bet · GF01KU8 · 1991-11-26 00:00:00 — Eftersom störredelen av fondens inkomster till större delen består avskattemedel ansåg departementschefen (s.151) att det inte fannsanledning att ändra på bestämmelserna. Utskottet delade denståndpunkten.4. Begravningslagen, m.m.MotionernaEnligt motion K622 av (), yrkandena 1--2, fickden antagna begravningslagen i vissa delar en mindrelyckad utformning. Enligt motionären har ca 800000 avtal omevig gravrätt ingåtts i vårt land. För ca 160000 av gravarnafinns också eviga skötselavtal. Upplåtaren -- normalt enkyrkogårdsförvaltning -- har mot en engångsersättning åtagit sigatt sköta graven i all framtid. Enligt den nya lagen kan evigagravrätter bestå endast om gravrättsinnehavaren är i livet, kändav upplåtaren och nära släkt med någon av dem som vilar igraven. En konsekvens blir att många gamla gravvårdar kommer atttas bort och därigenom totalt förändra våra äldre kyrkogårdar.Motionären föreslår därför att beslutar att, dågravrätt återgår, upplåtaren skall vara skyldig att fullfölja deavtal angående gravrätt och gravskötsel som är träffade. Imotionen anförs vidare att det är egendomligt att allmännagravplatser för dem som inte tillhör något kristet trossamfundskall anordnas och hållas av stiftssamfälligheterna inom . Detta torde uppfattas som stötande för många anhängareav icke kristna religioner. Enligt motionären vore det naturligtatt en enskild kommun eller ett antal kommuner i samverkanhåller allmän begravningsplats för dem som inte tillhör någotkristet samfund.BakgrundRiksdagen antog förslag till ny begravningslag(prop. 1990/91:10, KU 14). Propositionen bifölls i sin helhetmed en viss ändring av ikraftträdandet. Reservationer förelågavseende huvudmannaskapet för allmänna begravningsplatser (m,fp, v och mp) samt återlämnande av gravrätt (m).Den nya lagen innebär bl.a. följande.Invigning av en allmän begravningsplats skall inte längre varaobligatorisk.Stiftsamfälligheterna inom skall ha ansvaretför att det finns allmänna begravningsplatser med särskildagravplatser för dem som inte tillhör något kristet trossamfund.Rätten till gravplats på en allmän begravningsplats slås fast.Enskilda begravningsplatser skall bara få anordnas avtrossamfund och stiftelser.En ordning har lagts fast för att lösa konflikter mellan deefterlevande i frågor som rör kremering och gravsättning.Möjligheten att upplåta gravrätt till en juridisk personbegränsas. Vid tidsbegränsade upplåtelser skallgravrättsinnehavaren innan tiden för upplåtelsen går utunderrättas om förutsättningarna för en ny upplåtelse.Dödsboet efter en avliden gravrättsinnehavare skall varaskyldigt att anmäla till vem gravrätten har övergått efterdödsfallet. Om ingen anmälan görs skall upplåtaren besluta omdet fortsatta gravrättsinnehavet.Endast den som i gravboken eller gravregistret är antecknadsom innehavare skall få utöva gravrätten.På ett tydligare sätt än slås det fast att det ärgravrättsinnehavaren som bestämmer om gravvårdar och andragravanordningar på gravplatsen. Upplåtarens begränsandeföreskrifter skall utgöra undantag från denna huvudregel.Förutsättningarna för att upplåtaren skall få vidta ändringarpå en gravplats anges i lagen.Reglerna om dödsfallsanmälan och dödsbevis samlas ibegravningslagstiftningen. Det nuvarande dödsbeviset uppdelas påtvå handlingar, ett dödsbevis och ett intyg om dödsorsaken.5. Kyrklig samfällighetEnligt motion K702 av dåvarande förste vice talman () bör hos regeringen begära förslaginnebärande ökad proportionalitet vid val till kyrkofullmäktigei kyrklig samfällighet. Motionären erinrar om att 1986 årskyrkomöte hos regeringen begärde att frågan skulle utredas, mennågot förslag har ännu inte lagts fram. Enligt motionen kannuvarande valregler innebära en stark snedfördelning mellanförsamlingar ingående i samfällighet. Motionären erinrar omsystemet med utjämningsmandat vid val till landsting. En ökadproportionalitet bör eftersträvas vid samfällighetsvalen.BakgrundEnligt 4 § andra stycket lagen (1972:704) omkyrkofullmäktigval skall vid val av fullmäktige i kyrkligsamfällighet varje i samfälligheten ingående församling ellersådan grupp av församlingar som har bestämts enligt 4a§tredje stycket utgöra en valkrets.Kyrkomötet begärde 1986, med bifall till ett motionsyrkande,att regeringen skulle låta utreda frågan om kyrkofullmäktigval ikyrkliga samfälligheter. (KL 1986:5) uttaladesig till förmån för ökad proportionalitet genom t.ex. införandeav ett system med utjämningsmandat.Regeringen tillkallade en särskild utredare föratt se över valförfarandet från administrativ och teknisksynpunkt (dir. 1991:13). Enligt direktiven skall utredningen isådana hänseenden också omfatta kyrkofullmäktigvalen. Endelfråga som utredningen skall ägna sig åt är frågan omutjämningsmandat i valkretsindelade kommuner.Utskottets övervägandenSom framgått behandlar utskottet i detta betänkandeproposition 1991/92:39 om vissa kyrkliga frågor. Det gällerförslag till vissa ändringar i den kyrkliga lagstiftningen medanledning av framställningar års kyrkomöten.Propositionens förslag avser vissa tjänsteförhållanden inomsvenska kyrkan. Regeringen skall t.ex. inte längre bestämma hurmånga statligt reglerade prästtjänster som får finnas inrättadei landet. skall i fortsättningen helt varaen fråga som kyrkliga organ har att ta ställning till. Någonföljdmotion har inte väckts med anledning av propositionen.Utskottet har inte någon erinran mot förslagen och tillstyrkersåledes propositionen. Vad gäller förslaget till ändring i lagen(1982:942) om föreslår utskottet att riksdagengenom ett beslut antar förslaget (se punkt 9 första stycketövergångsbestämmelserna till regeringsformen).I betänkandet behandlas även ett antal motioner från denallmänna motionstiden . Det gäller stat--kyrka-frågan,frågor rörande medlemskapsreglerna i och dessasförenlighet med regeringsformen, ordningen för utseendet avkyrkofondens styrelse, vissa frågor rörande begravningsväsendetsamt frågor om ökad proportionalitet vid val av kyrkofullmäktigei kyrklig samfällighet.Inledningsvis vill utskottet erinra om att förhållandet mellanstaten och varit föremål för ett omfattandeutredningsarbete och lett till ett antaldelreformer . Efter det att allmännakyrkomöte hade avvisat ett av regeringen framlagt förslag omändrade relationer mellan staten och kyrkan har en radutredningar både utom och inom kyrkan behandlat olikafrågekomplex på det kyrkliga området. Utredningsarbetet leddeunder fram till en rad viktiga reformer. Det gällerframför allt formerna för den kyrkliga lagstiftningen,kyrkomötets ställning, organisation på lokal-och stiftsplanet, vissa frågor om den kyrkliga egendomen samtfrågor som hör samman med tillsättning av biskopar och präster istiften.Regeringen överlämnade som tidigare redovisats i december 1990för kyrkomötets yttrande och kännedom ett omfattande förslagtill en ny kyrkolag jämte ett antal anslutande lagförslag somutarbetades av en särskild utredningsman -- hovrättspresidentenCarl Axel . Den nya kyrkolagen avses ersätta 1686 årskyrkolag, lagen om samt ytterligare en radförfattningar på kyrkans område. Kyrkomötet anslöt sig i alltväsentligt till förslagen i regeringens skrivelse. Ärendetkommer att föreläggas under år 1992.Vad gäller stat--kyrka-frågan har utskottet under årens loppbehandlat motioner i ämnet. Utskottet behandlade senast hösten1990 ett antal sådana motioner, vilka avstyrktes underhänvisning till den expertutredning (C 1989:2) genom som pågår i syfte att närmare klargöra svenska kyrkansekonomiska och rättsliga förhållanden. Avsikten är attutredningsresultatet skall tjäna som underlag för fortsattaöverväganden angående relationerna mellan kyrkan och staten. Isammanhanget skall nämnas att även kyrkomöte (2KL1991:1, s.7) avvisat motionsförslag om initiativ istat--kyrka-frågan under hänvisning till det pågåendeutredningsarbetet. Utskottet har inhämtat att kommer att föreligga . Medhänvisning till det anförda bör avvakta resultatet avdet angivna utredningsarbetet. Utskottet avstyrker såledesyrkandena i motionerna K208, K601, K614 yrkande 1, K618, K622yrkande 3 och K624.Medlemskapsreglerna i har som framgått tagitsupp i ett antal motioner. Som utskottet konstateratföreligger en motsättning mellan regeringsformens regelsystemoch gällande religionsfrihetslag. Frågan om medlemskapsreglernasförenlighet med regeringsformen har som utskottet tidigareframhållit emellertid ett nära samband med stat--kyrka-frågan.Enligt utskottets mening bör den utredning som pågår om ekonomiska och rättsliga förhållanden avvaktas också idenna fråga. Utskottet avstyrker därför yrkandena i motionernaK210, K211, K609 och K614 yrkande 2.I motionerna K605 och K627 tas frågor om kyrkofonden upp.Enligt motion K605 bör det samlade ansvaret för svenska kyrkansekonomi ligga på kyrkliga organ -- kyrkomötet ochcentralstyrelsen. I motion K615 föreslås att kyrkomötet skallutse majoriteten av ledamöterna i kyrkofondens styrelse samtordföranden. Enligt motion K627 borde folkbokföringenkvarstannat i kyrkans regi varför den i budgetpropositionenföreslagna indragningen av 140 milj.kr. från kyrkofonden bordeha avvisats.Utskottet får vad gäller frågor om kyrkans ekonomi hänvisatill den pågående utredningen om kyrkans ekonomiska ochrättsliga förhållanden. Yrkandena i motionerna K605 och K615yrkande 1 avstyrks sålunda. Vad gäller motion K627 villutskottet erinra om den reform på folkbokföringens område somriksdagen beslutat om. Utskottet avstyrker yrkandet imotion K627.I motion K622 yrkandena 1--2 tas frågor om begravningslagenupp. Motionären yrkar att reglerna om gravrätt ändras så attupplåtaren skall vara skyldig att då gravrätt återgår fullföljaavtal angående gravrätt och gravskötsel samt att borgerligakommuner skall ha ansvar för att anordna och hålla allmännabegravningsplatser för dem som inte tillhör något kristetsamfund.Riksdagen antog en ny begravningslag , som trädde ikraft . De av motionären upptagna frågorna varaktuella i det sammanhanget. I fråga om begravningsplatser fördem som inte tillhör något kristet trossamfund föreslogs i enreservation av m, fp, v och mp att frågan om huvudmannaskapetytterligare skulle utredas. Även i fråga om gravrätten förelågen reservation av m i vilken föreslogs sådan ändring iförhållande till propositionen att äldre avtal skullefullföljas.Utskottet har inhämtat att frågor om begravningsväsendet,däribland huvudmannaskap m.m. för begravningsplatser, kommer attbehandlas i det pågående utredningsarbetet om kyrkans ekonomiskaoch rättsliga förhållanden. Mot denna bakgrund avstyrksmotionsyrkandena.Enligt motion K702 bör hos regeringen begära förslaginnebärande ökad proportionalitet vid val till kyrkofullmäktigei kyrklig samfällighet.Utskottet vill erinra om att den översyn av valförfarandet somnu pågår även skall omfatta kyrkofullmäktigvalen. bör resultatet av denna utredning avvaktas.Motionsyrkandet avstyrks. beträffande proposition 1991/92:39 såvitt avser lagen omsvenska kyrkanatt med bifall till proposition 1991/92:39 antarförslag till lag om ändring i lagen (1982:942) om ,2. beträffande proposition 1991/92:39 i övrigtatt med bifall till proposition 1991/92:39 antarförslagen tilla) lag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet,b) lag om ändring i domkapitelslagen (1988:181),c) lag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182),d) lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184),e) lag om ändring i kyrkliga indelningslagen (1988:185).3. beträffande stat--kyrka-fråganatt avslår motionerna 1990/91:K208, 1990/91:K601,1990/91:K614 yrkande 1, 1990/91:K618, 1990/91:K622 yrkande 3 och1990/91:K624,4. beträffande medlemskapsreglerna i , m.m.att avslår motionerna 1990/91:K210, 1990/91:K211,1990/91:K609 och 1990/91:K614 yrkande 2,5. beträffande kyrkofondenatt avslår motionerna 1990/91:K605, 1990/91:K615yrkande 1 och 1990/91:K627,6. beträffande begravningslagenatt avslår motion 1990/91:K622 yrkandena 1 och 2,7. beträffande kyrklig samfällighetatt avslår motion 1990/91:K702.Stockholm den 26 november 1991På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (), SörenLekberg (s), (), (), HarrietColliander (nyd), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Särskilda yttranden1. Stat--kyrka-frågan (mom.3)() anför:Enligt liberalernas mening bör varje trossamfundstå fritt från staten. Religionsfrihet måste gälla fullt ut. Somnation måste vi leva upp till våra ideal om en praktisktfungerande religionsfrihet för samtliga invånare i landet.Svenska kyrkan skall även sedan det fortsatta reformarbetetgenomförts garanteras goda möjligheter att ocksåfortsättningsvis fungera som en öppen folkkyrka. Verksamhetenskall kunna bedrivas över hela landet.Folkpartiet liberalerna har i partimotioner under en följd åringående redovisat partiets syn på vilka reformer som erfordrasför att uppnå den eftersträvade friheten för kyrkan från denstatliga beslutsapparaten. Den religiösa situationen i vårt landhar på ett markant sätt förändrats. Sedan längetillhör en betydande del av vårt lands invånare något av defrikyrkliga samfunden. Genom de senaste årtiondenas invandringhar därutöver kyrkor med fast kyrkostruktur ochfolkkyrkotradition kommit att bli representerade i i entidigare oanad omfattning.Utskottet har avstyrkt nu aktuella motioner under hänvisningtill att resultatet av utredningen om ekonomiskaoch rättsliga förhållanden kommer att avlämnas.Jag vill understryka betydelsen av att utredningen skyndsamtföljs av samtal mellan regeringen och svenska kyrkansföreträdare. Regeringen måste därvid klargöra statens villkorvid en relationsförändring. Regeringen måste ta ställning tillfrågor om uppbördshjälp och statsbidrag helst efteröverläggningar med riksdagspartierna och skyndsamt lägga framsina villkor för i nära anslutning tillexpertutredningens redovisning. Den tidplan som presenterats ivår partimotion K208 bör kunna tjäna som underlag för detfortsatta arbetet.2. Stat--kyrka-frågan (mom.3)() anför:Enligt mening är det av stort värde att densvenska folkkyrkan kan bevaras och vidareutvecklas inom ramenför den samverkan som finns mellan kyrka och stat. Ettbrytande av dessa band skulle med dess ekonomiska ochorganisatoriska konsekvenser allvarligt kunna skadaförutsättningarna för religiös verksamhet riktad till folket ihela vårt land utan att några fördelar skulle vinnas.Inom församlingar och pastorat finns det ingenmajoritet för ett skiljande. Folkets majoritet vill behållasambandet kyrka--stat.I betänkandet föreslår utskottet att samtliga motionsyrkandenrörande sambandet stat--kyrka och medlemskapsreglerna avslåsutan ställningstagande i sak till de framlagda förslagen. Dettasker under hänvisning till att en expertutredning om ekonomiska och rättsliga förhållanden kommer attavlämnas strax efter kommande årsskifte. Jag har godtagit dettautskottets ställningstagande främst av handläggningsskäl ochförutsätter att utredningsresultatet, som enligt direktivenskulle avlämnas , kommer att vara bekantgjort föreden allmänna motionstidens utgång. Den hållning somcenterpartiet har i denna viktiga fråga är att den svenskafolkkyrkan skall kunna bevaras och vidareutvecklas inom ramenför den samverkan som finns. Några grundläggande förändringarfår inte beslutas på politisk nivå utan att medborgarna i enfolkomröstning ges möjlighet att ta ställning.3. Medlemskapsreglerna i , m.m. (mom. 4)() anför:Vid upprepade tillfällen har påtalatden motsättning som råder mellan regeringsformens skydd förreligionsfriheten och reglerna om medlemskap i svenska kyrkan.Övergångsbestämmelsen som tvingades införa för 15 årsedan håller på att permanentas, vilket strider mot en sådanbestämmelses natur. Utskottsmajoriteten har under en följd av åravstått från att begära förslag till erforderlig lagändringunder hänvisning till pågående utredningar rörandemedlemskapsreglerna.Utskottet har även föreslagit att motionsyrkanden somsyftar till att lösa konflikten mellan regeringsformen ochreligionsfrihetslagen avstyrks under hänvisning till detutredningsförslag som kommer att läggas fram avutredaren hovrättspresidenten . Med anledning avatt detta förslag nu kommer att läggas fram under nästa månadhar jag för min del kunnat delta i utskottets beslut. Jag kaninte annat än utgå från att utredarens rättsliga analys kommeratt innebära ett hävdande av grundlagens principer om reellreligionsfrihet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Johan () anför:Religionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap i strider mot regeringsformens portalparagraf om demedborgerliga fri- och rättigheterna. Detta faktum har ocksåkonstitutionsutskottet vid ett flertal tillfällen konstateratmen dess värre inte verkat för att lösa denna konflikt. Man harvelat avvakta det segdragna utredningsarbete som pågår för attklara ut förutsättningarna för ett slopande avstatskyrkosystemet.Inom kort kommer ett utredningsförslag som rör stat--kyrka ochdärmed medlemskapsreglerna. Utskottet har under hänvisninghärtill valt att avstyrka samtliga motionsyrkanden. Jag delarden uppfattning i religionsfrihetsfrågan som förts fram i motionK211 av m.fl. (s) och utgår från att CarlAxel Petris utredning skall rymma förslag som gör det möjligtatt säkra religionsfriheten även i vårt land.