bet · GE01SfU11 · 1991-03-28 00:00:00 — I övrigt kantillfällig föräldrapenning utges när en förälder tillsammans medbarnet besöker en institution (t.ex. habiliteringsklinik,specialskola m.m.) eller på annat sätt medverkar i denbehandling av barnet som barnets sjukdom eller handikapp kräver.Tillfällig föräldrapenning kan även betalas ut till förälder somtillsammans med barnet besöker en institution eller deltar ikurser som anordnas av sjukvårdshuvudman eller besöker enspecialskola för att lära sig vårda ett sjukt eller handikappatbarn. En förutsättning är att kursen huvudsakligen är inriktadpå utbildning och information om barnets sjukdom ellerhandikapp. I rapporten anges att det inte är möjligt att räknaupp de skolor eller kurser som en förälder tillsammans medbarnet kan besöka resp. delta i med rätt till föräldrapenningutan det måste göras en individuell prövning i varje enskiltfall. Enligt vad som anförs i rapporten ger dock de kurser somanordnas av handikappförbund eller föräldraföreningar i regelinte rätt till tillfällig föräldrapenning. Dessa kurser äroftast en allmän föräldrautbildning utan direkt koppling tillett enskilt barns sjukdom eller handikapp. I rapporten angesvidare att när en förälder deltar i en kurs eller utbildningutan att barnet är närvarande kan endast de s.k.kontaktdagarna användas. Ersättning för kontaktdagar kan alltidbetalas till båda föräldrarna för samma barn och tid. Dentillfälliga föräldrapenningen i övrigt kan betalas till bådaföräldrarna när de följer med ett barn som lider av allvarligsjukdom till läkare. Även när båda föräldrarna som en del ibehandlingen av barnet behöver delta i ett läkarbesök eller inågon av läkare ordinerad behandling, t.ex. sjukgymnastiskbehandling, kan ersättning betalas till båda föräldrarna församma barn och tid. Båda föräldrarna bör därigenom ocksåtillsammans kunna besöka läkare som en del i behandlingen avbarnet eller delta i en av läkare ordinerad behandling, även ombarnet inte är närvarande.I rapporten redovisas vidare en enkät somriksförsäkringsverket gjort hos de olika handikappförbunden. framgår bl.a. att det i flera situationer är av stortvärde att föräldern kan delta i utbildning och olika former avföräldrastöd utan att barnet är med.Enligt skulle en utvidgning avförsäkringen, så att tillfällig föräldrapenning kan utges iflera situationer utan att barnet är närvarande men fortfarandemed krav på att besöket eller utbildningen skall utgöra en delav behandlingen av barnet, medföra ökade kostnader med ca 17milj.kr. Denna kostnadsberäkning är dock mycket osäker.Utskottet, som även i detta sammanhang vill erinra om detpågående arbetet inom 1989 års handikapputredning, anser attberedningen inom av riksförsäkringsverketsrapport bör avvaktas. Utskottet avstyrker därför bifall tillmotion Sf334.I motion Sf224 begär ett tillkännagivande omatt tillfällig föräldrapenning skall kunna utges i situationerdär föräldrarna bor i olika länder, men där båda föräldrarnahar rätt till umgänge med sitt gemensamma barn. Den förälder somför tillfället har umgängesrätten bör också ha rätt tillersättning för att vara hemma och vårda barnet om barnet råkarbli sjukt.Enligt 4 kap. 1 § lagen om allmän försäkring utgesföräldrapenningförmåner för vård av barn endast om barnet ärbosatt i . Detta innebär dock inte att vården måste skehär i landet men tillfällig föräldrapenning kan utges till densom vistas utomlands endast under vissa angivna förutsättningar.Genom konventioner kan undantag göras från reglerna i lagen omallmän försäkring. Vad gäller den nordiska konventionen omsocial trygghet är huvudregeln att den som bor i ett nordisktland har rätt till föräldrapenningförmåner eller motsvarande ibosättningslandet. Den som är bosatt i ett annat nordiskt landoch arbetar som anställd i har dock rätt tillföräldrapenningförmåner i för barn som är bosatt i sammaland som föräldern.Riksförsäkringsverket har till regeringenredovisat ett uppdrag att utreda behovet avförfattningsändringar inom den allmänna försäkringen ochanslutande förmånssystem inför en eventuell utvidgning av denskyddade personkretsen i enlighet med EG-lagstiftningensprinciper. I föreslås enlagändring, varigenom föräldrapenning skall kunna utges för barnsom vistas i tillsammans med en förälder som utan attvara bosatt här utför förvärvsarbete här som anställd.Utskottet finner inte skäl att nu föreslå någon ändring avbestämmelsen i lagen om allmän försäkring om att också barnetskall vara bosatt i . Utskottet förutsätter att behovetav ett utökat försäkringsskydd i situationer liknande denmotionären tar upp övervägs i samband medsocialförsäkringskonventioner med det andra landet.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Sf224.Försäkringsförmåner i samband med utlandsarbeteDen allmänna försäkringen består av sjukförsäkring(sjukvårdsersättning, sjukpenning och föräldrapenning),folkpensionering och försäkring för tilläggspension. I lagen omallmän försäkring anges vilka som är försäkrade. För rätt tillde olika förmånerna skall i vissa fall även andra villkor varauppfyllda.Försäkrade enligt den allmänna försäkringen är dels svenskamedborgare, dels andra personer som är bosatta i riket. Enförsäkrad som lämnar skall fortfarande anses vara bosatti riket och således försäkrad, om utlandsvistelsen är avsedd attvara längst . Den som av en statlig arbetsgivare sändstill ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning ansesbosatt i riket . Detta gäller ävenmedföljande make samt barn som inte fyllt . Med makelikställs den som utan att vara gift med den utsände levertillsammans med denne, om de har varit gifta ellergemensamt har eller har haft barn. De som är arvodesanställda avSIDA för arbete inom det svenska biståndet i ett annat land,eller deras medföljande familjemedlemmar, skall dock inte ansesbosatta i . Utöver dessa grupper kan ytterligare personervara försäkrade för tilläggspension.Endast den som är bosatt i eller skall anses bosatthär har enligt lagen om allmän försäkring rätt tillsjukförsäkringsförmåner. Härutöver har uppställts vissaytterligare villkor. Bl.a. gäller att ersättning i huvudsak intelämnas för sjukvård utom riket. Vidare utges sjukpenning tillden som vistas utomlands endast då den försäkrade insjuknarmedan han utför arbete som ett led i en här i riket bedrivenverksamhet eller som anställd på svenskt handelsfartygeller under sjukdom eller under rehabilitering reser tillutlandet med medgivande. Den begränsning somgäller för rätten att få sjukpenning under utlandsvistelsegäller i motsvarande mån även för den tillfälligaföräldrapenningen. Härtill kommer att föräldrapenningförmånerutges för vård av barn endast om också barnet är bosatt iSverige. Vid bosättning utom riket har en svensk medborgare rätttill folkpension men i regel endast i förhållande till det antalår för vilka han tillgodoräknats pensionspoäng här. Också allmäntilläggspension kan uppbäras av person bosatt utomlands. Ävenandra socialförsäkringsförmåner kan vara knutna till var enperson är bosatt eller vistas.Den som återvänder till efter att ha varit bosattutomlands får i princip rätt till de olika förmånerna direktefter bosättningen här. För rätt till sjukpenning krävs dockbl.a. att den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst uppgårtill . Som inkomst beaktas därvid inkomst som enförsäkrad kan antas komma att tills vidare åtnjuta av egetarbete i följd eller av eget årligenåterkommande arbete. Vidare gäller att föräldrapenning endastutges om föräldern har varit inskriven hos allmänförsäkringskassa under minst närmast före dendag för vilken föräldrapenningen skall utbetalas. För attföräldern skall kunna få föräldrapenning med anledning av ettbarns födelse med belopp på sjukpenningnivå även för de första180 dagarna krävs att föräldern under minst 240 dagar i följdföre barnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför harvarit försäkrad för en sjukpenning över garantinivån. För densom beviljas förtidspension kan pensionens storlek bli beroendeav hur länge vederbörande varit utomlands när s.k.antagandepoäng skall beräknas. Sådan poäng kan nämligen inteberäknas för den som före pensionsfalletinte tillgodoräknats ATP-poäng . Pensionspoängberäknas inte heller då en person skall anses ha varitbosatt utomlands.Genom konventioner kan avvikelser göras från nämndabestämmelser. I konventioner kan bestämmelser finnas om attpersoner som arbetar i ett annat land fortfarande skall ansesbosatta i och således omfattas av den svenskasocialförsäkringen. I konventioner kan även finnas bestämmelserom att vid beräkning av olika kvalifikationstider skall förden som återvänder till kunna beaktas även tid somfullgjorts i det andra landet. I vissa fall kan inkomsten i detandra landet beaktas.Ragnhild Pohanka m.fl. anför i motion Sf301 att stora grupperbiståndsarbetare ofta har låg lön och dåliga sociala förmåner.På grund av klimat- och arbetsförhållanden har de ofta störrebehov av sjukvård i utlandet än de skulle ha haft i hemlandet.De är också i en ålder då de bildar familj. bör ge demden bastrygghet de behöver för att fortsätta sitt arbete.Motionärerna begär i yrkande 1 att detta ges regeringen tillkänna. I yrkande 2 begärs att den av tidigare begärdakartläggningen av biståndsarbetarnas behov av sociala förmånerskall göras. I motion Sf321 yrkande 3 begär m.fl.ett tillkännagivande om att även biståndsarbetare skall ha rätttill föräldraförsäkring.Riksförsäkringsverket har i en promemoria tillregeringen redovisat en kartläggning av socialförsäkringsskyddetför personer som varit försäkrade enligt lagen omallmän försäkring och som återvänder till efter arbeteutomlands. I promemorian anges att antalet utlandssvenskar haruppskattats till högst 100000 personer. Antalet svenskapensionärer bosatta utomlands beräknades sedanuppgå till 50000 personer. De svenskar som arbetar utomlandsarbetar för svenska eller utländska företag, inomutrikesförvaltningen, i svenska skolor och för FN. Antaletvolontärer som arbetar för biståndsorganisationer medSIDA-bidrag beräknas uppgå till 700--750 personer.Kontraktstiderna för dessa är vanligtvis två--, ibland medförlängning. Utöver dessa volontärer finns ca 1800 missionärervilkas verksamhet helt finansieras av olikafrikyrkoförsamlingar, enskilda personer eller stiftelser. Totaltberäknas ca 500 personer från de båda sistnämnda gruppernaårligen återvända till . Ett visst antal av dem somåtervänder till är utländska medborgare.Riksförsäkringsverket anger att dagens biståndsarbetare är igenomsnitt och välutbildad. har han familjen medsig och bägge makarna är engagerade i biståndsarbetet.I promemorian anger att den som arbetatutomlands i vart fall inom rimlig tid efter återkomsten tillSverige i regel har fått nytt arbete. När det gäller rätten tillsjukpenning och beräkningen av sjukpenninggrundande inkomstefter återkomsten till kan sådan inkomst i vissasituationer av arbetslöshet eller sjukdom inte fastställas.Enligt tycks dock bestämmelserna ipraktiken inte ha vållat några större problem. Inte heller harutlandsvistelsen haft någon direkt betydelse för rätten tillförtidspension. Däremot kan ålderspensionens storlek påverkasför den som vistats utomlands utan att tjäna inATP-poäng. Många svenska arbetsgivare brukar dock teckna s.k.ATP-förbindelse eller privata försäkringar för den utsändapersonalen. erinrar om att en delutlandsarbetande personer kan komma att omfattas avarbetslandets försäkring och där tjäna in en framtidapensionsrätt. För övriga jämte medföljande makar kan dockutlandsvistelsen innebära en ekonomisk förlust i framtidenoch detta gäller även biståndsarbetare. Riksförsäkringsverketanger att det ur rättvisesynpunkt inte torde vara gångbart attnär det gäller pensionsförmåner ha särskilda regler i lagen omallmän försäkring för dem som arbetar utomlands. Det störstaproblemet tycks däremot vara rätten till föräldrapenning vidåterkomsten till . påpekaremellertid att de olika kvalifikationsreglerna inomföräldraförsäkringen även gäller för försäkrade som är bosatta iSverige och alltså innebär att försäkringsförmånerna heltmedvetet har gjorts beroende av bosättnings- ochinkomstsituationen vissa tider före barnets födelse samt attdetta begränsar möjligheterna att genom ändringar i lagen omallmän försäkring införa särskilda regler för volontärers ochlikartade gruppers försäkringsskydd vid deras återkomst tillSverige.Utskottet har tidigare behandlat frågan om biståndsarbetaressociala skydd vid hemvändandet och senast i sitt betänkande1989/90:SfU11, varvid det dock främst gällde rätten tillföräldrapenning. Utskottet framhöll att de volontärer som avsågsi motionen ofta utför ett utomordentligt värdefullt arbete undersvåra förhållanden, och frågan om deras möjlighet tillekonomiskt stöd vid föräldraskap borde uppmärksammas. Utskottetnoterade emellertid att, såsom anfört iden ovan redovisade rapporten, de olika kvalifikationsreglernainom föräldraförsäkringen gällde även för försäkrade som varbosatta i . Utskottet ansåg att möjligheterna att genomändring i lagen om allmän försäkring lösa det problem som avsågsi motionen därför syntes begränsade. Utskottet förutsatte dockatt regeringen i samband med beredningen avriksförsäkringsverkets promemoria noga övervägde vilkamöjligheter som fanns att lösa problemet.Utskottet vidhåller denna uppfattning. Förevarande motionertar emellertid även sikte på socialförsäkringsförmånerna förbiståndsarbetare under utlandsvistelsen. Som ovan framgår kanden som arbetar i ett annat land, och som inte kan anses bosatti enligt de angivna bestämmelserna eller enligtkonventioner, inte uppbära sjuk- eller föräldrapenning underutlandsvistelsen. Han har heller inte rätt tillsjukvårdsförmåner i utlandet. Utskottet finner inte skäl attföreslå någon ändring i dessa regler. Utskottet vill emellertiderinra om att ändringar av den skyddade personkretsen enligt denallmänna försäkringen övervägs inom i sambandmed frågan om en anpassning till EG-lagstiftningens principer.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaSf301 yrkande 1 och Sf321 yrkande3. Yrkande 2 i motion Sf301får däremot anses tillgodosett genom den promemoriariksförsäkringsverket lämnat till regeringen i juni 1989.MedelsanvisningRegeringen har till anslaget C 2. Bidrag tillföräldraförsäkringen föreslagit ett förslagsanslag på2550000000 kr.I motion Sf327 yrkande2 begär m.fl. till följdav den i samma motion föreslagna utbyggnaden avföräldraförsäkringen att under anslaget anvisas ytterligare 97,5milj.kr. Vidare begär Margó m.fl. i motion Sf328yrkande 3 till följd av den i samma motion föreslagna höjningenav kompensationsnivån för tillfällig föräldrapenning att underanslaget anvisas ytterligare 60 milj.kr.Utskottet har ovan avstyrkt motionsyrkanden om såväl utbyggnadav föräldraförsäkringen som en höjning av kompensationsnivån förden tillfälliga föräldrapenningen. Till följd härav avstyrkerutskottet även bifall till de i motionerna Sf327 yrkande 2 ochSf328 yrkande 3 framställda anslagsyrkandena och tillstyrkerregeringens förslag till medelsanvisning.Vårdbidrag för handikappade barnAllmänt om vårdbidragVårdbidrag utges till förälder som vårdar barn som behöver särskild tillsyn och vård på grund av sjukdomeller handikapp. Även merkostnader på grund av sjukdomen ellerhandikappet skall beaktas. Vårdbidraget utges med beloppmotsvarande hel, halv eller fjärdedels förtidspension tillensamstående jämte pensionstillskott (200, 100 resp. avbasbeloppet). Vårdbidraget är skattepliktig ochpensionsgrundande inkomst för föräldern. Av vårdbidraget kandock en viss del bestämmas som ersättning för merkostnader.Merkostnadsersättningen är skattefri, och denna ersättninggrundar inte någon rätt till pension. Merkostnadsersättningenhar fyra nivåer (18, 36, 53 resp. av basbeloppet). Vårdarföräldern flera handikappade barn som inte fyllt grundasbedömningen av rätten till vårdbidrag på det sammanlagda behovetav tillsyn och vård samt merkostnadernas omfattning.Bengt m.fl. begär i motion Sf231 yrkande 1 beslutom nya beräkningsgrunder för vårdbidraget. Motionärernaanser att bidraget skall höjas och utges med 2,5 basbelopp vidhel förmån. De motiverar förslaget med att vården av etthandikappat barn hemma ställer stora krav på en familj och atten av föräldrarna ofta måste avbryta ett förvärvsarbete, vilketleder till en svår ekonomisk situation.I motion Sf286 anför m.fl. att trots vissaförstärkningar av det ekonomiska stödet till föräldrar medhandikappade barn behövs en fortsatt utveckling när det gällerekonomiska stödinsatser och socialt/medicinskt stöd. Föräldrarmed gravt handikappade barn skall av ekonomiska skäl intehindras att ge barnen den omvårdnad de behöver. Motionärernabegär ett tillkännagivande om att ersättningsreglerna därförmåste ses över.Utskottet behandlade ett motionsyrkande om en höjning avvårdbidraget till 2,5 basbelopp under föregående i sittav godkända betänkande 1989/90:SfU9. Utskottethänvisade därvid till att anhörigvårdskommittén i sittbetänkande (Ds S 1981:16) tagit upp frågan om vårdbidraget ävenfortsättningsvis skulle vara anpassat till nivån påförtidspension inom folkpensioneringen eller om vårdbidragetskulle basbeloppsanknytas till en viss nivå. Kommittén fann atten anknytning till förtidspensionen hade haft stora fördelargenom att förbättringar av förtidspensionen utöverbasbeloppsuppräkningar även slagit igenom på vårdbidraget, ochkommittén föreslog ingen ändring av konstruktionen i dettahänseende. -- Utskottet fann för sin del inte heller anledningatt beloppsmässigt skilja vårdbidraget från förtidspension ochavstyrkte bifall till motionen.Utskottet, som även här vill erinra om det pågående arbetetinom handikapputredning, vidhåller sin tidigareuppfattning och avstyrker bifall till motion Sf231 yrkande 1.Något tillkännagivande med anledning av motion Sf286 är enligtutskottets mening inte påkallat.I motion Sf332 anför och iGislaved att föräldrarna kan befinna sig i en krisartadsituation när barnet drabbas av en svår sjukdom. De kan därföruppleva svårigheter med att bl.a. fylla i en ansökan omvårdbidrag. Enligt motionärerna borde därför vissa regler ochblanketter förenklas och en läkare ha huvudansvaret för ansökan,och de begär ett tillkännagivande härom.En förälder som vill ha vårdbidrag skall ansöka härom hosförsäkringskassan och ansökan skall kompletteras med ettläkarutlåtande. Utskottet finner det inte rimligt att en läkareskall ha huvudansvaret för ifyllandet av denna ansökan.Utskottet utgår emellertid från att ochförsäkringskassorna löpande överväger möjligheterna att förenklaolika blanketter och i övrigt lämnar förslag tillregelförenklingar. Något uttalande från sida medanledning av motion Sf332 bör därför inte göras.FöräldrabegreppetVårdbidrag utges till förälder. I vårdbidragetsföräldrabegrepp innefattas, förutom biologiska föräldrar ochadoptivföräldrar, även den med vilken förälder är eller varitgift eller har eller har haft barn, om de stadigvarandesammanbor. Med förälder likställs även den som medsocialnämndens tillstånd har tagit emot ett utländskt barn förvård och fostran i syfte att adoptera det. Om föräldrarna leveråtskilda kan utbetalningen av vårdbidraget göras med hälftentill envar av dem om båda tar del i vården om barnet.I motion Sf236 anför och attföräldrar fritt kan välja vem av dem som skall få vårdbidraget.Vårdbidraget kan även utges till en part i ett äktenskap sominte är biologisk förälder till barnet. Motionärerna anser attsamma valfrihet borde gälla även om de sammanboende inte ärgifta, och de begär ett tillkännagivande härom.I motion Sf318 anför och attdet finns situationer då båda föräldrarna saknas eller är urstånd att ta hand om sitt handikappade barn. För barnets bästaborde vårdbidrag i dessa situationer kunna utges till någonannan lämplig person i barnets omgivning som är villig att havårdnaden om barnet. Motionärerna begär förslag till lagändringi detta syfte.Utskottet har behandlat en motion om att densom sammanbor med föräldern men inte är gift med denne skallkunna få uppbära vårdbidraget (se 1990/91:SfU1). Utskottetinhämtade yttrande över motionen från riksförsäkringsverket.Riksförsäkringsverket anförde att vid bedömning av rätten tillvårdbidrag utgår man från barnets vård- och tillsynsbehov ochinte från vem som faktiskt vårdar barnet. Vårdbidrag kundesåledes utges även i de fall motionärerna tog upp men beviljadesdå föräldern. Verket anförde vidare att det föräldrabegrepp somgäller inom vårdbidraget i princip är detsamma inom helasocialförsäkrings- och skattelagstiftningen. Det måste därförenligt finnas mycket starka skäl för attbryta ut vårdbidraget ur detta komplex. En utvidgning skulleockså kunna tas till intäkt för att samtliga personer, som bortillsammans med föräldern och barnet, borde kunna uppbäravårdbidrag för barnet. Verket angav vidare att beträffandetillfällig föräldrapenning gällde att den som bor tillsammansmed en förälder under äktenskapsliknande förhållanden likställsmed förälder. Som skäl härför hade anförts att den tillfälligaföräldrapenningen är en tidsbegränsad förmån som avserinkomstförlust vid vård av barn i akuta situationer. En utökningav kretsen för vårdbidraget skulle enligt riksförsäkringsverketleda till krav att ytterligare grupper borde varaersättningsberättigade. ansåg därför attdet inte fanns tillräckliga skäl att frångå det föräldrabegreppsom gäller beträffande vårdbidraget.Utskottet vill erinra om att de personer som omfattas avföräldrabegreppet inom vårdbidraget också har rätt tillföräldrapenningförmåner. Rätt till föräldrapenning tillkommerockså rättslig vårdnadshavare som inte är förälder och som harvård om barnet. Fr.o.m. kan tillfälligföräldrapenning dessutom utges till den som en förälder bortillsammans med under äktenskapsliknande förhållanden utan attvara eller ha varit gift med föräldern eller ha eller ha haftbarn med denne (prop. 1984/85:78, SfU 12, rskr. Härutöverkan tillfällig föräldrapenning utges till den som utanadoptionssyfte har tagit emot ett barn för stadigvarande vårdoch fostran i sitt hem. Utskottet vill även erinra om attförälder som under större delen av har vårdat barn sominte har fyllt enligt vad som sägs i 11 kap. 6 a § lagenom allmän försäkring har rätt att tillgodoräkna det året som etts.k. vårdår, dvs. år som jämställs med år för vilketpensionspoäng tillgodoräknats. Med förälder likställs även idetta hänseende den med vilken en förälder är eller har varitgift eller har eller har haft barn, om de varaktigt bortillsammans, däremot inte annan sammanboende. Vårdår kantillgodoräknas också den som vårdat fosterbarn. Utskottetvill slutligen erinra om att förälder har rätt att vara ledigfrån sin anställning enligt lagen (1978:410) om rätt tillledighet för vård av barn, m.m. Med förälder likställs härvidrättslig vårdnadshavare som har vård om ett barn, den som tagitemot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem ochden som stadigvarande sammanbor med förälder och som är ellerhar varit gift med eller har eller har haft barn med föräldern.Rätten till ledighet gäller hel ledighet till dess barnet haruppnått ett och resp. förkortning avarbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid till dessbarnet har uppnått ålder eller till den senare tidpunktdå barnet har avslutat det första skolåret. Härutöver hararbetstagare rätt till ledighet i motsvarande mån som denneuppbär föräldrapenningförmån.Utskottet har förståelse för att det av skatte- ochpensionsskäl kan vara av intresse att vårdbidrag skall kunnatillerkännas den som utan äktenskap eller gemensamma barnsammanbor med en förälder. Utskottet konstaterar vad gällerolika socialförsäkringsförmåner att den som sammanbor med enförälder under äktenskapsliknande förhållanden utan att varaeller ha varit gift med föräldern eller ha eller ha haft barnmed denne endast har möjlighet att uppbäratillfällig föräldrapenning för barnet. Vid införandet av dennarätt angavs i propositionen 1984/85:78 att den tillfälligaföräldrapenningen är en tidsbegränsad förmån som är avsedd atttäcka behovet av ersättning för inkomstförlust vid vård av barni akuta situationer.