bet · GF01SfU4 · 1991-11-21 00:00:00 — I Nordiska ministerrådetsarbetsprogram för och som antogs den 9 oktober1990 slås fast att stipendier skall inrättas för att låtaungdomar från de baltiska republikerna komma till för attstudera eller praktisera. Frågan om stöd till de baltiskastaterna diskuterades senast vid en frågestund i riksdagenskammare , varvid utrikesministern uppgav att inomregeringskansliet förbereds en rad olika åtgärderför att främja handel och investeringar i de baltiska staterna.Utskottet anser med hänsyn till det anförda att de frågor omarbetstillstånd m.m. som tas upp i motionerna varit väluppmärksammade inom , och utskottet utgår frånatt överväganden pågår. Utskottet anser därmed att någrariksdagens tillkännagivanden av de slag som begärs i motionernaSf296 yrkande 3, Sf603 yrkande 1, Sf609 yrkandena 1--3, Sf611yrkande 2, Sf616, Sf626 yrkandena 2 och 3, Sf643 och Sf646yrkande28 inte behövs.Svenskt medborgarskapBestämmelser om förvärv av svenskt medborgarskap återfinns somnämnts ovan i lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap och imedborgarskapskungörelsen (1969:235).Enligt medborgarskapslagen förvärvas svenskt medborgarskapgenom födelse, legitimation, naturalisation eller anmälan.Föreskrifter om naturalisation finns i 6§medborgarskapslagen. En utlänning kan på ansökan upptas tillsvensk medborgare om han fyllt , -- eller ifråga om medborgare i annat nordiskt land -- harhemvist här i riket samt har fört en hederlig vandel. Avvikelsefrån dessa villkor kan ske om det skulle medföra gagn för riket,om sökanden förut varit svensk medborgare, om sökanden är giftmed en svensk medborgare eller om det annars med hänsyn tillsökandens förhållanden finns särskilda skäl att bevilja svensktmedborgarskap.I motion 1990/91:Sf627 yrkande 19 begär m.fl.(mp) ett tillkännagivande om att alla invandrare bör kunna ansökaom svenskt medborgarskap efter tre år.Riksdagen har tidigare avstyrkt motioner om en sänkning av detlagstadgade hemvistkravet för förvärv av svenskt medborgarskap.Senast skedde detta vid föregående på förslag avutskottet i betänkande 1990/91:SfU3. Utskottet redogjorde därvidför de skäl som legat till grund för en sänkning av kravet påhemvisttid från till enligt beslut av 1975/76 årsriksmöte (prop. 1975/76:136, InU44, rskr. Bl.a. hade enförändring motiverats av att dispens lämnades i sådanutsträckning att lagtexten kommit att i allt mindre grad ge enrättvisande bild av gällande förutsättningar för förvärv avsvenskt medborgarskap och att kravet på hemvisttidens längd inteborde sättas högre än vad som erfarenhetsmässigt behövs för attutlänningar i allmänhet skall hinna inlemmas i det svenskasamhället. Utskottet fann med beaktande jämväl av möjligheternaatt erhålla dispens från hemvistkravet att inte bordebifalla det då förevarande motionsyrkandet om en sänkning avhemvistkravet till tre år.Utskottet anser att bör vidhålla sitt tidigareställningstagande och avstyrker bifall till motion Sf627yrkande19.De uppställda villkoren för medborgarskap genom naturalisationinnehåller inte något krav på kunskaper i svenska språket.Gullan m.fl. (m) anför i motion 1990/91:Sf617 attkunskaper i landets språk är bland det viktigaste när det gällerintegreringen i ett nytt samhälle samt begär ett tillkännagivande(yrkande 4) om behovet av svenskundervisning och svenskkunskaperför den som skall bli svensk medborgare. () begäri motion 1990/91:Sf645 ett tillkännagivande om krav påminimikunskaper i svenska för invandrare som söker svensktmedborgarskap. I båda motionerna förespråkas möjlighet tillundantag vid hög ålder eller eventuellt handikapp.Riksdagen har under en följd av år och senast på förslag avutskottet i betänkande 1990/91:SfU3 avslagit en motsvarandemotion. Utskottet har därvid framhållit att det är utomordentligtviktigt för den enskilde invandraren att ha kunskaper i svenskaspråket och att man på allt sätt bör underlätta för invandrarnaatt få sådana kunskaper. Utskottet har också framhållit att barnsom invandrar hit ofta snabbt lär sig svenska, medan föräldrarna,och då särskilt de hemarbetande kvinnorna, kanske aldrig gördet. Personer som invandrar vid hög ålder kan kanske ha storsvårighet att lära sig svenska. Mot denna bakgrund var det enligtutskottets mening varken rimligt eller möjligt att ställa krav påkunskaper i svenska språket som en förutsättning för rätt tillsvenskt medborgarskap.Utskottet, som än en gång vill framhålla den utomordentligabetydelsen för den enskilde invandraren av att ha kunskaper isvenska språket och att det på allt sätt bör underlättas förinvandrarna att få sådana kunskaper, anser att börvidhålla sin tidigare uppfattning och avstyrker bifall tillmotionerna Sf617 yrkande 4 och Sf645.När någon efter ansökan om naturalisation blir svenskmedborgare utfärdar invandrarverket ett skriftligt bevis om det.I motion 1990/91:Sf644 av () begärs att varjelänsstyrelse skall få i uppdrag att arrangera envälkomstceremoni för nya medborgare på nationaldagen den 6juni.Även denna fråga har tidigare behandlats, senast i utskottetsav godkända betänkande 1990/91:SfU3. Utskottet fann dåinte anledning frångå sin tidigare uppfattning att -- med hänsyntill det stora antalet utländska medborgare som beviljas svensktmedborgarskap -- skälen mot att åter införa en ceremoni vidförvärv av svenskt medborgarskap var avsevärt starkare än skälenför ett sådant förslag. Utskottet erinrade dock ånyo om attkommunerna har möjlighet att, om de så finner lämpligt, anordnaen högtidlighet för sådana kommuninvånare som beviljats svensktmedborgarskap.Utskottet finner fortfarande inte anledning att föreslå enstatligt arrangerad ceremoni vid förvärv av svensktmedborgarskap. Utskottet vill ånyo framhålla att det stårkommunerna fritt att anordna en sådan ceremoni. Såvitt utskotteterfarit sker detta redan i vissa kommuner.Utskottet avstyrker bifall till motion Sf644. beträffande överlämnande av ärenden tillregeringenatt med avslag på motion1991/92:Sf6 yrkandena 1 och 2 antar det i proposition 1991/92:30framlagda förslaget till lag om ändring i utlänningslagen(1989:529) såvitt avser 7kap. 11§ andra och tredje styckena,men. -- delvis (v)2. beträffande ändring i övrigt iutlänningslagen och lagen om svenskt medborgarskapatt riksdagendels antar de i proposition 1991/92:30framlagda förslagen tilla) lag om ändring i utlänningslagen(1989:529) i vad förslaget inte berörts ovan under moment 1,b) lag om ändring i lagen (1950:382) omsvenskt medborgarskap,dels godkänner att en utlänningsnämndmed i propositionen angivna uppgifter inrättas den 1 januari1992,3. beträffande kvalifikationskrav förutlänningsnämndens ordförandeatt avslår motionerna 1991/92:Sf7yrkande 1 och 1991/92:Sf9 i denna del,4. beträffande handläggningsordning förutlänningsärendenatt med avslag på motionerna1991/92:Sf6 yrkandena 3--6, 1991/92:Sf7 yrkande 2 och 1991/92:Sf9i denna del godkänner de riktlinjer för en nyhandläggningsordning för utlänningsärenden som har förordats iproposition 1991/92:30,men. -- delvis (v)5. beträffande utlänningsnämndenslokaliseringatt avslår motionerna1991/92:Sf4, 1991/92:Sf5 och 1991/92:Sf8,6. beträffande beslut om rättshjälpatt avslår motion 1991/92:Sf9 idenna del,7. beträffande flyktingbarnatt avslår motion 1990/91:U666yrkande2,8. beträffande arbetstillstånd för utländskarbetskraft m.m.att avslår motionerna1990/91:Sf296 yrkande 3, 1990/91:Sf603 yrkande 1, 1990/91:Sf609yrkandena 1--3, 1990/91:Sf611 yrkande 2, 1990/91:Sf616,1990/91:Sf626 yrkandena 2 och 3, 1990/91:Sf643 och 1990/91:Sf646yrkande28,9. beträffande krav för att bli svenskmedborgareatt avslår motionerna1990/91:Sf617 yrkande 4, 1990/91:Sf627 yrkande 19 och1990/91:Sf645,10. beträffande högtidlighet för nyblivnasvenska medborgareatt avslår motion 1990/91:Sf644.Stockholm den 21 november 1991På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(nyd), (), (),(), (), ()och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Berith () anför:Vad gäller överlämnande av ärenden till regeringen föravgörande på den grunden att ärendet har betydelse för riketssäkerhet eller annars allmän säkerhet eller för riketsförhållande till främmande makt eller mellanfolklig organisationbör det krävas att betydelsen är väsentlig. Vad gälleröverlämnande på den grunden att ärendet bedöms vara av särskildvikt för ledning av rättstillämpningen kan en regel som innebäratt ärendet prövas av regeringen i stället för avutlänningsnämnden leda till en uppsplittring av ansvaret förpraxisbildningen. Sådana ärenden bör därför handläggas avutlänningsnämnden.I fråga om de i ingående lekmännen börframhållas betydelsen av att de har goda insikter i och intresseför mänskliga rättigheter och samhällsförhållanden i främmandeländer. Vidare innebär en ordning som gör att ordföranden harrätt att meddela beslut på nämndens vägnar vid avgörandet av ettärende i sak att lekmännen får svårare att hävda en annan meningän ordföranden i de ärenden där de medverkar. Lekmän bör därföralltid medverka vid avgörande av ärenden i sak. I fråga omföredragningen vid nämndens sammanträden måste iakttas attförfarandet blir tillräckligt grundligt och rättssäkert, och påsikt bör ett kontradiktoriskt förfarande eftersträvas. Rättentill muntligt förfarande är utomordentligt betydelsefull för attgarantera rättssäkerheten, och eftersom den gällande bestämmelsenom muntlig handläggning hos invandrarverket nästan aldrigtillämpas är det orimligt att samma regel skall gälla förhandläggningen hos nämnden. Bestämmelsen om muntlig handläggningbör ändras så en utlänning får rätt till sådan handläggning närfrågan om uppehållstillstånd avgörs, om han begär det.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1 och 4 borde ha hemställt:1. beträffande överlämnande av ärenden till regeringenatt med bifall till motion1991/92:Sf6 yrkandena 1 och 2 antar det i proposition 1991/92:30framlagda förslaget till lag om ändring i utlänningslagen(1989:529) såvitt avser 7kap. 11§ andra och tredje styckenamed den ändringen att lagrummen erhåller följande lydelse:Invandrarverket eller fårmed eget yttrande överlämna ett ärende till regeringen föravgörande om1. ärendet på grund av familjeanknytningeller av annan liknande orsak har samband med ett ärende enligtdenna lag som prövas av regeringen,2. ärendet bedöms ha väsentlig betydelseför rikets säkerhet eller annars för allmän säkerhet eller förrikets förhållande till främmande makt eller mellanfolkligorganisation, eller3. synnerliga skäl annars talar förregeringens prövning.Har invandrarverket överlämnat ett ärende ifall som avses i andra stycket 3 och skulle beslut av verket iärendet ha kunnat överklagas till , skallregeringen, om hinder inte möter på grund av att ärendet ärsynnerligen brådskande, höra innan den avgörärendet. Regeringen får överlämna ett sådant ärende till nämndenför avgörande.4. beträffande handläggningsordning för utlänningsärendenatt med bifall till motion1991/92:Sf6 yrkandena 3--6 och med anledning av motionerna1991/92:Sf7 yrkande 2 och 1991/92:Sf9 i denna del,dels som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,dels i övrigt godkänner de riktlinjerför en ny handläggningsordning för utlänningsärenden som harförordats i proposition 1991/92:30,Propositionens lagförslag Sammanfattning1Propositionen 1Motionerna2Motioner väckta med anledning avpropositionen2Motioner väckta under allmänna motionstiden19913Utskottet4Rätten att vistas i m.m.4Frågor om utlänningsnämnd5Allmänt5Utlänningsnämndens och regeringens uppgifter 6Utlänningsnämndens organisation9Utlänningsnämndens arbetsformer m.m.11Övriga frågor väckta i motioner14Rättshjälp14Flyktingbarn15Arbetstillstånd m.m. 16Svenskt medborgarskap19Hemställan 20Meningsyttring av suppleant22Bilaga Propositionens lagförslag24