bet · GE01UbU16 · 1991-05-21 00:00:00 — 11 (mp)48. beträffande vissa läroplansfrågoratt avslår motionerna 1989/90:Ub818 yrkandena 3 och4, 1990/91:Ub113, 1990/91:Ub132 yrkandena 10 och 27,1990/91:Ub141 yrkandena 1 delvis och 2, 1990/91:Ub143 yrkande2, 1990/91:Ub144, 1990/91:Ub147 yrkande 14, 1990/91:Ub153yrkande 1, 1990/91:Ub159 och 1990/91:Ub163 yrkande 2,49. beträffande riktlinjer för läroplans- ochkursplanearbetetatt med anledning av motion 1990/91:Ub147 yrkande24 och proposition 1990/91:85 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,50. beträffande uppföljning och utvärderingatt godkänner vad som anförts i proposition1990/91:85,51. beträffande behörighets- och betygsfrågoratt med avslag på motion 1990/91:Ub132 yrkande 16utan erinran lägger proposition 1990/91:85 i denna del tillhandlingarna,res. 12 (mp)52. beträffande urval vid intagningen till gymnasieskolanatt med avslag på motionerna 1989/90:Ub621 yrkande3, 1990/91:Ub122, 1990/91:Ub149 yrkande 9 och 1990/91:Ub816yrkande 3 utan erinran lägger proposition 1990/91:85 i dennadel till handlingarna,res. 13 (v)53. beträffande målrelaterade betyg i gymnasieskolanatt avslår motion 1990/91:Ub147 yrkande 19,54. beträffande betyg i vuxenutbildningenatt avslår motion 1990/91:Ub126 yrkande 6,res. 14 (m, fp)55. beträffande utbildning av lärareatt med avslag på motionerna 1990/91:Ub118 yrkande5, 1990/91:Ub132 yrkandena 9 och 20, 1990/91:Ub153 yrkandena 2och 3, 1990/91:Ub162 yrkande 2 och 1990/91:Ub172 yrkande 2 utanerinran lägger proposition 1990/91:85 i denna del tillhandlingarna,56. beträffande uppdragsutbildningatt antar det i proposition 1990/91:85 framlagdaförslaget till lag om uppdragsutbildning i vissa fall,57. beträffande riksrekryterande utbildningaratt med avslag på motionerna 1989/90:Ub337 yrkande2, 1990/91:Ub317 yrkandena 1 och 2, 1990/91:Ub810 yrkande 2 och1990/91:Ub823 yrkande 6 utan erinran lägger proposition1990/91:85 i denna del till handlingarna,58. beträffande viss yrkesförberedande utbildning i musikatt avslår motion 1990/91:Ub116 yrkandena 2 och 3,59. beträffande kommunernas skadeståndsansvar vidarbetsplatsförlagd utbildningatt utan erinran lägger proposition 1990/91:85 idenna del till handlingarna,60. beträffande kommunernas skyldighet att svara för vissaelevresoratt antar det i proposition 1990/91:85 framlagdaförslaget till lag om kommunernas skyldighet att svara förvissa elevresor,61. beträffande avveckling av statens skolor för vuxnaatt med bifall till motionerna 1990/91:Ub126yrkande 9, 1990/91:Ub127 yrkande 2, 1990/91:Ub130,1990/91:Ub132 yrkandena 30 och 31, 1990/91:Ub147 yrkande 21,1990/91:Ub149 yrkande 12, 1990/91:Ub152 yrkande 1,1990/91:Ub166, 1990/91:Ub167, 1990/91:Ub173, 1990/91:Ub175yrkande 1 och 1990/91:Ub813 yrkande 14 samt med anledning avmotionerna 1990/91:Ub117 yrkandena 1 och 2, 1990/91:Ub132yrkandena 28 och 29, 1990/91:Ub134 samt 1990/91:Ub175 yrkande 2avslår proposition 1990/91:85,62. beträffande lag om statens skolor för vuxnaatt antar det i bilaga 10 framlagda förslaget tilllag om statens skolor för vuxna,63. beträffande ikraftträdande- och övergångsbestämmelsernär det gäller statens skolor för vuxnaatt antar det i proposition 1990/91:85 framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen såvitt avserikraftträdande- och övergångsbestämmelserna med den ändringenatt punkt 9 erhåller i bilaga 11 som Utskottets förslagbetecknade lydelse,64. beträffande utredning om utveckling avdistansutbildning inom det offentliga skolväsendetatt med avslag på motionerna 1990/91:Ub147yrkandena 22 och 23, 1990/91:Ub259 yrkande 14, 1990/91:Ub575yrkande 11, 1990/91:Ub628 yrkande 7 delvis och 1990/91:Ub726yrkande 2 godkänner vad som förordats i proposition 1990/91:85,65. beträffande parlamentarisk sammansättning av enutredning om distansundervisningatt avslår motion 1990/91:Ub246,res. 15 (m)66. beträffande som lokaliseringsort för etteventuellt framtida resurscenter för distansundervisningatt med bifall till motion 1990/91:Ub628 yrkande 7delvis och med avslag på motion 1990/91:Ub120 godkänner vad somförordats i proposition 1990/91:85,res. 16 (m, fp, v)67. beträffande lag om ändring i skollagen i övrigtatt antar det i proposition 1990/91:85 framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen i den mån det inteomfattas av vad utskottet hemställt under momenten 7, 29, 30,31, 34, 40, 41, 44, 47 och 63,68. beträffande övriga yrkanden om gymnasieskolanatt avslår motionerna 1989/90:Ub206 yrkande 5,1989/90:Ub212, 1989/90:Ub221, 1989/90:Ub228, 1989/90:Ub235,1989/90:Ub247 yrkande 1, 1989/90:Ub248, 1989/90:Ub256 delvis,1989/90:Ub305 yrkande 4, 1989/90:Ub310 yrkande 1 delvis,1989/90:Ub317 yrkandena 28 och 29, båda delvis, 1989/90:Ub321yrkande 3, 1989/90:Ub324, 1989/90:Ub327, 1989/90:Ub329 yrkande1 delvis, 1989/90:Ub330 delvis, 1989/90:Ub804 yrkandena 8, 10delvis och 11 delvis, 1989/90:Ub807 yrkande 21 delvis,1989/90:Ub813 yrkande 1, 1989/90:Ub819 yrkandena 1, 2, 3, 4, 5,6 och 7, 1990/91:Ub84 yrkande 1, 1990/91:Ub203 yrkandena 1, 2,3, 4, 5, 8, 9, 10, 11, 13 och 14, 1990/91:Ub204, 1990/91:Ub209yrkandena 1 och 2, 1990/91:Ub211 yrkande 5, 1990/91:Ub227,1990/91:Ub233, 1990/91:Ub247 yrkande 1, 1990/91:Ub249,1990/91:Ub250 yrkande 3, 1990/91:Ub253 yrkandena 1 och 2,1990/91:Ub257, 1990/91:Ub260, 1990/91:Ub261, 1990/91:Ub279,1990/91:Ub286, 1990/91:Ub292, 1990/91:Ub304 yrkandena 1 och2, 1990/91:Ub305, 1990/91:Ub321 yrkandena 3, 4 och 8,1990/91:Ub323, 1990/91:Ub335, 1990/91:Ub338, 1990/91:Ub804yrkandena 1 och 4, 1990/91:Ub810 yrkande 1, 1990/91:Ub813yrkande 8, 1990/91:Ub820 yrkandena 2 och 5 samt 1990/91:Ub823yrkande 5,69. beträffande ett schabloniserat statsbidragssystem förvuxenutbildningen för psykiskt utvecklingsstördaatt godkänner vad som föreslagits i proposition1990/91:85,70. beträffande anslagsbeloppet under Bidrag till driftenav vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstördaatt med bifall till proposition 1990/91:85 och medavslag på motionerna 1990/91:Ub174 samt 1990/91:Ub221 yrkande 1till Bidrag till driften av vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,res. 17 (fp)71. beträffande anslagsbeloppet under Bidrag tillundervisning av invandrare i svenska språketatt med bifall till proposition 1990/91:85 tillBidrag till undervisning av invandrare i svenska språketför /92 anvisar ett förslagsanslag på290000000 kr.,72. beträffande tillvaratagande av studieförbundenskapacitet när det gäller undervisningen av invandrare i svenskaspråketatt avslår motion 1990/91:Ub262,73. beträffande samhällsundervisningen inom undervisningenav invandrare i svenska språketatt avslår motion 1990/91:Ub288 yrkande 1,res. 18 (mp)74. beträffande flyktingars tillträde till högskolanspreparandkurser för gäststuderande m.m.att avslår motion 1990/91:Ub640,75. beträffande rätten till ledighet för grundläggandesvenskundervisning för invandrare och semesterlön under sådanledighetatt avslår motion 1990/91:Ub112,res. 19 (m, fp, 1 c, mp)76. beträffande anslagsbeloppet under Statens skolor förvuxnaatt med anledning av proposition 1990/91:85 ochmotionerna 1990/91:Ub127 yrkande 3, 1990/91:Ub149 yrkande 13och 1990/91:Ub152 yrkande 2 dels till Statens skolor förvuxna: Utbildningskostnader för /92 anvisarett förslagsanslag på , dels till Statensskolor för vuxna: Undervisningsmaterial m.m. för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på 6400000 kr.Stockholm den 21 maj 1991På utbildningsutskottets vägnarLars GustafssonNärvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (m), (), MarianneAndersson i (c), (), (), (), (), ()och (). Avslag på regeringens förslag om en förändradgymnasieskola (mom.1)(), (), BirgittaRydle (m), (m), och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Efter en" och slutar med "ifrågavarandemotionsyrkanden" bort ha följande lydelse:Regeringens förslag motsvarar inte de krav som enligtutskottets mening måste ställas på en gymnasiereform på1990-talet. Utskottet finner det omöjligt att somstår till buds rätta till de allvarliga brister som finns iförslaget. Regeringens förslag är enligt utskottets meningunderfinansierat. Det är omöjligt att med föreliggandebeslutsunderlag avgöra vilka resurser som måste tillföras föratt kvaliteten på gymnasieskolan skall säkras.Utskottet anser vidare att propositionen inte innehållerrelevant beslutsunderlag. Det är därför nödvändigt att -- innanriksdagen tar ställning till strukturen i en ny gymnasieskola-- regeringen redovisar mer information eller förslag påföljande punkter: Remissynpunkter från berörda instanser, som inte har hafttillfälle att yttra sig i denna omgång, eftersom förslagen ipropositionen till stor del är helt nya. Analys av förkunskapskrav för högskolestudier ochyrkesverksamhet. Utformningen av gymnasieskolans läroplan. Utvärderingen av det pågående försöket med treårigayrkesutbildningar. Beslut om vilket betygssystem som ska tillämpas.Propositionen bör därför i de delar som avser gymnasieskolanavslås och återförvisas till regeringen med sikte på ettriksdagsbeslut om gymnasieskolan, med annorlunda utformning ochbättre förankring, under 1992.Utskottet vill sammanfatta sina synpunkter på följande sätt:Nedskärningarna av undervisningstiden för vissa ämnen,framför allt för språken, på de studieförberedande programmenkan inte accepteras.Kvaliteten på såväl studieförberedande som yrkesförberedandelinjer kommer att sänkas genom att kommunerna åläggs att låta40000 ungdomar gå längre i skolan utan ettresurstillskott som tillnärmelsevis motsvarar de ökadekostnaderna.Regeringen överskattar de rationaliseringsmöjligheter somföreligger i gymnasieskolan och bortser dessutom från de andrabehov av kvalitetssatsningar som finns, vid sidan avförlängningen av yrkeslinjerna.Regeringens förslag innebär en kraftig kostnadsövervältringpå kommunerna.Valfriheten kommer inte att öka, eftersom de snävareekonomiska ramarna i praktiken kan begränsa möjligheten attstarta grupper i tillvalsämnen.Det föreslås inte något bra alternativ för de 15--16-åringarsom föredrar att välja en kortare utbildning. Utskottet menaratt en frivillig skolform, där valfriheten betonas, också skallkunna innehålla regelrätta linjer som är kortare än sexterminer -- som vissa linjer kan behöva vara längre.Utskottet förordar att den yrkesförberedande utbildningenutformas med moduler och etappavgångar. En sådan modell kantillgodose både de studerandes och avnämarnas önskemål.Regeringens förslag hotar det existerande systemet medlärlingsutbildning, som för många visat sig vara en mycket brautbildningsform.Avregleringen av skolan ger inte minst gymnasieskolorna storamöjligheter att utveckla sin verksamhet. Risken är attinnehållet i regeringens proposition -- med förslaget att rymmaen ny omfattande verksamhet i gymnasieskolan utan finansiering-- kommer att minska förutsättningarna för och dämpaentusiasmen inför det förändringsarbetet.Utskottet delar regeringens uppfattning att det nyastatsbidragssystemet skapar förutsättningar för nya lösningar,som ibland också kan frigöra resurser. Utskottet är dock intelika optimistiskt om volymen på de resurserna.Rationaliseringar som sänker kvaliteten bör självfallet integenomföras.Kvalitetsinsatser i undervisningenUtskottet anser att gymnasieskolans olika utbildningsvägarskall ha en tydlig inriktning och därmed vara något annat än enförlängd grundskola.Den studieförberedande utbildningen skall ha innehåll,kvalitet och omfattning som ger de nödvändiga förkunskapernaför fortsatt högre utbildning.Den yrkesinriktade utbildningen skall ha längd och innehållsom anpassas och anknyts till yrkeskrav och arbetsliv.Regeringens förslag utgår från att den lärarleddaundervisningen vid gymnasieskolan är väsentligt mindre än vadschemat anger och att eleverna inte får det antal lektioner somförutsätts i läroplanen. Regeringen föreslår på denna grund attden garanterade undervisningen minskas. Utskottet anserdäremot, att en iakttagelse av bristande effektivitet bör ledatill åtgärder, som ökar den garanterade undervisningen.Problemet varierar avsevärt mellan olika skolor, vilket visaratt det är möjligt att åtgärda.Ämnesinstitutionerna förfaller på många gymnasieskolor tillföljd av det olyckliga beslutet att avskaffainstitutionsföreståndarna. Det är mycket viktigt attämnesinstitutionerna bibehålls och håller en hög kvalitet.Läromedelsstandarden behöver förbättras. Det är mycketviktigt att eleverna får aktuella läroböcker. Bra skolbibliotekär en nödvändig tillgång.Undervisningens forskningsanknytning är väsentlig. Det är ettallvarligt problem att så många lektorat i gymnasieskolan ärobesatta. Staten och kommunerna har ett gemensamt ansvar attlösa detta problem.Regeringen har i sitt förslag och i den framlagdamiljöpropositionen poängterat behovet av att gymnasieskolanskall erbjuda eleverna en bra undervisning i miljökunskap.Utskottet menar att en förutsättning för detta är att ämnetgeografi återinförs inom gymnasieskolan. Ämnet geografi förenaruniversitetsämnena natur- och kulturgeografi och bör alltsåinföras på timplanen i de program där det ter sig mestnaturligt.Ämnet religionskunskap har behandlats snävt i propositionen.Antalet timmar är för litet och ämnet förekommer över huvudtaget inte på de flesta program. Enligt utskottets mening börreligionskunskap förekomma på alla linjer.Bl.a. nämnda frågor bör beaktas i det nya förslag tillgymnasieskola som bör begära hos regeringen.Större valfrihet för elevernaUtskottet anser, att gymnasieskolan skall utformas så atteleverna ges största möjliga valfrihet. Regeringens förslagkommer i praktiken inte att ge förespeglad valfrihet. Elevernabör erbjudas att själva välja kurser utöver en kärna avobligatoriska ämnen. Vissa kombinationer bör vara givna för attge en profilering av studierna. Det bör dock vara möjligt fört.ex. en naturvetare att som tillval studera humanistiska ämnenoch vice versa.Satsning på språkModerata samlingspartiet och liberalerna harframfört en rad förslag på hur språkens ställning kan stärkas.Flera av dem berör gymnasieskolan. Utskottet anser attpropositionen inte innebär den förstärkning av språkensställning som är nödvändig i ett alltmer internationelltpräglat samhälle. Antalet undervisningstimmar i B- och C-språkminskar, vilket utskottet anser är felaktigt. Den nyagymnasieskolan skall i stället ge möjligheter för eleverna attläsa flera olika främmande språk än i dag.SpecialgymnasierUtskottet anser att elever som har speciella förutsättningarför språk, matematik eller andra teoretiska ämnen skall få enchans att utveckla dem inom ramen för specialgymnasier, som kanintegreras i befintliga gymnasieskolor. Dessa specialgymnasierbör på samma sätt som de särskilda gymnasierna för idrott hastörre rekryteringsområden.Förbättrad yrkesinriktad utbildningUtskottet anser att den yrkesinriktade utbildningen skall haen god anknytning till arbetslivet och så nära som möjligtanknyta till respektive yrkesområdes speciella karaktär.Utskottet anser att lärlingsutbildning skall kunna inordnas igymnasieskolan. Ambitionen skall vara att så mycket som möjligtav den yrkesspecifika utbildningen sker på arbetsplatser. Denskolförlagda utbildningen skall ha god anknytning till yrketspraktiska verksamhet och ge inblick i arbetslivetsförväntningar och möjligheter liksom innehålla en kärna avallmänna ämnen.Det är viktigt att de yrkesförberedande linjerna är såutformade att de lockar ungdomar med intresse för en gedigenyrkesutbildning. En stor brist med det föreliggande förslagetär att det inledande året på alla yrkesprogram är ogrenat ochdärmed sannolikt kommer att domineras av allmänna ämnen. Riskenär stor att många praktiskt lagda ungdomar, särskilt om de ärskoltrötta i , är obenägna att ge sigin på en treårig utbildning. Den tveksamheten förstärks säkertom ger dem liten möjlighet att syssla med justderas specialintresse, utan mest ter sig som en fortsättning pågrundskolan.Vad utskottet nu anfört bör med bifall tillmotionerna 1990/91:Ub126 yrkandena 1, 2 och 3 och 1990/91:Ub127yrkande 1, med anledning av motionerna 1990/91:Ub123,1990/91:Ub139 och 1990/91:Ub143 yrkande 1 samt med avslag påproposition 1990/91:85 och motionerna 1990/91:Ub132 yrkandena1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 21, 22, 26,32, 33, 34 och 35, 1990/91:Ub154 yrkandena 1 och 2 och1990/91:Ub165 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande avslag på regeringens förslag om enförändrad gymnasieskolaatt med bifall till motionerna 1990/91:Ub126yrkandena 1, 2 och 3 och 1990/91:Ub127 yrkande 1, med anledningav motionerna 1990/91:Ub123, 1990/91:Ub139 och 1990/91:Ub143yrkande 1 samt med avslag på proposition 1990/91:85 ochmotionerna 1990/91:Ub132 yrkandena 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 11, 12,13, 14, 15, 17, 18, 21, 22, 26, 32, 33, 34 och 35,1990/91:Ub154 yrkandena 1 och 2 och 1990/91:Ub165 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Avslag på regeringens förslag om en förändradgymnasieskola (mom.1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Efter en" och slutar med "ifrågavarandemotionsyrkanden" bort ha följande lydelse:Regeringens proposition motsvarar inte de krav som enligtutskottets mening måste ställas på en gymnasiereform på1990-talet. Utskottet anser att en analys bör göras avpropositionens konsekvenser. Denna bör bl.a. belysa hur enförstärkt miljö-, hälso- och språkutbildning skall kunnainrymmas inom gymnasieskolans timplan. Vidare bör analyseras ominom propositionens kostnadsramar kan rymmas en utbyggdyrkesinriktad treårig utbildning, förslagen om antaletstudieveckor, lärarledd undervisning och hög kvalitet påsamtliga program. Utskottet anser att regeringens förslag ärunderfinansierat.Utskottet kan inte ställa sig bakom förslaget i propositionenatt gymnasieskolan skall vara obligatoriskt treårig. Utskottetdelar därvid motionärernas uppfattning att en flexibelgymnasieskola på 2--i stället bör införas, men att elevenfår laglig rätt till treårig utbildning på gymnasienivå ochockså rätt till studieavbrott och senare återupptagna studiernär helst denne vill. Studier utomlands skall ocksåtillgodoräknas. I den nya gymnasieskolan skall eleven gesmaximalt utrymme att skapa sin egen studiegång genom att självvälja arbetstakt och kurser. Genom etappstudier och slopadårskursindelning blir detta möjligt. Läroplan, mål ochriktlinjer måste ändras efter de nya förutsättningarna.Utskottet anser vidare att de nationella programmensuccessivt bör övergå till individuella program, men att varjeenskild elev skall ha lagfäst rätt till individuellt programredan i dag. De nationella programmen kan utgöra en provkartapå möjliga studievägar. God vägledning och studiehandledningkommer här att få stor betydelse.Utskottet anser att de nationella programmen under enövergångsperiod bör kompletteras med ett nytt livsvetenskapligtprogram. Detta program skall bygga på ämnet biologi ochdärutöver bestå av naturvetenskap och humaniora under tematliv, hälsa och global överlevnad. Fysik- och kemikursernainriktas mot dessa vetenskapers funktion i samhället på sammasätt som biologin kopplar samman ekologi -- miljövård,fysiologi -- medicinsk orientering, etc. Biologi tillsammansmed samhällskunskap och etik samt ett modernt geografiämne böringå och ges en samordnande uppgift för internationalisering,resurshushållning och global miljövård. Ett vidgat idrottsämnesom inrymmer motions- och friluftsverksamhet och människans24-timmarssituation, dvs. människan i arbete, vila ochrekreation, skulle ingå i detta program i samarbete medbiologi. Ett sådant program skulle svara mot ett stort antalungdomars önskemål och passa väl in i högskolans utbildningar,bl. a. den humanekologiska utbildningen. Programmet skulleframför allt ge flickorna en chans, vilket är viktigt frånjämställdhetssynpunkt.Utskottet anser att utgångspunkten för den nya gymnasieskolanär de existensiella frågorna, överlevnaden, framtiden för barnoch barnbarn, en global men dock jordnära syn på livet, därsambandet mellan skolarbete och kunskapens användning i ochutanför skolan klargörs. Demokrati i praktisk handling, aktningför varje människas egenvärde och respekten för miljön börligga till grund för skolans inriktning. Skolan skall syftatill att, vid sidan av studierna, stimulera eleverna tillpersonlighetsutveckling och självinsikt. Livet är intekonfliktfritt. Att lära förstå sig själv är en viktig lärdomför att förstå och lösa konflikter. En fördjupad kunskapssynmed en annan pedagogik som är problem- och processinriktad ären förutsättning för en förändrad gymnasieskola.Utskottet instämmer även i motionärernas åsikt attstatsbidraget skall följa eleven till den skola och den kommun,där han väljer att studera. På varje skola skall det finnas enstyrelse som består av elever och personal, som har egetbudgetansvar och rätt till inflytande på skolans verksamhet.Vad utskottet nu anfört bör med bifall till motion1990/91:Ub132 yrkandena 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13, 14,15, 17, 18, 21, 22, 26, 32, 33, 34 och 35 och med anledning avmotionerna 1990/91:Ub154 yrkandena 1 och 2 och 1990/91:Ub165samt med avslag på proposition 1990/91:85 och motionerna1990/91:Ub123, 1990/91:Ub126 yrkandena 1, 2 och 3,1990/91:Ub127 yrkande 1, 1990/91:Ub139 och 1990/91:Ub143yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande avslag på regeringens förslag om enförändrad gymnasieskolaatt med bifall till motion 1990/91:Ub132 yrkandena1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 21, 22, 26,32, 33, 34 och 35 och med anledning av motionerna 1990/91:Ub154yrkandena 1 och 2 och 1990/91:Ub165 samt med avslag påproposition 1990/91:85 och motionerna 1990/91:Ub123,1990/91:Ub126 yrkandena 1, 2 och 3, 1990/91:Ub127 yrkande 1,1990/91:Ub139 och 1990/91:Ub141 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Medel motsvarande vissa rationaliseringskrav (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "Yrkande 14" och slutar med "617 milj.kr. avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att kommunernas ekonomiska läge redannu är hårt ansträngt och att skolsektorn under en följd av århar fått vidkännas avsevärda nedskärningar. Det är därförenligt utskottets mening inte lämpligt att så som regeringenföreslår delvis finansiera reformen av gymnasieskolan genom ettrationaliseringskrav på kommunerna. De möjligarationaliseringsvinsterna inom skolsektorn bör i sin helhettillfalla kommunerna för att möjliggöra ytterligarekvalitetshöjningar inom skolan. Det belopp (617 milj.kr. efteren fyraårsperiod) som regeringen har beräknat att detföreslagna rationaliseringskravet skall frigöra bör i ställettillföras sektorsbidraget fr.o.m. det år då reformen börjargenomföras. Detta bör med bifall till motion1990/91:Ub149 yrkande 14 (delvis) som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:4. beträffande medel motsvarande vissarationaliseringskravatt med bifall till motion 1990/91:Ub149 yrkande 14(delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. Arbetsplatsförlagd utbildning (mom.15)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.44börjar med "Utskottet vill" och slutar med "arbetsplatsförlagdutbildning" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att den kraftiga utbyggnaden avarbetsplatsförlagd utbildning riskerar att sätta kvantitet förekvalitet. Att forcera fram den treåriga yrkesinriktadeutbildningen är en felsyn. Det viktiga är att höja statusen ochåterge yrkesutbildade sin yrkesstolthet. Därför börlärlingssystemet utvecklas och kombineras med teori efter varjeelevs behov. Den praktiska utbildningen måste ges störreutrymme. Att minska tiden av praktik i den arbetsplatsförlagdautbildningen hotar att göra dessa utbildningar till andraklassens teoriskola på bekostnad av den yrkesinriktadefördjupningen.Utskottet anser att den arbetsplatsförlagda utbildning somhittills prövats inte alltid uppfyllt kraven på en brayrkesutbildning.