs där. De pågående ansträngningarna att effektiviseraoch förnya den offentliga sektorn är dock inte något hot motkvinnorna eftersom efterfrågan på sådana tjänster somutbildning, vård och omsorg inte kan förutses minska. Tvärtom ärdet av stor vikt att kvinnors kunskaper och erfarenheter bättretas till vara i förnyelsearbetet. Enligt propositionen finns detknappast underlag för antagandet att kvinnor i privat tjänstgenerellt skulle ha en bättre situation eller bättrelöneförhållanden än inom offentlig tjänst.Förutsättningarna för jämställdhet tas upp i fyramotioner.I moderata samlingspartiets kommittémotion A808 betonas attjämställdhetsarbete handlar om att påverka attityder -- inteenbart om att fatta politiska beslut. Varje individ måstebedömas efter sina egenskaper oavsett om det är en kvinna elleren man. Trots att nya förutsättningar har skapats inom bådearbetslivet och hushållet, sker ofta en slentrianmässigrollfördelning mellan kvinnan och mannen. Föräldraskapet skulledock kunna underlättas av större möjligheter till flexiblalösningar vad avser t.ex. arbetstid och barnomsorg. Valfrihetoch alternativ inom vård och omsorg främjar jämställdheten.Enligt motion A25 (fp) tar liberalernas arbete förjämställdhet mellan kvinnor och män sin utgångspunkt iliberalismens människosyn som sätter den enskilda människan icentrum. Mycket arbete återstår innan jämställdheten harförverkligats. Det är enligt dags för en nyjämställdhetsoffensiv, syftande till att ge kvinnor och mänhälften var av arbete, pengar, ansvar och fritid. Såväl nyaattityder som politiska förändringar krävs.I kommittémotioner A31 och A814 anförs att grunden äralla människors lika värde och rättigheter. Jämställdhetsarbetetmåste utgå ifrån att alla människor visar en ömsesidig respektför varandras integritet, egenart och lika värde. Vid sidan avpolitiska, ekonomiska och sociala reformer måste ett långsiktigtarbete bedrivas genom opinionsbildning, information ochkunskapsspridning. Därigenom kan förslag om kvotering, förbud,särregler m.m. undvikas eller minimeras. Samhällets regler måsteutformas så att den enskilde både har verklig valfrihet i frågaom barnomsorg och kan bibehålla sina möjligheter i arbetslivetoch sin sociala trygghet. Vidare anser att de socialatrygghetssystemen, som byggt in orättvisorna mellan män ochkvinnor på arbetsmarknaden, bör omformas i riktning mot meralikvärdig social trygghet. Detta förutsätter att man utgår frångrundtrygghetsprincipen med möjligheter till individuellpåbyggnad i det enskilda fallet.Utskottet kan konstatera att det råder en bred politiskenighet i fråga om de övergripande målen ijämställdhetspolitiken. Vidare är det uppenbart att mångaproblem återstår innan jämställdheten är förverkligad på allaplan. Vilka medel som bör tillgripas finns det olika meningarom. Enligt utskottets mening är det fråga om insatser över helafältet, såväl vad gäller politiskt fattade beslut somattitydförändrande arbete. Jämställdhetsfrågan bör ständigthållas aktuell så att man inte faller in i ett traditionelltkönsrollstänkande, vilket begränsar såväl kvinnors som mänsfulla utnyttjande av alla sina möjligheter.Handlingsplanen som antog hade som ettuttalat syfte att ge möjlighet till en större långsiktighet ijämställdhetsarbetet men också att markera en höjd ambitionsnivåför jämställdhetspolitiken. Handlingsplanen är visserligen enplan för regeringens arbete men denhar utgjort en riktningsangivelse för det samladearbetet med jämställdhet i samhället.Utvecklingen har lett till att kvinnorna definitivt befäst sinställning på arbetsmarknaden. De svenska kvinnornas deltagande iarbetskraften uppgick till och till82,. I fråga om arbetskraftsdeltagande ligger Sverigeinternationellt sett i främsta linjen. harandelen heltidssysselsatta ökat, medan andelen kvinnor med långdeltid ökat något och andelen med kort deltid minskat. Samtidigthar barnomsorgen byggts ut. hade av 1--6-åringarnakommunal barnomsorg vilket skall jämföras år 1989.Förutsättningarna för jämställdhet har således förändrats bådesom en följd av statsmakternas beslut och enskildas val.Vartefter de synliga påvisbara problemen för jämställdhetenelimineras anser utskottet att det attitydförändrande ochopinionsbildande arbetet blir allt mer väsentligt. Utskottet harpå denna punkt ingen annan uppfattning än motionärerna.Enligt utskottets uppfattning har frågan om de socialatrygghetssystemens utformning förutom jämställdhetsaspekternamånga andra dimensioner. Vid utvärdering och uppföljning avsociala reformer anser utskottet självklart att systemenseffekter för kvinnor resp. män -- tillika med andra faktorer --bör analyseras. Utskottet ställer sig i övrigt avvisande tillcenterns krav i fråga om sociala trygghetssystem. Med hänvisningtill det anförda bör motionerna A25 (fp), A31 (c), A808 (m) ochA814 (c) inte föranleda något initiativ från sida iberörda delar.I två motioner tas frågor upp om betydelsen avoffentlig--privat regi ur jämställdhetssynpunkt.I motion A25 (fp) tar liberalerna avstånd frånpropositionens uppfattning att det inte finns någon grund förantagandet att kvinnors förhållanden på arbetsmarknaden -- såvällönemässigt som i fråga om inflytande -- skulle förbättras omverksamhet bedrivs både i offentlig och privat regi. Folkpartietmenar att en förutsättning för en framgångsrikjämställdhetspolitik är att det finns alternativa arbetsgivareäven inom utbildnings-, vård och omsorgsområdet. En sådanutveckling kommer att ge personalen en starkare position när detgäller att skapa goda arbetsvillkor. En förnyelse ocheffektivisering av den offentliga sektorn erbjuder storafördelar ur jämställdhetssynpunkt också därigenom attförskollärare, sjuksköterskor och andra inom typiska kvinnoyrkenfår möjlighet att göra karriär.Gullan m.fl. (m) betonar i motion A807 vikten av attbryta de offentliga monopolen för att ge kvinnorna möjlighettill egenföretagande och en vidgad arbetsmarknad. Genom att vårdoch omsorg är monopoliserade tar man alltför litet vara på denkunskap och yrkesskicklighet som personalen -- oftast kvinnor --har, menar motionärerna. Om monopolen bryts kan kvinnor väljaarbetsgivare och arbetsmiljö och få möjligheter till verkligtinflytande över och utveckling i sitt arbete.Utskottet vill först erinra om att antalet kvinnligaföretagare successivt har ökat. Antalet kvinnliga företagareenligt SCBs arbetskraftsundersökningar uppgick till85300 personer och år 1989 till 104000 personer. 34000 avde kvinnliga egenföretagarna hade företag med anställda.Som jämförelse kan nämnas att antalet manliga företagare år 1989uppgick till 289000 personer. De flesta kvinnligaegenföretagarna återfinns inom detaljhandel, jordbruk m.m. samtinom näringsgrenen personlig service. Enligt utskottetsuppfattning är det önskvärt att åstadkomma ett ökat kvinnligtföretagande inom samtliga näringsgrenar.Vid behandlingen av likartade motionsyrkanden under senare århar utskottet understrukit vikten av en väl utbyggd offentligsektor för att möjliggöra kvinnors insatser i arbetslivet.Utskottet har framhållit att frågan om de offentliga monopolenoch frågan om kvinnors företagande har helt olika dimensioner.Som framgår ovan tycks de offentliga monopolen inte ha haftnågon avgörande roll vad gäller framväxten av nya företag drivnaav kvinnor.Utskottet vill betona att det är väsentligt -- för såvälsamhället som de enskilda -- att kvinnornas kunskaper ocherfarenheter bättre tas till vara både inom den privata och denoffentliga sektorn. En sådan inriktning gynnar den pågåendeförnyelsen inom den offentliga sektorn. Med hänvisning till detanförda avstyrks motionerna A25 (fp) i aktuella delar och A807(m).Ett internationellt perspektivI propositionen omtalas att den svenska jämställdhetspolitikenmöts av ett stort intresse från många andra länder. ärför närvarande medlem i FNs kvinnokommission, som har uppgiftenatt följa utvecklingen och de åtgärder som bör genomföras enligtuppsatta mål. Beträffande de svenska biståndsinsatserna nämns ipropositionen att de mindre biståndsmyndigheterna BITS, SWEDFUNDoch IMPOD har fått i uppdrag att på samma sätt som SIDA utarbetapraktiskt inriktade strategier för att främja utveckling för ochgenom kvinnor i resp. verksamhet. Vidare informeras om attNordiska ministerrådet antog en handlingsplan för detnordiska jämställdhetsarbetet fram till år 1993.Ett närmare samarbete med EG är av stor betydelse för kvinnoroch kvinnors villkor enligt propositionen. haralltsedan mitten av visat ett klart engagemang förjämställdhetsfrågorna. I de nu pågående förhandlingarna om ettEES-avtal har både EG och EFTA bedömt att EGs direktiv påjämställdhetsområdet skall ingå i avtalet. I den svenskadebatten har framförts vissa farhågor om att ett närmaresamarbete med EG skulle vara till nackdel för svenska kvinnor.Sådana farhågor kräver saklig diskussion och analys enligtpropositionen. Därför bör särskilda medel avsättas till dettaändamål under trettonde huvudtitelns reservationsanslag I 2.Särskilda jämställdhetsåtgärder (se senare avsnitt).I den följande behandlingen av en ny jämställdhetslag kommeräven EGs regler in i bilden på grund av det arbete som pågår medatt samordna de svenska regelverken med motsvarande inom EG.EGs betydelse för kvinnornatas upp i sex motioner.I moderata samlingspartiets kommittémotion A808 framhålls EGsbetydelse för kvinnornas arbetsmarknad. Det erinras om att ialla förändras kvinnornas situation snabbt. Kvinnor iEuropa väljer att i ökande grad gå ut på arbetsmarknaden. Ettsvenskt medlemskap öppnar en ny frihet för svenska medborgareatt arbeta och studera i vilket som helst. För kvinnornakan det vara intressant att de flesta har en mycketfriare etableringsrätt inom den sociala sektorn än de har iSverige. Språkkunskaper kommer att få ett allt högre värde.Även m.fl. (m) tar i motion A809 uppEGs betydelse för kvinnornas arbetsmarknad bl.a. genom den friaetableringsrätten inom vårdsektorn. Enligt motionärerna väntas5--7 miljoner nya arbeten växa fram, varav många s.k. atypiskamed olika former av arbetstider. Även möjligheterna att studerai andra länder kommer att öka påtagligt. De ekonomiska skälenför svenskt medlemskap i berör kvinnor i hög utsträckningeftersom en dålig samhällsekonomi drabbar kvinnorna mest.Motionärerna framhåller att det inte finns något fastställtsamband mellan högt skattetryck och hög kvinnligförvärvsfrekvens. Ett minskat skattetryck betyder visserligen enminskad offentlig sektor. Att motsvarande tjänster i ställetskulle produceras inom en privat tjänsteproducerande sektorskulle enligt motionärerna medföra en billigare och effektivareproduktion. I det pågående förberedelsearbetet till ettEG-medlemskap bör regeringen särskilt beakta kvinnornassituation. Den kvinnliga representationen i är stark,vilket också kan ha samband med valsystemet. Motionärernaförordar ett erfarenhetsutbyte med angåendevalsystemets betydelse för kvinnorepresentationen. Slutligenpekar motionärerna på behovet av information om EGsjämställdhetsarbete, bl.a. inom den rådgivande europeiskajämställdhetskommittén.Folkpartiet liberalerna bemöter i motion A803 vissa farhågor iden allmänna debatten att kvinnorna skulle stå som förlorare viden anslutning till EG. Enligt motionärerna harvälfärdsutvecklingen och jämställdhetsprocessen gått hand i handmed en internationalisering av den svenska ekonomin. Dessutomökar jämställdheten successivt i . Vidare finns detskäl att sänka skattetrycket -- främst med hänsyn till deninternationella konkurrensen. Slutligen finns det inte krav påtotal anpassning av socialpolitiken inom EG.Gudrun m.fl. (v) yrkar i motion A801 att regeringentillsätter en särskild arbetsgrupp med en klar majoritet avkvinnor som skall se på frågan om EG och den offentliga sektorn.Motionärerna anser att en harmonisering med EG kan leda tilldrastiska nedskärningar inom den offentliga sektorn eller isocialförsäkringssystemet mot den bakgrunden att man beräknatatt den svenska statens inkomster av indirekta skatter skulleminska med ca 50 miljarder kronor.Även i motion A812 av och (båda c)begärs att regeringen tillsätter en arbetsgrupp bestående avenbart kvinnor med uppgift att analysera vad en harmoniseringmed EG kommer att innebära för kvinnornas situation i Sverige.Enligt motionärerna behövs mer kunskap, mer tid till debatt samtmöjligheter till noggrann analys av alternativen.Margareta m.fl. (s) anser i motion A27 att regeringeninför EG-förhandlingarna måste göra en ingående analys av defaktorer i som bidrar till kvinnornas starka ställninghär. En sådan grundlig analys bör föreligga till denfolkomröstning som skall föregå beslut om medlemskap.Utskottet vill först erinra om att EG och jämställdhetsfrågornyligen har behandlats av utskottet i dess yttrande AU1y den 23oktober 1990 till utrikesutskottet. Utskottet redovisar bl.a.organisationen av jämställdhetsfrågornas hantering iintegrationsarbetet. Denna organisation -- vilken även gäller -- innebär att jämställdhetsfrågorna särskilt bevakas dels iarbetsgruppen för personers rörlighet, dels i den inrättadestatssekreterargruppen för frågor som rör den socialadimensionen. I EES-förhandlingarna behandlas jämställdhetsfrågori förhandlingsgruppen IV för angränsande områden. Vidare uttalarutskottet följande i sitt yttrande.Utskottet och har tidigare ställt sig bakom måletatt kvinnorepresentationen i statliga organ bör ha ökat till (AU 1987/88:17, rskr. Enligt utskottetsuppfattning är det väsentligt att man även inomintegrationsarbetet strävar efter att få en jämn fördelning avkvinnor och män.Arbetsmarknadsutskottet har inhämtat att situationen i mars1991 är att fem av de 26 olika arbetsgrupperna leds av kvinnligaordförande. Totalt sett består arbetsgrupperna till avkvinnor. I referensgrupperna är kvinnoandelen lägre. Utskottetvidhåller sin uppfattning att en jämn könsfördelning böreftersträvas i integrationsarbetet, även inom referensgrupperna.För att fördjupa analysen angående jämställdhetsfrågorna i ettEG-perspektiv har utrikeshandels- och jämställdhetsministrarna ien gemensam skrivelse () bett samtliga arbetsgrupperför integrationsarbetet inom att redovisa defrågor som kan ha betydelse ur jämställdhetssynpunkt eller som iövrigt särskilt påverkar kvinnornas situation. Arbetsgruppernassvar bereds inom . Utskottet serför sin del -- i motsats till de motioner som förespråkar enjämställdhetsgrupp i samband med integrationsarbetet -- positivtpå att jämställdhetsaspekterna tas upp inom samtliga deämnesområden som är aktuella inom integrationsarbetet.Även vad gäller den offentliga sektorn och anpassningen tillEG har utskottet gett uttryck för sin uppfattning i ovannämndayttrande till utrikesutskottet. I fråga om den offentligasektorns betydelse för kvinnorna har utskottet samma uppfattningsom motionärerna. Utskottet vidhåller sin uppfattning att om vivill slå vakt om tillgången till god vård och omsorg, denoffentliga sektorn och om vår välfärd, så är vi beroende av deinkomster som utrikeshandeln ger oss. En stark ekonomi är enligtutskottet nödvändig för en ambitiös välfärdspolitik i samhället.I detta sammanhang är det viktigt att tillägga att man inom EGinte strävar efter att genomdriva en harmoniserad socialpolitik.Utskottet vill vidare peka på att EG-administrationen harvarit mycket aktiv på jämställdhetsområdet. Under hösten 1990lade fram ett nytt handlingsprogram förjämställdhet avseende åren 1991--1995. Det var kommissionenstredje handlingsprogram, och det syftar bl.a. till att förbättrakvinnornas deltagande i arbetslivet, såväl kvantitativt somkvalitativt. Bland förslagen återfinns initiativ både vad gälleryrkesutbildning för kvinnor, stöd i fråga om startande av egnaföretag samt åtgärder för studie- och yrkesvägledning. Också ifråga om barnomsorg pågår arbete, framgår det avhandlingsplanen.Utskottet har förståelse för de motionssynpunkter som innebäratt mer information efterfrågas angående EGs betydelse förkvinnorna. Enligt utskottets uppfattning finns det ett betydandesamhälleligt behov av information, diskussion och analys pådetta område. Utskottet ser därför positivt på regeringensföreslagna satsning på 1 milj.kr. för information,dokumentation, seminarier och konferenser som syftar till attöka kunskaperna om kvinnor och EG. Avsikten är att underlätta endebatt i samhället kring dessa frågor. Motsvarande anslagsfrågabehandlas senare i detta betänkande i avsnittet Anslagsfrågor.Beträffande den i motion A27 berörda frågan om folkomröstningsom enligt motionärerna skall föregå det slutligaställningstagandet om medlemskap i , vill utskottet erinra omatt denna fråga behandlats av utrikesutskottet i dessbetänkande 1990/91:UU21. anför följande.Utskottet ser det som naturligt att folkomröstning anordnas ianslutning till frågan om svenskt medlemskap i -- -- --Enligt vad utskottet erfarit kommer vidare den parlamentariskautredningen som aviserats av regeringen om grundlagsfrågor vidett svenskt medlemskap i att överväga de frågor som kan varaaktuella inför en eventuell folkomröstning om EG-medlemskapet.Slutligen vill arbetsmarknadsutskottet anföra attinformations- och erfarenhetsutbyte med EG är värdefullt såvälnär det gäller lagstiftning (föreliggande förslag tilljämställdhetslag innebär en harmonisering till )som på övriga områden. Ökat erfarenhetsutbyte och ökat samarbetemed innebär också att svenska kvinnor kan vara med ochpåverka den framtida utvecklingen inom Europa.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att motionernaA27 (s), A801 (v), A803 (fp), A808 (m), A809 (m) och A812 (c) iaktuella delar inte bör föranleda någon åtgärd.Kvinnor och ekonomiSkillnaden mellan mäns och kvinnors förvärvsfrekvens har i detnärmaste eliminerats enligt propositionen. bestårkönssegregeringen på arbetsmarknaden, vilket har betydelse förkvinnors och mäns löner. Enligt regeringens bedömning börlöneskillnader mellan kvinnor och män och deras orsaker belysasmer än . Skälet är bl.a. att sedan mitten av 1980-taletde genomsnittliga löneskillnaderna mellan kvinnor och män,utgående från heltidsarbetande, på flera avtalsområden har ökatnågot. Det är också så att SCBs lönestatistik inte medger attgoda jämförelser kan göras mellan lön för t.ex. enskilda yrken.En särskild utredare kommer därför att tillkallas enligtpropositionen. Utredaren bör klarlägga utvecklingen avlöneskillnaderna inom olika områden samt orsakerna till dessaskillnader. Utredaren bör också göra en analys av möjligheternaatt använda arbetsvärdering som ett instrument för jämförelserav arbeten som är olika men ändå kan betraktas som likvärdiga.På grundval av denna analys bör förslag läggas fram angåendeåtgärder som kan utgöra ett stöd för parterna i ett fortsattarbete med att förhindra sådana löneskillnader mellan kvinnoroch män som inte har några sakliga grunder.Vidare är det enligt regeringens bedömning angeläget attekonomisk-politiska reformer övervägs och utvärderas ur ettjämställdhetsperspektiv. I detta sammanhang nämns att regeringenår tillsatt en kommitté för utvärdering av 1990-1991 årsskattereform (dir. 1990:44) med uppgift att följa och rapporteraom de olika effekter som den nu aktuella skattereformen kan föramed sig -- bl.a. på jämställdhetsområdet.Vänsterpartiet anser i motion A813 att det bör läggas ettkvinnopolitiskt perspektiv på ekonomin. I motionen anförsatt statsbudgeten är ett exempel på att ekonomiska beslut fattasav män och för män. Enligt motionärerna kommer merparten avkvinnorna att förlora på skattereformen.I motion A811 av m.fl. (v) begärs attstatsbudgetens fördelning av resurser mellan kvinnor och mänredovisas i enlighet med arbetsmarknadsutskottets betänkande AU1987/88:17.Vidare anser m.fl. (v) i motion A804 att detkrävs en rad åtgärder för att minska löneskillnaderna mellankvinnor och män. Bl.a. måste all lönestatistik redovisaskönsuppdelad, och JämO borde få en mer opinionsbildande roll.Utskottet har samma uppfattning som motionärerna i fråga ombehovet av en könsuppdelad lönestatistik. I likhet medpropositionen anser utskottet att det är väsentligt attlönestatistiken utvecklas så att den ger en bra information omkvinnors resp. mäns löner. Olika initiativ har också tagits idenna riktning, bl.a. inrättande av lönestatistiknämnden vidSCB.