bet · GE01KU30 · 1991-05-21 00:00:00 — Socialutskottetframhöll i detta sammanhang (s.8) -- utan att det omfattadesav tillkännagivandet -- att forskningen i hög grad vore betjäntav ett register över rapporterade biverkningar avtandersättningsmaterial. Även införandet av ett produktregisteransågs betydelsefullt i sammanhanget. markeradestarkt intresset av en skyndsam beredning inom regeringskanslietav det förslag som lagts i ämnet. I ett annat sammanhang inämnda betänkande framhöll socialutskottet (s.19) att det varmycket otillfredsställande att det saknades kontroll avtandlagningsmaterial. När det gäller fortsatta åtgärder pekadeutskottet särskilt på det angelägna i att frågorna om kontrolloch tillsyn över tandlagningmaterial får en snar lösning.Utskottet fann det dock inte påkallat med något riksdagensinitiativ i frågan. avstyrkte därför enhälligtvissa motioner i frågan.Under påföljande togs frågan upp vid två tillfällen.I betänkandet 1989/90:SoU7 erinrades om vad socialutskottettidigare anfört. ansåg det i hög gradotillfredsställande att det fortfarande saknades en offentligkontroll av tandlagningsmaterial. Frågan om tillsyn och kontrollav tandlagningsmaterial måste få en snar lösning.Socialutskottet utgick ifrån att regeringen behandlade dennafråga med förtur och ansåg därför att något initiativ frånriksdagens sida då inte var påkallat. avstyrkteföljaktligen motionsyrkanden (m, c, vpk resp. mp) i fråga omproduktkontroll och registrering av biverkningar avtandersättningsmaterial. I en reservation (c, vpk och mp)framhölls att det saknades registrering av tandfyllningsmaterialoch implantat, liksom biverkningsrapportering och licenskrav förförsäljning. Enligt reservanterna var detta högstotillfredsställande. Det av sedan längeföreslagna biverkningsregistret måste omgående komma till stånd.Reservanterna ansåg också att tandersättningsmaterial bordeklassificeras som läkemedel med krav på varudeklaration ochklinisk prövning. Reservanterna ansåg att utskottet medanledning av de aktuella motionerna som sin mening bort geregeringen till känna vad utskottet anfört.I samband med behandlingen av regeringens proposition1989/90:99 om en ny myndighet för kontrollen och tillsynen påläkemedelsområdet m.m. tog socialutskottet upp frågan omkontrollen av dentala material m.m. I propositionen hänvisadestill att frågan om åtgärder för att förbättra kontrollen avmedicintekniska produkter och dentala material bereddes inomsocialdepartementet. Socialministern anförde att mycket taladeför att hithörande myndighetsuppgifter lades påläkemedelskontrollmyndigheten. hänvisade tillflera tidigare uttalanden om det angelägna i att en offentligkontroll av tandlagningsmaterial kommer till stånd(1989/90:SoU21). I betänkandet förutsatte socialutskottet attregeringen kommer att beakta vad uttalat i fråga omnödvändigheten av att få till stånd en kontroll och registreringav biverkningar av dentala material. Utskottet ansåg sig ocksåkunna räkna med att frågan av regeringen kommer att behandlasmed förtur utan något tillkännagivande från sida ochavstyrkte därför motionsyrkanden (m, fp, c, mp och vpk) ifrågan. Någon reservation förekom inte i denna del.I betänkandet 1990/91:SoU4 hänvisades till att regeringen ibeslut uppdragit åt atttillsammans med läkemedelsverket genomföra en försöksverksamhetmed registrering av biverkningar från dentala material.Socialutskottet avstyrkte ett motionsyrkande (m) som rörde bl.a.biverkningsrapporter. I ett särskilt yttrande (m) framhölls detangelägna i att bl.a. och om kontroll av dentala material genomförs och erinradesom utskottsuttalandet om kontroll och registrering avbiverkningar av dentala material i betänkandet 1989/90:SoU21.UtskottetEnligt 5 kap. 13 § riksdagsordningen skall beslutmed anledning av proposition samt annat beslut varom regeringenskall underrättas meddelas regeringen genom skrivelse.Socialutskottet har framhållit detangelägna i att en offentlig kontroll av tandlagningsmaterialsnarast kommer till stånd men har ansett sig kunna räkna med attfrågan av regeringen kommer att behandlas med förtur utan någottillkännagivande från sida. Av detta skäl avslogs vidett tillfälle en reservation med en sådan begäran.Enligt vad som framgår av den bifogade promemorian kommer enproposition att föreläggas , om EGskontrollordning är tillräckligt klarlagd och preciserad.Propositionen avses behandla frågan om en rapportering ochregistrering av tillbud, olycksfall och biverkningar av bl.a.dentala material. Ett visst förberedelsearbete har genomförtsinom i samband med utformningen avläkemedelsverkets nya organisation.Från de synpunkter har att beakta harutskottet inte funnit anledning till kritik mot regeringenshandläggning av frågan.c) TandvårdstaxanUtskottet har till granskning tagit upp frågan om regeringensfastställande av ersättningsbelopp i tandvårdstaxan. Utskottethar erhållit en promemoria i ärendet från (bilaga A24).Regleringen av tandvårdstaxanEnligt 2 kap. 3 § lagen (1962:381) om allmän försäkring utgesersättning för tandvård om vården lämnas av tandläkare som äruppförd på en av den allmänna upptagenförteckning. I paragrafen stadgas också att ersättning utgesenligt grunder som regeringen efter förslag avriksförsäkringsverket fastställer för högst i sänder.I Kungl. Maj:ts tandvårdstaxa (1973:638) anges att entandläkare som är upptagen på allmänna försäkringskassansförteckning får tillgodoräkna sig arvode med högst de belopp somframgår av vissa bilagor m.m. Beloppen ändras regelbundet;senast skedde detta (1990:540). Taxan gällertills vidare, dock längst till utgången av juni 1991.Tandvårdsförsäkringen infördes i lagen om allmän försäkringden . I propositionen 1973:45 med förslag omallmän tandvårdsförsäkring framhölls att en särskildtandvårdsdelegation skulle inrättas hos riksförsäkringsverketför att bereda frågor som gäller tandvårdsförsäkringen. Denskall bl.a. svara för de utredningar och överläggningar sombehövs vid fortsatta ställningstaganden om tandvårdstaxan.Utöver skulle ochfolktandvårdens huvudmän samt tandläkarnas och tandteknikernasorganisationer vara företrädda i tandvårdsdelegationen.När det gäller fastställande av taxan hänvisadedepartementschefen till det förslag som framlagts avförsäkringsutredningen. Departementschefen förklarade siginförstådd med de svårigheter som föreligger när det gäller attmed utgångspunkt i det beräkningsunderlag som fanns tillgängligtsöka fastställa enskilda taxebelopp i tandvårdstaxan. Han ansågdet liksom försäkringsutredningen rimligt att man vidberäkningen fick utgå från en timkostnad som i stortöverensstämmer med den som genomsnittligt gäller förfolktandvårdens vuxentandvård. Verkningarna av tandvårdstaxanborde noga följas upp från såväl patienternas som tandläkarnassynpunkt. Det borde ankomma på att medhjälp av den tidigare nämnda tandvårdsdelegationen följautfallet av tandvårdstaxan och därvid beräkna tandläkarensnettoinkomst genom olika undersökningsmaterial.Försäkringsutredningen hade föreslagit att Kungl. Maj:t efterförslag av skall fastställa tandvårdstaxaför högst i sänder. Utredningen hade vidare ansett attriksförsäkringsverkets förslag borde utarbetas efter beredning itandvårdsdelegationen under beaktande av bl.a. den odontologiskautvecklingen, förändringar i vårdstrukturen och det ekonomiskautfallet av gällande taxa för tandvården inom såväl denoffentliga som enskilda sektorn. Taxans arvodesbelopp bordeenligt utredningen också avvägas med beaktande avkostnadsutvecklingen inom tandvården och den allmännainkomstutvecklingen. Departementschefen framhöll:Remissinstanserna har i huvudsak lämnat utredningens förslagangående formerna för taxans fastställande utan erinran.Sveriges tandläkarförbund har dock begärt att direktaöverläggningar mellan och förbundet skallföregå taxans fastställande och att det förslag rörande nytandvårdstaxa som skall underställas Kungl. Maj:t skall varagodkänt av en av tandläkarförbundet utseddöverläggningsdelegation. -- -- --Jag delar utredningens uppfattning att tandvårdstaxan skallfastställas av Kungl. Maj:t för högst i sänder efterförslag av . Inom ramen för en sådan regelhar Kungl. Maj:t möjlighet att fastställa taxa .-- -- --Den föreslagna tandvårdsdelegationen får väsentliga uppgiftersåsom beredningsorgan när det gäller frågor angåendetandvårdsförsäkringen. En viktig uppgift förtandvårdsdelegationen blir att bereda frågan om förslag tillframtida ändringar i tandvårdstaxan. Som föreslagits i detföregående avses tandläkarförbundet bli representerat itandvårdsdelegationen. Detta innebär att tandläkarförbundet ilikhet med andra berörda intressenter vid överläggningar inomramen för tandvårdsdelegationen får möjlighet att framföra sinasynpunkter i frågor som gäller tandvårdstaxan. Jag ansluter migdärför till utredningens förslag om formerna för fastställandeav ny eller ändrad taxa.Tandläkarnas anknytning till tandvårdsförsäkringenEnligt övergångsbestämmelser till lag om ändring av 2 kap. 3 §lagen om allmän försäkring gäller efter 1975 att tandläkare somavser att börja verksamhet i enskild tandvård skall föras upp påden av allmänna upprättade förteckningen omhan begär det. Vidare stadgas att tandläkare som uppförts på ensådan förteckning på egen begäran kan föras av frånförteckningen med verkan från det kvartalsskifte som inträffarnärmast efter det har förflutit sedanförsäkringskassan fattat beslut i anledning av sådan begäran.Riksförsäkringsverket får för av högst i sänderförordna om inskränkning i rätten att bli avförd frånförteckning, om detta anses nödvändigt med hänsyn till deförsäkrades möjligheter att i ett försäkringskasseområde erhållatandvård inom försäkringens ram. Talan mot verkets beslut försgenom besvär hos regeringen.1990 års beslut om tandvårdstaxanRiksförsäkringsverket lämnade över enskrivelse med förslag rörande tandvårdstaxan till regeringen.Till skrivelsen var fogad en rapport från tandvårdsdelegationen,taxegruppen. I denna rapport framhölls att det våren 1989uppnåtts enighet mellan ochriksförsäkringsverket om ett förslag till taxehöjning med 6,2%för perioden --och att i det taxeförslagetingick ett avdrag för rationalisering och en särskild uppräkningför investeringar.Riksförsäkringsverkets utgångspunkt för sitt förslag var attjusteringarna av tandvårdstaxan för den kommande taxeperioden iprincip skulle grundas på inträffade ändrade förutsättningar. Enavstämning av löne- och prisutvecklingen för och enbedömning hade gjorts. Vid dennabedömning beaktades bl.a. kompletteringsproposition,och hänsyn hade liksom tidigare tagits till det allmänna kravetpå rationalisering. Mot denna bakgrund föreslogriksförsäkringsverket en höjning av tandvårdstaxansarvoden för åtgärder av tandläkare, tandhygienist ochtandsköterska fr.o.m . framhölls attöverenskommelse inte uppnåtts för detta förslag. -- Ändringarnaberäknades medföra en kostnadsökning med 305 milj.kr.När det gäller taxan för tandtekniska arbeten framhöllriksförsäkringsverket att en särskild uppräkning av taxenivångjorts i syfte att öka möjligheterna till investeringar m.m. förden tandtekniska verksamheten. En höjning av arvodena förtandtekniska arbeten föreslogs med 7,fr.o.m den 1 juli1990.Två av de sex ledamöterna i styrelsereserverade sig mot beslutet och anförde:Till den del skillnaden mellan RFV:s bud ochPrivattandläkareföreningen beror på att RFV inte tagit hänsyntill löneglidningen på den svenska arbetsmarknaden, reserverarvi oss med hänsyn till att löneglidningen i realiteten till vissdel utgör en komponent i avtalen mellan parterna påarbetsmarknaden.UtskottetAv 2 kap. 3 § lagen om allmän försäkring framgår attersättning för tandvård utges enligt grunder som regeringenefter förslag från fastställer i sänder. De nu gällande beloppenfastställdes av regeringen . Till grund för beslutetlåg ett förslag av riksförsäkringsverket.Förslaget byggde på en rapport från tandvårdsdelegationen ochinnebar -- utan att samförstånd kunnat uppnås med företrädarnaför -- en höjning av tandvårdstaxansbelopp med 6,. föreslogs i samförstånd medSveriges Tandteknikers en höjning med 7,4%när det gäller taxans belopp för tandtekniska arbeten.Utskottets granskning av regeringens befattning medtandvårdstaxan föranleder utskottet att uttala följande.Tandvårdsdelegationen har som beredningsorgan en viktig uppgiftatt fylla när det gäller beslut om vilka ersättningsbelopp somskall utgå enligt tandvårdstaxan. Delegationens sammansättningmed företrädare för olika organ, såsom ochtandläkarnas resp. tandteknikernas organisationer, garanteraratt frågan får en allsidig belysning. Om delegationen intekunnat enas måste dock lämna förslag ochregeringen bestämma tandvårdstaxans olika belopp. Granskningenav beslut om tandvårdstaxan har inte gett vid handenatt regeringens befattning med frågan ger anledning till kritikfrån de synpunkter har att beakta.19. Ledningsfrågor i NordbankenUtskottet har granskat vissa frågor som har samband med attstyrelsen i Nordbanken ombildades . Blandunderlaget finns en inom upprättadpromemoria, bilaga A25.Nordbanken förvärvades av PKbanken, som samtidigttog namnet Nordbanken. Staten äger av aktierna ibanken. Till följd av 9 kap. 8 § regeringsformen ochbestämmelser i departementsförordningen (1982:1177) förvaltarfinansdepartementet dessa aktier. Vidare har regeringenbemyndigat chefen för att själv eller genomombud företräda staten som aktieägare vid bolagsstämmor. Idepartementspromemorian redovisas också huvuddragen ibankaktiebolagslagens (1987:618) regler om sådant bolags ledning(7kap.) och bolagsstämma (8 kap.). Staten utgör inget undantagi detta hänseende.I början av hösten 1990 föll kursen på Nordbankens aktierkraftigt, även jämfört med andra bankers. Betydande avsättningar-- -- har skett i årsredovisningen för1990 främst till följd av konstaterade och befaradekreditförluster, i stort sett motsvarande resultatet demförutan; aktieutdelningen slopades. Bl.a. kreditförlusterna, somhuvudsakligen härrör från den förvärvadebankrörelsen, ledde till att Nordbankens utseddekoncernchef avgick och att därefterstyrelseledamöterna i övrigt ställde sina platser tillförfogande. Vid en extra bolagsstämma i mitten av januari 1991valdes en ny styrelse. Förutom två arbetstagarrepresentanteromvaldes ytterligare tre ordinarie ledamöter. Den nya styrelseninledde en översyn av Nordbankens strategi och organisation.Ordinarie bolagsstämma hölls i mars.Utskottets granskning gäller regeringens befattning medledningsfrågorna inom Nordbanken. Av utredningen framgår bl.a.att finansministern , i sin egenskap av företrädareför staten som huvudaktieägare, med anledning av uppdagadekreditförluster m.m. kallat till sig Nordbankensstyrelseordförande för överläggningar, att han haft kontaktermed andra aktieägare samt att han redovisat statens syn påstyrelsens sammansättning och andra ledningsfrågor i syfte attåterupprätta förtroendet för Nordbanken.I granskningsbetänkandet KU 1982/83:30, s. 26 ff. (jfr1988/89:KU30, s.88 ff. beträffande PKbankens förvärv avCarnegie ) konstaterade utskottet, i ett ärendeom statlig affärsverksamhet, att den formella styrningen av debolag där staten helt eller delvis äger aktierna endast kanutövas på bolagsstämman. Vidare uttalades bl.a. att dettasjälvfallet inte betyder att underhandskontakter mellan ägareoch den direkta bolagsledningen inte skulle få förekomma. Detligger i sakens natur, särskilt i bolag med endast en eller ettfåtal aktieägare, att sådana underhandskontakter är angelägnaför att undvika konflikter mellan bolagsledning och aktieägare.Utskottets granskning föranleder inte något ytterligareuttalande.20. Affären mellan AB och ABUtskottet har till granskning tagit upp regeringenshandläggning av frågan om en av AB och ABgemensamt bildad koncern samt om befrielse frånrealisationsvinstskatt för i samband därmed. Till grundför granskningen har legat en kanslipromemoria (bilagaA26).Före år 1966 förelåg skatteplikt för realisationsvinst vidavyttring av aktier och liknande tillgångar endast om deinnehafts under en viss begränsad tid. Genom ändringar i 35§kommunalskattelagen (1928:370) infördes nämnda år en i tidenobegränsad beskattning av aktievinster.I samband med att denna bestämmelse infördes ansågs detnödvändigt att undvika att skatt enligt bestämmelsen utgick, ombeskattningen kunde anses hindra en från allmän synpunktönskvärd strukturrationalisering inom näringslivet. Det varemellertid inte möjligt att i lagtext närmare ange de fall, dåen försäljning skulle fritas från beskattningen av denna orsak.Av den anledningen infördes i 35§ kommunalskattelagen också enbestämmelse av innebörd att regeringen kan medge befrielse helteller delvis från beskattning enligt den nya regeln, om regelnstillämpning kan antas hindra strukturrationalisering som ärönskvärd ur allmän synpunkt. Enligt bestämmelsen skallframställning göras om befrielse senast den dag avyttringen harskett. I förarbetena till bestämmelsen uttalades att dispensgivetvis inte skall medges i alla fall då försäljningen ledertill att två företag sammanslås utan att det får bli enbedömning från fall till fall. Vidare anfördes attförutsättningar för dispens i regel får anses föreligga, omköpeskillingen lämnas i form av aktier i det andra företaget.Betalas köpeskillingen i likvida medel har man däremot anledningatt ställa större krav på att det är fråga om en från allmänsynpunkt angelägen strukturrationalisering (prop. 1966:90).Våren 1987 beslutade att regeringen inte utanriksdagens godkännande fick medverka till att statens andel avröstetalet i minskar under två tredjedelar (prop.1986/87:126, NU 41, rskr. 331).I december 1989 beslutade styrelserna för och Volvoatt gemensamt bilda en koncern med inriktning mot främstläkemedel--bioteknik och livsmedel. Avsikten var attläkemedelsföretaget (då med som dominerandeägare) och livsmedelsföretaget (då helt ägt avVolvo) skulle integreras med verksamhet. Betalningskulle ske genom en nyemission i . Härefter och efterviss omvandling av A- och B-aktier skulle statens andel avröstetalet minska från 80,till 42,5%.Bildandet av den nya koncernen förutsatte riksdagensgodkännande, eftersom statens andel av röstetalet i Procordiaskulle bli mindre än två tredjedelar.I proposition 1989/90:109, beslutad , föreslogsdärför bl.a. att skulle godkänna att regeringenmedverkar till att statens aktieägande i minskar genomden föreslagna nyemissionen i . Näringsutskottettillstyrkte propositionen i denna del genom betänkandet1989/90:NU35, som justerades . följdeutskottet genom beslut (rskr. 249).Den 28 mars 1990 ansökte hos regeringen om befrielsefrån realisationsvinstskatt och värdepappersskatt i fråga omavyttringen av aktierna i och . Utskottetnoterar att någon information härom från regeringens sida intelämnades till . I beslut biföllregeringen ansökningen såvitt avsåg skatten på vinsten vidavyttringen av aktierna i . Regeringen avslogansökningen i övriga delar.Utskottet har inte kunnat finna att Volvos ansökan omskattebefrielse har haft någon betydelse för frågan om minskningav statens ägarandel i . Granskningen föranleder iövrigt inte något uttalande från utskottets sida.21. Fast förbindelse över ÖresundUtskottet har till granskning tagit upp regeringens befattningmed frågan om en fast förbindelse över . Denna fråga harsom känt diskuterats i olika sammanhang, bl.a. iriksdagen. Under innevarande kommer att taställning till en proposition i frågan.Genom beslut bemyndigades dåvarande chefenför -- statsrådet --att tillkalla en delegation med uppdrag att i samarbete med endansk ämbetsmannadelegation utarbeta förslag tillregeringsöverenskommelser om anläggande av en fast förbindelsemellan och och om en järnvägstunnel mellanHelsingör och . I beslutet finns en redovisning avöverläggningar och beslut om Öresundsfrågorna som förekommitunder , däribland beslut att godkännaen överenskommelse om en vägbro mellan och ochen järnvägstunnel mellan och (dir.1984:24).Statsrådet tillkallade med stöd av bemyndigandet endelegation -- sedermera kallad Öresundsdelegationen.Delegationen har avgett betänkandena (Ds K 1985:7)Öresundsförbindelser, (SOU1987:41) Fasta Öresundsförbindelseroch (SOU 1987:42) Miljökonsekvenser av fastaÖresundsförbindelser.Genom regeringsbeslut fick delegationen iuppdrag att utföra vissa kompletteringar av det dittillsframtagna utredningsmaterialet. Kompletteringarna avsåg i förstahand ett närmare studium av alternativet med en tunnel förjärnvägstrafik mellan och . I uppdraget ingickockså att närmare undersöka möjligheterna att bygga en i 1987års rapport behandlad kombinerad väg- och järnvägsförbindelse ietapper (dir. 1988:24).Tilläggsuppdraget redovisades i betänkandet(SOU1989:4) Fasta Öresundsförbindelser.Regeringen träffade ett avtal med Danmarksregering om en fast förbindelse över . I proposition1990/91:158, som beslutades , föreslås attriksdagen godkänner avtalet samt ger tillstånd till erforderligbolagsbildning och upptagande av lån m.m. Propositionen harhänvisats till trafikutskottet.Vad som förekommit rörande regeringens befattning medfrågan om en fast förbindelse över ger inte anledningtill något uttalande från utskottets sida. Utskottets anmälanResultatet av den i det föregående redovisade granskningen avstatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggningfår utskottet härmed för anmäla.Stockholm den 21 maj 1991På vägnarOlle SvenssonNärvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (),(), (), Hans Nyhage (m), SörenLekberg (s), (), (), ElisabethFleetwood (m), (), (), BoHammar (v), Hans Leghammar (mp)* och (). *Ej närvarande vid justeringen.Vid behandlingen avavsnitt 7 b -- insyn i EG-frågor -- har Per ()ersatt Hans Leghammar (mp);avsnitt 10 -- handläggningstider m.m. i -- har () ersatt ();avsnitt 12 -- krigsmaterielexport -- har () ersatt () och Per () ersattHans Leghammar (mp);avsnitt 13 -- och -- har Per ()ersatt Hans Leghammar (mp);avsnitt 14 -- utlänningsärenden m.m. -- har () ersatt ();avsnitt 18 -- hälso- och sjukvårdsfrågor -- har Rosa-LillWåhlstedt (s) ersatt ();avsnitt 20 -- affären mellan AB och -- harHugo () ersatt ();avsnitt 21 -- fast förbindelse över -- har HugoAndersson (c) ersatt (). Regeringens sammansättning och regeringsarbetetsorganisation såvitt avser partiledaröverläggningar (avsnitt1c)och (båda fp) anser att dendel av utskottets yttrande som på s.11 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "något uttalande" bort ha följande lydelse:Utskottet vill understryka att regeringen självfallet har detfulla ansvaret för sina beslut, oavsett om dessa föregåtts avpartiledaröverläggningar eller inte. Det har dock i några fallförekommit att regeringsledamöter genom att hänvisa tillpartiledaröverläggningar velat ge intrycket av att ansvaret förbesluten delas med oppositionspartierna. I fallet medutlämnandet av till uppgavs dessutomfelaktigt att överläggningar skett före beslut trots att delarav rapporten redan överlämnats till när informationengavs till de borgerliga partiledarna. Sådana händelser riskeraratt undergräva möjligheterna för oppositionspartierna att mottaförtrolig information från regeringen.2. Handläggningstider m.m. i (avsnitt10) såvitt avser konsekvenser av ett nytt system förbostadsfinansieringBirgit och (båda fp) anser att dendel av utskottets yttrande som på s.42 börjar med"Bostadsministern har" och slutar med "någon erinran" bort haföljande lydelse:Två alternativ presenteras med olika antaganden om räntenivåoch inflation. Bostadsministern har uttalat att de svårighetersom är förenade med att göra antaganden om räntenivå ochinflation på var motivet för avgränsningen i tiden.Det föreslagna bostadsfinansieringssystemet verkar emellertid påmycket lång sikt, lånen löper . De presenteradeantagandena om räntenivå och inflation borde därför enligtutskottets mening ha omfattat även en period efter 1996. Dettaskulle ha gjort det möjligt för att bedöma systemetshållfasthet på längre sikt.3.