bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — Detta visar sig också i att miljöproblem behandlas i ettbetydande antal lagar. har detta medfört en brist isamordningen mellan de olika lagarna och konsekvensen härav harblivit en reducering i vissa lagar. De olika lagarna kan i vissafall komma att motverka varandras syften helt i strid med vadsom var avsikten när de kom till. Regeringen anser att det nu ärdags att överväga förutsättningarna för att samordnalagstiftningen för att göra den till ett effektivare redskap imiljöpolitikens tjänst. För att åstadkomma detta behövs dock engod planering och ett mer samlat grepp än vad kommittén harföreslagit. Alla lagar som i första rummet avser att bevara,skydda och förbättra tillståndet i miljön, att garanteramedborgarna rätten till en ren och hälsosam miljö och attsäkerställa en långsiktigt god hushållning med naturresursernabör därför samlas i en miljöbalk. Ett sådant synsätt är ocksånaturligt i ett internationellt sammanhang. Som annanlagstiftning av övergripande slag bör en ny miljöbalk innehålladels avdelningar av gemensamt slag, dels specialregler förolika miljörättsliga frågor.En miljöbalk bör sålunda delas upp i kapitel och eventuellt iskilda avdelningar. Balken bör inledningsvis behandlaövergripande frågor, särskilt med inriktning på hushållning ochhänsyn till natur- och kulturmiljön i planeringsprocessen.Därefter kan olika kapitel följa de särskilda verksamheterna varför sig. kan i de avslutande delarna innehållasamordnade kapitel i fråga om tillsyn, ansvar m.m. Det bör dockstå kommittén fritt att själv utforma en miljöbalk indelad i denordning med kapitel och -- om det gagnar ändamålet --avdelningar som behövs för att vinna tydlighet, begriplighet ochenhetlighet.Föreskrifter motsvarande naturresurslagen, som brukarbetecknas som en paraplylag, bör i en samlad lagstiftningöverordnas de olika i särskilt behandladeverksamheterna. Härigenom åstadkoms också en naturlig kopplingmellan de olika intressen i fråga om miljöhänsyn ochexploatering som kan stå mot varandra. Denna intressemotsättninghar alltid funnits som en bakgrund i all lagstiftning med siktepå att värna miljövårdens intressen.Regeringen gör den bedömningen att det övergripande ansvaretpå myndighetsnivå för de frågor som regleras i plan- ochbygglagen och naturresurslagen bör ligga på samma myndighet.MotionernaFörslag som har anknytning till miljöskyddskommitténs arbeteframförs i en rad motioner.I motioner från flera partier lämnas synpunkter på vilka lagarsom bör inarbetas i den kommande . I motionerna Jo110(fp) yrkande 4, Jo113 (c) yrkande 26 och Jo115 (v) yrkande 7yrkas att strålskyddslagen och lagen om kärnteknisk verksamhettas in i . Enligt motion Jo82 (mp) börkulturminneslagen arbetas in i . bör hosregeringen begära en översyn av medelstilldelningen. Enligtmotion Jo733 (m) bör miljölagstiftningens regler så långtmöjligt vara övergripande. Punktinsatser -- speciella förbud ochselektiva regleringar -- bör undvikas (yrkande 2).Förslag om tilläggsdirektiv till miljöskyddskommittén framförsi en rad motioner.Enligt motion Jo76 (v) bör göra ett uttalande omsamordning nationellt, regionalt och lokalt av arbetet med yttreoch inre miljöfrågor (yrkande 1). Vidare begärs förslag omutökade fackliga befogenheter att ingripa vid missförhållandensom rör den yttre miljön (yrkande 2). bör hosregeringen begära förslag till förändring av arbetsmiljölagen såatt begreppet "omedelbar och allvarlig fara" ges en tydliginnebörd (yrkande 3). I motionen begärs slutligen förslag tilllag som ger lokala fackföreningar rätt att vidta stridsåtgärdermot arbetsgivare som ej rättar till missförhållanden rörandeinre eller yttre miljö (yrkande 4). I samma anda begärs i motionJo115 (v) förslag innebärande ökade fackliga befogenheter närdet gäller inre och yttre miljö (yrkande 2).Enligt motion Jo111 (mp) bör vattenlagen ändras så att dettydligt framgår att även värden som inte kan mätas i pengarskall tas med i den samhällsekonomiska avvägningen (yrkande 10).Den biologiska/ekologiska kompetensen bör alltid garanteras ivattendomstolarna (yrkande 11). Ett motsvarande yrkande framförsi motion Jo796 (s) yrkande 2 beträffande koncessionsnämndenssammansättning.Transport av farligt gods skall enligt motion Jo117 (mp)yrkande 7 betraktas som miljöfarlig verksamhet och därmed prövasenligt miljöskyddslagen. Kemikalielagstiftningen bör enligtmotion Jo710 (mp) yrkande 7 göras tydligare och merlättillgänglig. Enligt motion Jo311 yrkande 6 från samma partibör även skogsvårdslagen tas med i översynen. Enligt motionJo425 (m) yrkande 10 bör radikala fiskemetoder, exempelvisbomtrålning, göras till föremål för miljöprövning, och enligtmotion Jo770 (m) bör som kriterium för koncessionsvillkor gällaatt den totala miljöeffekten av en åtgärd skall bli positiv föratt koncession skall meddelas.I motion Jo710 (mp) framläggs förslag till ändring av 13 §miljöskyddslagen. Det bör krävas att det i ansökan uppges vilkakemiska produkter som skall tillverkas eller hanteras. Dennafråga är enligt motionärerna av så brådskande karaktär attmiljöskyddsutredningen inte hinner avvaktas (yrkande 5).I några fristående motioner framläggs förslag om samordningenav lagar i en miljöbalk av samma innehåll som förslagen ipropositionen. Det gäller motionerna Jo739 (fp) yrkande 3, Jo751(mp) yrkande 8 och Jo792 (c) yrkandena 1--2.Bostadsutskottets yttrande 1990/91:BoU3yBostadsutskottet har i yttrande över propositionen i denna deljämte motionerna Jo751 och Jo792 yrkande 2 anslutit sig tillregeringens uppfattning om att "" bör tas in ien miljöbalk. Utskottet vill dock icke föregripa kommandeställningstaganden om hur de föreskrifter som i balken kommeratt motsvara naturresurslagen skall utformas. Det får därvidanses lämpligt att de mot NRL svarande föreskrifterna tas in somen särskild avdelning i balken och att de därmed hålls samman såsom eller så som kan bli följden bl.a. av omlagen kompletteras med ett kapitel ommiljökonsekvensbeskrivningar. finner anledningstryka under att miljöfrågorna -- om "NRL" ingår i balken -- fåren central plats i den fysiska planeringen och isamhällsplaneringen i vid mening. finner detockså viktigt att framhålla att NRLs karaktär av paraplylag börbestå även i en miljöbalk. Till denna fråga avser utskottet attåterkomma i sitt betänkande om bl.a. miljökonsekvensfrågor.Utskottets övervägandenSom framgår av propositionen har miljöskyddskommittén i sittprincipbetänkande (SOU 1991:4) framhållit att det i detfortsatta utredningsarbetet får övervägas om ytterligare lagar,exempelvis strålskyddslagen, skall samordnas medmiljöskyddslagstiftningen i övrigt. Regeringen anför för sin delatt det bör stå kommittén fritt att i sitt fortsatta arbeteöverväga om ytterligare lagar eller delar därav skall infogas ien ny miljölag.Utskottet delar den mening som framförs i motionerna Jo110yrkande 4, Jo113 yrkande 26 och Jo115 yrkande 7 att det finnsstarka skäl som talar för att strålskyddslagen och lagen omkärnteknisk verksamhet eller delar av dessa lagar infogas i enmiljöbalk. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna idenna del bör ges regeringen till känna.Utskottet delar även regeringens syn på värdet av att NRLsregler införs i en miljöbalk. Som bostadsutskottet anfört får ensådan konstruktion till följd att miljöfrågorna stärks och fåren central plats i den fysiska planeringen och isamhällsplaneringen i vid mening. Det anförda är även ägnat atttillgodose motionerna Jo751 yrkande 8 och Jo792 yrkande 2.Med anledning av motionerna Jo76 och Jo115 yrkande 2 fårutskottet anföra följande.Miljöskyddskommittén skall enligt sina direktiv utredaförhållandet mellan kemikalielagstiftningen ocharbetsmiljölagstiftningen. Substitutionsprincipen måste få ökadgenomslagskraft. Kommittén framhåller i sitt principbetänkande(SOU 1991:4) att den bör närmare överväga om de som lokalt ochregionalt är verksamma på arbetsmiljöns område, dvs. skyddsombudoch skyddskommittéer samt yrkesinspektionen, skulle kunna gesuppgifter i ett framtida tillsynssystem.Regeringen har lämnat ett uppdrag till arbetarskyddsstyrelsenatt i samråd med och kemikalieinspektionenkartlägga förutsättningarna för en ökad samverkan i denregionala och lokala tillsynen av arbetsmiljön och den yttremiljön i syfte att förbättra och effektivisera den offentligatillsynen. Syftet med förändringsarbetet är främst attverksamheten på ett effektivare sätt skall kunna uppfyllaställda mål (prop. 1990/91:150 del 2 s.88).Utskottet finner det för sin del angeläget att man kanåstadkomma en samordning mellan det yttre och det inremiljöarbetet. Enligt utskottets mening bör de fackligaföreträdarna som har nära anknytning till produktionen kunnabidra till bättre miljöåtgärder. Det finns dock anledning attavvakta de utredningar om sambandet mellan den yttre och inremiljön som kommer att göras inom ramen för miljöskyddskommitténsuppdrag och den nämnda kartläggningen. Det bör vidare nämnas attregeringen framlagt en proposition om arbetsmiljö ochrehabilitering (prop. 1990/91:140), som behandlas iarbetsmarknadsutskottet. Propositionen innehåller bl.a. förslagom skärpningar av ansvaret för arbetsmiljön och utökademöjligheter för arbetstagare att påverka den egnaarbetssituationen. Vad utskottet anfört bör vara ägnat att i höggrad tillgodose syftet med motion Jo76 yrkandena 1--3 och motionJo115 yrkande 2. Någon ytterligare åtgärd medanledning av motionerna i denna del påkallas icke.I anslutning till yrkande 4 i motion Jo76 vill utskottet fästauppmärksamheten på att regeringen lagt fram förslag somavser bl.a. frågan om de fackliga organisationernas möjligheteratt påverka villkoren för arbete i och rätten att deltai internationella solidaritetsaktioner (prop. 1990/91:162). Ävendenna proposition behandlas i arbetsmarknadsutskottet.Jordbruksutskottet, som ej ansvarar för beredningen av dessafrågor, är inte berett att föreslå en sådan utvidgning av rättenatt vidta fackliga stridsåtgärder som motion Jo76 yrkande 4innebär.Utskottet delar i övrigt regeringens bedömning av vilka lagarsom bör inarbetas i en kommande miljöbalk. Utskottet är såledesicke berett att tillstyrka förslaget i motion Jo82 om att ävenkulturminneslagen bör föras in under . Som framgår avden fortsatta genomgången biträder utskottet regeringens förslagatt naturvårdslagen (1964:822; NVL) förtydligas genom enföreskrift att även kulturpräglade delar av naturmiljön omfattasav lagens tillämpningsområde (3 § NVL). Något behov av att, sommotionärerna yrkar, se över medelstilldelningen i klargörandesyfte kommer knappast att föreligga i fortsättningen. Demyndigheter som på det regionala planet beslutar om olika bidragtill natur- och kulturvård -- inkl. bidrag till miljövårdandeinsatser i jordbruket -- kommer från att ingå ide nya länsstyrelserna. Utskottet utgår från att en samordningkommer att ske inom länsstyrelserna och avstyrker därmed motionJo82.Enligt utskottets mening finns det ingen anledning att pånuvarande stadium av utredningsarbetet lämna tilläggsdirektiv omövergripande regler i miljölagstiftningen. Motion Jo733 yrkande2 avstyrks på den grunden.Utskottet erinrar om att allmänna förutsättningar förvattenföretag regleras i 3 kap. vattenlagen (1983:291). Somframgår av lagrummen i detta kapitel måste en radförutsättningar även av icke ekonomisk natur uppfyllas för attvattenföretag skall beviljas. Bl.a. stadgas i 3 § att ettvattenföretag inte får komma till stånd om någon skada ellerolägenhet av större betydelse därigenom uppkommer för allmännaintressen. Lagen har således utformats på ett sätt somöverensstämmer med yrkande 10 i motion Jo111. Frågan omvattendomstolarnas sammansättning har behandlats avutskottet med anledning av ett motionsyrkande om att en personmed ekologisk kompetens borde ingå i dessa (1990/91:JoU28).Utskottet avstyrker motion Jo111 yrkandena 10 och 11. -- Närdet gäller koncessionsnämndens sammansättning finner utskotteticke anledning att föregripa kommitténs ställningstagande.Motion Jo796 yrkande2 bör alltså icke föranleda någon särskildåtgärd från sida.Utskottet ansluter sig till regeringens formulering, attmiljölagstiftningen skall utgå från vad hänsynen till människoroch miljö samt en god hushållning med naturresurer kräver.Lagarna skall samordnas, skärpas och samlas i en miljöbalk.Lagstiftningen skall utvecklas till ett fullgott styrmedel förde problem som vi förutser och början av nästasekel. Därigenom tillgodoses syftet med motionerna Jo739 yrkande3 och Jo792 yrkande 1.Syftet med motion Jo710 yrkande 7 synes till väsentlig delkunna tillgodoses med hänvisning till miljöskyddskommitténsarbete. Däremot avstyrks motion Jo311 yrkande 6. Deskogspolitiska frågorna utreds av den skogspolitiska kommittén(dir. 1990:47). Likaså avstyrks motion Jo710 yrkande 5.Motionärernas förslag att särbehandla 13 § miljöskyddslagen ärknappast ägnat att tillfredsställande lösa de problem som tasupp i motionen. Utskottet är inte heller berett att förordanågot riksdagsuttalande med anledning av motion Jo117 yrkande 7om transport av farligt gods.Motion Jo425 yrkande 10 om miljöprövning av nya fiskemetoderär värd att beaktas. har en effektivisering avfiskeinsatserna skett med hjälp av modern teknik. Dennaeffektivisering kan i vissa fall medföra så starka ingrepp ihavsmiljön att ekosystemet påverkas och fiskensreproduktionsmöjligheter hotas. I motionen anförs som exempelbomtrålning. Utskottet erinrar om att har attverka för vården av fiskbestånden. Dock finns det skäl attmiljöskyddskommittén undersöker i vad mån radikala fiskemetoderoch fiskets totala miljöpåverkan inom svensk fiskezon kanomfattas av prövningen av miljöstörande verksamhet. Riksdagenbör ge regeringen till känna vad utskottet anfört med anledningav motionen i denna del.Utskottet finner däremot icke anledning att förorda någotriksdagsuttalande med anledning av motion Jo770 om kriterier förkoncessions beviljande. Det bör ankomma på kommittén att bedömai vilken mån denna fråga bör tas upp.Utsläppsgränser och tillåtlighetPropositionenRegeringens ställningstaganden sammanfattas enligt följande.Utsläppen av föroreningar bör nedbringas till ofarliga nivåer.Tillåtlighetsreglerna skall skärpas. börstudera om de nuvarande omprövningsreglerna behöver ändras.I propositionen anförs vidare bl.a. följande.Kommittén bör i sitt fortsatta arbete ytterligare övervägafrågorna om kvalitetsnormer och presentera närmare förslag tillhur s.k. miljökvalitetsnormer skulle kunna utformas ochlämna förslag till sådana normer eller riktlinjer.Kommitténs förslag om föreskrifter med generell räckviddbör innebära möjligheter både för skärpta regler där detbehövs och kunna bidra till ett effektivaremiljöskyddsarbete.Av tillåtlighetsreglerna måste klart framgå att allmiljöfarlig verksamhet skall bedömas mot människors hälsa ochmiljön och vid en sådan prövning skall omsorgen om hälsa ochmiljö stå i centrum.MotionernaMiljökvalitetsnormer m.m.I motion Jo105 (m) begärs ett tillkännagivande om införande avkvalitetsnormer för luft och vatten. Normerna skall utgå frånden nivå naturen tål (yrkande 8). I motion Jo110 (fp) yrkas attmiljökvalitetsnormer utvecklas som styrmedel. Motionärernaförordar att miljöskyddskommittén i första hand söker lösningarefter marknadsekonomiska linjer. I motion Jo115 (v) begärsförslag på miljöskyddslagstiftning baserad på bindandemiljökvalitetsnormer (yrkande 4), och i motionerna Jo116yrkande4, Jo117 yrkande 1 och Jo120 yrkande 10 (samtliga mp)yrkas att miljökvalitetsnormer i kombination medgenomförandeplaner skall införas i miljölagstiftningen. I defristående motionerna Jo733 (m) yrkande 4, Jo739 (fp) yrkande 7,Jo775 (mp) yrkande 2 framför resp. partier motsvarande yrkanden.I centermotionerna Jo113 yrkande 30 och Jo749 yrkande 3 förordasett riksdagsuttalande om inriktningen av tillståndsprövningenför ren produktion, nämligen att man prövar anläggningar utifrånprincipen "ren produktion" med slutna kretslopp. Motsvarandeyrkanden framförs i motion Jo792 (c) yrkandena 4 och 5.Även i motion Jo779 (s) efterlyses en skärpning avmiljöskyddslagstiftningen, och i motion Jo804 (mp) yrkas attlagbegreppet kvalitetsnormer prövas praktiskt i Laholmsbuktensavrinningsområde.TillåtlighetEnligt motion Jo86 (m) bör begära förslag om skärptagränsvärden för dioxin.I motionerna Jo105 (m) yrkande 18, Jo110 (fp) yrkande 9, Jo733(m) yrkande 8 och Jo778 (m) föreslås att ett system medöverlåtbara utsläppsrätter på miljöområdet resp. för kloreradeorganiska föreningar övervägs.Enligt motion Jo113 (c) bör villkor införas påavfallsreduktion i samband med att ett företag får tillståndtill miljöfarlig verksamhet (yrkande 41).Enligt motion Jo116 (mp) bör kommittén få tilläggsdirektiv omatt särskilt beakta tillåtlighetsreglernas begriplighet (yrkande1), att utforma tillåtlighetsreglerna så att kravnivån intesänks på grund av miljöskatter och -avgifter (yrkande 2), atttrafikanläggningar görs prövningspliktiga (yrkande 3; sammayrkande framförs i motion Jo120 (mp) yrkande 1. Vidare börriksdagen besluta att stryka sista meningen i 6 §miljöskyddslagen (ML) (yrkande 4).OmprövningEnligt motion Jo118 (mp) bör vid omprövning av tillståndenligt ML hårda krav ställas även på icke klorerade stabilaorganiska föreningar (yrkande 20), och villkoren för dehavsbaserade fiskodlingarna bör omprövas allra årefter det att varje enskilt tillstånd givits. Vid omprövning avvattendomar bör enligt motion Jo54 (mp) yrkande 19 alltid prövasom exploatören kan återskapa sträckor som kan bli möjligareproduktionsplatser för vandrande laxfisk. Enligt motion Jo792(c) yrkande 3 bör tillståndsgivningen ses över.Utskottets övervägandenMiljökvalitetsnormer m.m.Utskottet delar i viktiga delar de synpunkter påmiljökvalitetsnormer som framförs i motionerna. Dessa skiljersig dock åtskilligt sinsemellan.Utskottet ansluter sig till miljöskyddskommitténs uppfattningatt kvalitetsnormer måste bygga på ingående kunskaper om delsvad naturen tål, dels vilka effekter för människors hälsa ochnaturen som en viss verksamhet får. För att nå kunskap om vadsom kan accepteras krävs såväl grundläggande forskning somutredningar med direkt praktisk tillämpbarhet, utfördaexempelvis av de statliga sektorsmyndigheterna.En tilltalande modell för miljöskyddsarbetet skulle i och försig vara att kvalitetsnormer intogs i lagar eller andraförfattningar så att de fick rättsligt bindande verkan och sedandirekt kunde läggas till grund för de tillämpande myndigheternasbeslut. Ett konsekvent användande av lagfästa kvalitetsnormer äremellertid av olika anledningar svårt att genomföra. Bl.a. berordetta till viss del på kunskapsbrist i fråga om många ämnenshälso- och miljöfarlighet.Även om det enligt kommittén kan vara förenat med praktiskasvårigheter att införa ett system med kvalitetsnormer, beroendepå bl.a. den kunskapsbrist som alltjämt finns i fråga om hur ettsystem med miljökvalitetsnormer skulle kunna anpassas till enindividuell prövning och tillståndsgivning, bör ett system medmiljökvalitetsnormer kunna tjäna som komplement till andrastyrsystem. I första hand synes systemet kunna vara användbartför särskilda områden av landet. Det skulle också kunna ge ivart fall vägledning vid prövning av enskilda ärenden.Miljökvalitetsnormer skulle i vissa fall kunna göras rättsligtbindande, t.ex. i fråga om trafik i storstädernas kärnor när etti författningen angivet gränsvärde för luftkvalitetenöverskrids.Kommittén bör därför, som regeringen förordar, i sittfortsatta arbete ytterligare överväga frågorna omkvalitetsnormer och presentera närmare förslag till hur s.k.miljökvalitetsnormer skulle kunna utformas och lämna förslagtill sådana normer eller riktlinjer. Det anförda innebär attsyftet med motionerna Jo105 yrkande 8, Jo110 yrkande 5, Jo115yrkande 4, Jo116 yrkande4, Jo117 yrkande 1, Jo120 yrkande 10,Jo733 yrkande 4, Jo739 yrkande 7 och Jo775 yrkande 2 delvistillgodoses. Något särskilt uttalande från sida medanledning av dessa motioner synes icke påkallat.Utskottet har ingen annan mening än motionärerna om att manvid tillståndsprövningen bör eftersträva lösningar som innebären ren produktion. Utskottet är dock icke berett att somförordas i motionerna Jo113 yrkande 30 och Jo749 yrkande 3utvidga kommitténs direktiv i detta syfte. Det anförda innebäratt även motion Jo792 yrkandena 4 och 5 avstyrks.Utskottet har erfarit att man inom har planerpå att, inom ramen för ett projekt kallat , införnästa åtgärdsprogram göra en förstudie i ett aktuellt område,exempelvis , för prövning av kvalitetsnormerbeträffande exempelvis närsalttillförseln. En sådan förstudieskulle i viss mån motsvara förslaget i motion Jo804 om praktiskprövning av lagbegreppet kvalitetsnormer i Laholmsbuktensavrinningsområde. Motionens syfte får därmed anses delvistillgodosett.Motion Jo779 synes tillgodosedd genom regeringens förslag ochredovisningen av miljöskyddskommitténs arbete.TillåtlighetUtskottet har ingen annan mening än motionären i motion Jo86om angelägenheten av att dioxinbildningen iförbränningsprocesserna hålls på ett absolut minimum. Somframhålls i propositionen anser kommittén atttillståndsmyndigheterna vid prövningen bör beakta ävenstorskaliga miljöproblem, t.ex. dioxiner och freoner, ämnen sommånga gånger inte ger upphov till några nämnvärda lokalaföroreningsproblem. Uppgiften att fastställa gränsvärdentorde i detta fall åvila . I detta sammanhangkan erinras om att utskottet konstaterade attdet utökade kommunala ansvaret för avfallshanteringentillsammans med införda möjligheter att föreskriva omkällsortering medför att förbränning av osorterat avfall i alltväsentligt skall ha upphört vid utgången av (1989/90:JoU16 s. 43). Någon ytterligare åtgärd medanledning av motion Jo86 är med hänsyn härtill icke påkallad.Frågan om tillståndsmyndighetens möjlighet att inom ett visstgeografiskt område kunna fastställa ett övre tak för utsläppenav ett miljöfarligt ämne, och sedan överlåta åt producenternainom området, det må vara industri eller kommunala reningsverk,att sinsemellan fördela utsläppen upp till takets nivå, harunder en följd av år varit föremål för diskussion. I harprincipen tillämpats av tillståndsmyndigheterna i fråga omenskilda företag. Det har då varit fråga om verksamheter belägnainom ett relativt begränsat område och med mångautsläppspunkter. har därvid nöjt sig medatt fastlägga en total utsläppsgräns för företaget.Miljöministern anför i direktiven till kommittén att enmöjlighet är att för ett visst område komplettera gällandetillståndsbeslut med riktvärden för miljökvalitet som kopplastill den totala utsläppsmängden för vissa förekommande ämnen ochför alla miljöfarliga verksamheter inom området. Det bör utredasom det skall finnas möjlighet att införa sådana högsta värdenvid sidan av sådana som meddelats med stöd av 5 kap. 7 § förstastycket 11 (dir. 1989:32).Kommittén anför i sitt betänkande att det kan finnas anledningatt i det fortsatta arbetet ha även dessa frågor i åtanke. Bl.a.bör de förslag om miljömål och kvalitetsmål övervägas somMiljödelegationen västra lagt fram i sitt betänkande (SOU1990:93) Miljön i västra vill än en gång understryka vikten av ökadekunskaper när det gäller gränsen för vad naturen tål av utsläppav olika miljöfarliga ämnen. Som i olikasammanhang framhåller i sina bakgrundsrapporter finns det storabrister i våra kunskaper om storleken av diffusa utsläpp,nedfall av långväga gränsöverskridande ämnen liksom om dennaturliga bakgrundsförekomsten av olika miljöstörande ämnen. Detfinns alltså anledning att iaktta stor försiktighet vidbestämmande av högsta tillåtna utsläppsmängd inom en geografisktavgränsad region. Enligt utskottets mening är det dock angelägetatt det utröns i vilka sammanhang en regional lösning påutsläppsproblem från olika källor skall kunna finnas. Somframgår av det anförda har kommittén sin uppmärksamhet riktadmot hithörande frågor. Frågan är nära kopplad till problematikenmed miljökvalitetsnormer. Utskottet har det sammanhanget nämntde planer har att göra en förstudie i ettaktuellt område, t.ex. .