bet · GF01SkU10 · 1991-12-11 00:00:00 — Äldre bestämmelser i3 § 4 mom. första 3 § 4 mom. förstastycket tillämpas stycket tillämpasalltjämt om det alltjämt om bidragetursprungliga beslutet om uppburits föreräntebidrag fattats före ikraftträdandet.den 1 januari 1992.2. Bestämmelserna i 3 § 12 mom. tillämpas första gången vid1992 års taxering.3. Vid taxering 3. Vid taxeringgäller för fysiska gäller för fysiskapersoner och dödsbon personer och dödsbonföljande. Avrealisationsvinst på realisationsvinst påsådana finansiella sådana finansiellainstrument som avses i 27 § instrument som avses i 27 §1 mom. skall som skattepliktig 1 mom. skall som skattepliktigintäkt tas upp fem intäkt tas upp femsjättedelar. Avdrag för sjättedelar. Avdrag förrealisationsförlust på realisationsförlust påsådana instrument skall sådana instrument skallgrundas på fem grundas på femsjättedelar av sjättedelar avförlusten. Vad nu sagts förlusten. Vad nu sagtsgäller på motsvarande gäller på motsvarandesätt realisationsvinst och sätt realisationsvinst ochrealisationsförlust på realisationsförlust påandel i handelsbolag. andel i handelsbolag. Första stycket gäller inte sådan realisationsförlust som avses i 27 § 5 mom. tredje stycket till den del förlusten svarar mot utdelning från bolaget under beskattningsåret och närmast föregående beskattningsår.4. Bestämmelserna i 10 § tredje stycket tillämpas förstagången vid taxering.5. Äldre bestämmelser i 10 a § tillämpas för beskattningsårsom påbörjats före ikraftträdandet.3. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,4. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),5. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt,6. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt,7. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,8. lag om ändring i lagen (1991:1040) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring,9. lag om ändring i lagen (1991:588) om ändring i lagen(1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligtlagen (1962:381) om allmän försäkring,10. lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,11. lag om ändring i lagen (1991:1050) om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifter,12. lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift med den ändringen attövergångsbestämmelserna får följande somutskottets förslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag Denna lag träder i kraft . Lagen tillämpas fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före . Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande i fråga om förhållanden som hänför sig till tiden före den 1 januari 1992.13. lag om ändring i lagen (1988:847) om skattelättnader förallemanssparande och ungdomsbosparande,14. lag om ändring i lagen (1990:654) omskatteutjämningsreserv,15. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt påvissa förvärvsinkomster med den ändringen att 1 § fårföljande som utskottets förslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag 1 §Särskild löneskatt -- -- -- -- -- -- -- -- för arbetstagare,3. avgångsersättning som 3. avgångsersättning somannorledes än på grund annorledes än på grundav kollektivavtalsgrundad av kollektivavtalsgrundadavgångsbidragsförsäkring avgångsbidragsförsäkringutbetalas av staten eller utbetalas av staten, kommunkommun som arbetsgivare eller eller kommunalförbund somav annan arbetsgivare, under arbetsgivare eller av Svenskaförutsättning att kommunförbundet,arbetsgivaren tillämpar ,kommunalt pensionsavtal och Svenska kyrkansatt borgen tecknats i enlighet församlings- ochmed vad som angetts i punkt 20 pastoratsförbund,e första stycket b av Kommunernas pensionsanstaltanvisningarna till 23 § eller Sjukvårdens ochkommunalskattelagen socialvårdens planerings-(1928:370), och rationaliseringsinstitut, under förutsättning att arbetsgivaren tillämpar kommunalt pensionsavtal eller av annan arbetsgivare, under förutsättning att arbetsgivaren tillämpar kommunalt pensionsavtal och att borgen tecknats i enlighet med vad som angetts i punkt 20 e första stycket b av anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen (1928:370),4. avgångsersättning som -- -- -- -- första stycket 2 och 13.16. lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt påpensionsmedel,17. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt påpensionskostnader,18. lag om upphävande av lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift,19. lag om upphävande av lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt med den ändringen att punkt 2 avövergångsbestämmelserna får följande som utskottets förslagbetecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag 2. Aktier som avses i punkt 5 andra stycket av anvisningarna till 3 och 4 §§ är inte skattepliktiga. Detsamma gäller för aktier som vid utgången av omfattades av bestämmelserna i nämnda stycke. Aktier som avses i punkt 5 andra stycket av anvisningarna till 3 och 4 §§ är inte skattepliktiga. Detsamma gäller för aktier som är inregistrerade vid om aktierna vid utgången av omfattades av bestämmelserna i andra eller femte stycket nämnda anvisningspunkt.20. lag om upphävande av lagen (1970:172) om begränsning avskatt i vissa fall,21. lag om upphävande av lagen (1982:423) om allmänlöneavgift,22. lag om upphävande av lagen (1990:1454) om höjning av denallmänna löneavgiften intill utgången av ,23. lag om upphävande av lagen (1991:703) om sänkning av denallmänna löneavgiften intill utgången av december 1992.Stockholm den 11 december 1991På skatteutskottets vägnarKnut WachtmeisterI beslutet har deltagit: (), LarsHedfors (s), (), (), KjellJohansson (fp), (), (), BrunoPoromaa (s), (), (),(), (nyd), (), CarlFredrik () och (). Fortsatt utvärderings- och utredningsarbete rörandeskatterna (mom. 1), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 65börjar med "Utskottet vill" och på s. 66 slutar med "yrkande 1"bort ha följande lydelse:Skattereformen är en av de viktigaste strukturella reformersom genomförts i . Den innebär ökadrättvisa, bättre tillväxt i ekonomin och en effektivarefinansiering av och ökat förtroende för välfärdspolitiken.Genom skattereformen har en viktig grund lagts för attskattesystemet skall kunna fungera som ett instrument ifördelningspolitiken. Förutsättningarna för en långsiktigtillväxt i ekonomin förbättras genom en effektivare användningav arbete och kapital. Generellt gynnar reformen sparande, medanhushållens skuldsättning och spekulation i olika formermotverkas. Även detta förbättrar ekonomins funktionssätt.En grundläggande målsättning för skattereformen är att denskall tjäna till att finansiera den gemensamma välfärden. Denhar även till syfte att påverka resursanvändningen på ettsamhällsekonomiskt effektivt sätt. Av avgörande betydelse ärockså att skattereformen har till uppgift att påverkafördelningen av disponibel inkomst på ett utjämnande ochrättvist sätt.En mer likformig och neutral beskattning har gjort det möjligtatt kraftigt minska inkomstskatten samt kraftigt sänkaskattesatserna på kapital och företag. En mer likformigbeskattning har undanröjt den viktigaste orsaken till dentidigare omfattande skatteplaneringen.Med mer likformiga skatter har statsskatten kunnat avskaffasför huvuddelen () av skattebetalarna. Dessa betalarnumera endast kommunalskatt (genomsnittligt 31,). Iinkomstskikten ca 60000--. betalar man inte ens helakommunalskatten genom tillkomsten av det särskildagrundavdraget. Var sjunde skattebetalare betalar dessutom 20%i statsskatt på inkomster över ca . Härigenombibehålls ett progressivt inslag i inkomstbeskattningen för dehögsta inkomsttagarna.Behovet av fasta spelregler inom ekonomin brukar ofta betonasav näringslivet. Men sådana är också viktiga för hushållen föratt de på ett rimligt sätt skall kunna planera långsiktigt. Föratt så långt som möjligt skapa förutsättningar för en över långtid bestående skattereform gjordes en överenskommelse överblockgränserna mellan socialdemokraterna och folkpartietliberalerna.De förändringar i skattesystemet som regeringen nu föreslårinnebär att man rubbar den viktiga skattemässiga balansen mellanarbets- och kapitalinkomster. Ett viktigt fördelningspolitisktmål för skattereformen var att höginkomsttagare skulle betalasina egna skattesänkningar. Efter regeringens förslag och medoförändrad skatteskala uppfylls inte längre denna förutsättning.Förslagen om sänkt kapitalbeskattning, uppskjutenbarnbidragshöjning, utvidgade kvittningsmöjligheter förkapitalinkomster, slopat ränteavdragstak, utvidgade möjligheterför ägare av fåmansbolag att ta ut lågbeskattadekapitalinkomster samt sänkningen av investeringsbidragen tillbostadsbyggandet är exempel på regelrätta brott motskatteöverenskommelsens grundprinciper.Någon analys av på vilket sätt förslagen leder till tillväxteller innebär en internationell anpassning av de svenskaskatterna ges inte. Huvudsakligen präglas förslagen avförhoppningar om ökad tillväxt. Syftet verkar vara att ensidigtgynna kapitalägarintressena.Inför skattereformen gjordes omfattande ekonomiska studier ochanalyser av de samhällsekonomiska effekter som kan bliresultatet av olika förändringar av skattesystemet, t.ex. avsänkta skattesatser eller mera likformiga skatter. Hittillsgjorda analyser (se bl.a. SOU 1989:33 och prop. 1989/90:110)visar på relativt måttliga s.k. utbudseffekter av olikaskattesänkningar.Regeringens förslag innebär att kapitalägarna skall få storaförmåner för att arbeta och åstadkomma mer. Vanliga löntagareskall uppenbarligen uppnå motsvarande resultat genom att drabbasav kraftiga försämringar. Det är en politik som leder till ökadeorättvisor, skärper motsättningarna och skapar kompensationskravhos stora grupper. Det är en politik som är samhällsekonomisktineffektiv och som undergräver finansieringen av den gemensammavälfärden.Många av regeringens förslag minskar i stället för att ökatillväxten. Finansieringen av skattesänkningarna försämrarhushållens köpkraft. Flera av förslagen, t.ex. försämringarnaför boendet, försvagar ytterligare konjunkturläget inombyggsektorn.Effekterna av regeringens olika skatteförslag kan sammanfattassålunda. Förslagen innebär att den totala produktionen minskar,bl.a. genom förslagen om dyrare bostadsbyggande och högreboendekostnader. Flera av förslagen är därtill regressiva tillsin effekt. De gynnar kraftigt höginkomsttagare med stortsparande och betydande förmögenheter. minskarhushållens och företagens möjligheter att planera sin ekonomioch verksamhet långsiktigt. Förslagen innebär vidare attskattesystemet förändras utan att en grundlig utvärdering ännuhunnit göras av skattereformens effekter i olika avseenden.Det är anmärkningsvärt att regeringen nu vill genomförafundamentala förändringar av skattereformen innan denutvärderingsgrupp som tidigare tillsatts har slutfört sittarbete. Det är angeläget att arbetet med utvärderingen avskattereformen påskyndas för att utröna om reformen har fåttavsedda effekter, bl.a. vad gäller inkomst- ochförmögenhetsfördelningen.Regeringens förslag saknar också en nödvändig analys av denökande internationaliseringens effekter för den svenska ekonominoch skattepolitiken. Det är anmärkningsvärt eftersom ett stortantal av regeringens skatteförslag motiveras av anpassningskravgentemot EG. Det mesta talar för att , även vid enEG-anslutning, bör kunna behålla en betydande handlingsfrihetinom skattepolitiken. En sådan analys måste genomföras ochredovisas innan genomgripande förändringar görs i det svenskaskattesystemet.Genom nu redovisade och aviserade skattesänkningsförslagkommer regeringens politik att undergräva finansieringen av dengemensamma välfärden. Även i detta avseende bryter regeringen påett avgörande sätt upp den överenskommelse som ligger till grundför skattereformen.De förslag på skatteområdet som regeringen redovisar i sinproposition om skattepolitik kommer att påtagligt försämrastatsfinanserna. I motion Sk21 görs bedömningen attbudgetunderskottet ökar med en och en halv miljard kronor1991/92, med sex och 1992/93 och mednärmare när förslagen är helt genomförda.Till detta kommer förslag i andra propositioner om attavskaffa omsättningsskatten på handel med aktier m.m. redan iår, att sänka mervärdeskatten 1992 mer än enligt riksdagenstidigare ställningstaganden etc.Dessa skattesänkningar kommer att leda till en högre räntenivåi , vilket kommer att utgöra en broms på tillväxten. Iett senare skede kommer de att framtvinga ingrepp i välfärdenmed negativa och oacceptabla konsekvenser för inkomst- ochförmögenhetsfördelningen. Regeringens förslag är inte förenligamed en ansvarsfull finanspolitik.I den socialdemokratiska motionen Sk21 avvisas de förslag omskattesänkningar som regeringen lagt fram i stor hast. Enansvarsfull ekonomisk politik förutsätter att stora förändringarinte genomförs utan att konsekvenserna först noga övervägts. Ettminimikrav är att det utvärderingsarbete som pågår angåendeskattereformens effekter måste få slutföras. Därtill är detnödvändigt att ytterligare analysera bl.a. utvecklingen iomvärlden för att det skall vara möjligt att ta ställning tillvilka anpassningsbehov som kan finnas. bör som sinmening ge regeringen till känna vad som anförts i motion Sk21rörande utvärdering av skattereformens effekter och behovet avanalyser i fråga om konsekvenserna för del av denökande internationaliseringen.dels att utskottet under moment 1 bort hemställa:1. beträffande fortsatt utvärderings- ochutredningsarbete rörande skatternaatt med bifall till motion 1991/92:Sk21 yrkande 1och med anledning av proposition 1991/92:60 och motion1991/92:Sk22 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1991/92:Sk21 anförts angående utvärdering avskattereformens effekter och behovet av analyser i fråga omkonsekvenserna för del av den ökandeinternationaliseringen.2. Inkomstskatteskalan (mom. 2 och mom. 29 imotsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 67börjar med "Utskottet anser" och slutar med "yrkande 5" bort haföljande lydelse:Nästa år skall enligt beslut inkomstskatteskalanför arbetsinkomster justeras automatiskt. Gränsen för statliginkomstskatt, den s.k. brytpunkten, skall justeras med hänsyntill konsumentprisernas utveckling (KPI) --oktober1991 med tillägg av 2%.Sedan mitten av 1970-talet har denna typ av justeringar gjortsi stort sett för att undvika en ökad skatt på nominellalöneökningar. Skillnaden nu är att denna justering skall skeautomatiskt utan krav på riksdagsbeslut.Uppgörelsen mellan socialdemokraterna och folkpartietliberalerna om skattereformen är nu bruten. I detta lägeföreligger inte längre något hinder att föreslå förändringar idenna reform i syfte främst att återställa denfördelningspolitiska balansen i reformen.En utgångspunkt för skattereformen har varit att den skallvara fördelningspolitiskt neutral. Kravet innebär atthöginkomsttagarna genom reformens finansiering skall betala sinaegna skattesänkningar. Det är av fördelningspolitiska skälmotiverat att justera brytpunkten med enbart den s.k.underliggande inflationen, dvs. KPI-höjningen minskad med denprishöjning som är en följd av skattereformen.Sammantaget innebär denna förändring, i förhållande tillnuvarande regler, att brytpunkten räknas upp med sammaprocenttal som används för uppräkning av basbeloppet, nämligen4,för . Eftersom lönerna ökarlångsammare (Rehnbergavtalen) än 4,mellan 1991 och 1992kommer antalet personer som betalar statlig skatt ändå attminska för 1992.En sådan justering innebär ökade statsinkomster med ca 2,3miljarder kronor. Som visas i motion Sk21 har de föreslagnaåtgärderna en bra fördelningsprofil när hänsyn tas till nästaårs löneutveckling såsom den är bestämd enligt de s.k.Rehnbergavtalen. Nettolönen efter skatt kommer enligt detsocialdemokratiska förslaget att öka mest vid lägre inkomster.Med gällande regler får höginkomsttagarna däremot en störrenettolöneökning än mellanskiktet. Det socialdemokratiskaförslaget innebär att ökningen blir i stort sett densamma frånen årsinkomst på ca . och uppåt.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionSk21 yrkande 2 och avstyrker motionerna Sk22 yrkandena 8--11 ochFi15 yrkandena 2--5.dels att utskottet under moment 2 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:2. beträffande inkomstskatteskalan för 1992att med bifall till motion 1991/92:Sk21 yrkande 2och med avslag på motionerna 1991/92:Sk22 yrkandena 8--11 och1991/92:Fi15 yrkandena 2--5 beslutar om en ändrad skatteskala ienlighet med motion 1991/92:Sk21 yrkande 2,29. beträffande lagförslagen i fråga om 10 § andrastycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskattatt till följd av vad som hemställts ovan antarföljande som Reservanternas förslag betecknade förslag tilländring i 10 § andra stycket lagen (1947:576) om statliginkomstskatt.Nuvarande lydelse Reservanternas förslag 10 §Skatt på Skatt påförvärvsinkomst utgör förvärvsinkomst utgör100 kronor samt av vid taxering 100den del av den kronor samt av denbeskattningsbara del av den beskattningsbaraförvärvsinkomsten som förvärvsinkomsten somöverstiger en skiktgräns överstiger en skiktgränspå vid 1992 på 177 800 kronor.års taxering. Vidföljande taxeringaruppgår skiktgränsen tillskiktgränsen förföregåendetaxeringsår multipliceradmed det jämförelsetal,uttryckt i procent, som angerförhållandet mellan detallmänna prisläget ioktober andra året företaxeringsåret ochprisläget tredjeåret företaxeringsåret medtillägg av tvåprocentenheter.Skiktgränsen fastställsav regeringen föreutgången av andra åretföre taxeringsåret ochavrundas nedåt kronor.3. Förmögenhetsskatten vid taxering (mom.3), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 67börjar med "Utskottet vill" och på s. 68 slutar med "yrkande 12"bort ha följande lydelse:Regeringens förslag att sänka förmögenhetsskatten på storaförmögenheter med verkan redan fr.o.m. innevarandebeskattningsår bör inte accepteras av fördelningspolitiska skäl.Utskottet tillstyrker motionerna Sk21 yrkande 5 i denna del ochSk22 yrkande 12 om avslag på förslaget.dels att utskottet under moment 3 bort hemställa:3. beträffande förmögenhetsskatten vid taxeringatt med bifall till motionerna 1991/92:Sk21 yrkande5 i denna del och 1991/92:Sk22 yrkande 12 i denna del avslårproposition 1991/92:60 i denna del.4. Förmögenhetsskatten års taxering ochavveckling års taxering (mom. 4 och mom. 29 imotsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 68börjar med "Vidare tillstyrker" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse:Den nuvarande förmögenhetsbeskattningen har allvarligabrister. Det gäller de alltför höga skattesatserna men i likahög grad den splittrade behandlingen av olika slags tillgångar.Vissa tillgångar beskattas medan andra inte beskattas alls.Det var av olika skäl inte möjligt att medskattereformen genomföra en stor och motiverad omläggning avförmögenhetsskatten. Ett utredningsförslag har utarbetats inomfinansdepartementet och remissbehandlats men har ännu inte letttill något konkret förslag till riksdagen.Det finns dock av såväl fördelningspolitiska skäl somlikformighetsskäl anledning att behålla förmögenhetsskatten.Starka fördelningspolitiska skäl motiverar att ägare av storaförmögenheter betalar skatt som ett resultat av den extrabärkraft som stora förmögenheter skapar. Även statsfinansiellaskäl talar för att avvisa förslaget att slopaförmögenhetsskatten.Regeringen motiverar bl.a. sitt förslag med hänsyn tillförhållanden i vår omvärld. Faktum är att ungefär hälften avOECDs medlemsländer, inkl. de nordiska, har enförmögenhetsskatt. I likhet med förslagen i den ovan nämndautredningen är förmögenhetsskatten proportionell och varierar igrova drag mellan en halv och en procent av den beskattningsbaraförmögenheten.Det finns inga beslut inom EG som skulle kräva attförmögenhetsskatten slopas i . Inget talar heller föratt förmögenhetsskatten skulle ha haft någon betydelse försvenska direktinvesteringar i och utflyttning av kapital tillvåra konkurrentländer. Däremot kan den ha haft betydelse förvissa förmögna personers beslut att flytta utomlands. Detbetyder dock inte nödvändigtvis att investeringarna i Sverigebehöver påverkas.Det är angeläget att även förmögenhetsskatten förändras i denriktning som har utstakats genom skattereformen, dvs. mot sänktaskattesatser och bredare skattebaser. En sänkning avskattesatserna förutsätter en mer likformig behandling av olikatillgångar och skulder.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionSk21 yrkande 5 i denna del om avslag på regeringens förslag attavveckla förmögenhetsskatten. I enlighet med yrkande 3 i dennadel i samma motion bör begära att regeringen läggerfram ett förslag till reformerad förmögenhetsskatt i enlighetmed vad som anförts i motionen.dels att utskottet under moment 4 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:4. beträffande förmögenhetsskatten årstaxering och avveckling års taxeringatt med bifall till motionerna 1991/92:Sk21 yrkande3 i denna del och yrkande 5 i denna del och 1991/92:N12 yrkande2 i denna del och med avslag på proposition 1991/92:60 i dennadel och motion 1991/92:Sk22 yrkande 2 i denna del hos regeringenbegär förslag till en reformerad förmögenhetsbeskattning ienlighet med vad utskottet anfört,29. beträffande lagförslagen i fråga om lagen om upphävandeav lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskattatt till följd av vad som hemställts ovan avslårdet vid proposition 1991/92:60 fogade förslaget till lag omupphävande av lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt.5. Förmögenhetsskatten på arbetande kapital (mom.5), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 68börjar med "De mindre" och på s. 69 slutar med "och 3" bort haföljande lydelse:Regeringen föreslår att förmögenhetsskatten för ägare avmindre och medelstora företag slopas. Detta förslag bör integenomföras av följande skäl. För det första överdriverregeringen skattens negativa betydelse för småföretagen. Gjordaberäkningar visar att skatten är mycket låg för flertaletföretagare. Endast omkring en tredjedel av dessa betalar någonförmögenhetsskatt. I genomsnitt är skatten för dessa ca 2000kr. person.Skattefrihet för dessa förmögenheter skulle utan tvekankraftigt öka möjligheterna till skatteplanering och bidra tillinlåsningseffekter. Vi anser också att det finns skäl attifrågasätta de näringspolitiska effekterna av lägre skatt påkapital i aktuella företag. I princip innebär denna typ avskattesubventioner att lönsamhetskraven sänks på investeringar idessa företag. Att inte låta kapital konkurrera på lika villkorleder i regel till en ineffektiv kapitalanvändning och attineffektiva och olönsamma verksamheter drivs vidare trots attdessa inte klarar sig av egen kraft, med andra ord ärföretagsekonomiskt olönsamma.Det finns brister i förmögenhetsbeskattningen som det ärangeläget att avlägsna. Därvid bör också förmögenhetsskatten förarbetande kapital i företag belysas ytterligare. Det är dockviktigt att en sådan översyn tar hänsyn till de förändringar somredan skett av inkomst-, kapital- och företagsbeskattningen.Utformningen av den framtida förmögenhetsbeskattningen måsteske genom en avvägning mellan en rad viktiga och delvismotstridiga intressen. Därvid bör särskilt beaktas kravet påinternationellt konkurrenskraftiga regler, som skapar gynnsammabetingelser för näringsverksamhet, inte minst försmåföretagarna. bör strävan vara att åstadkomma enklaoch likformiga regler som minimerar möjligheterna tillskatteplanering.Med hänsyn till ovanstående tillstyrker utskottet motion Sk21yrkandena 3 och 5 i motsvarande delar och avstyrkerpropositionen och motion Sk22 yrkande 2 i denna del och yrkande3. I stället bör det reformarbete som inletts av den tidigaresocialdemokratiska regeringen fullföljas.