bet · GE01FiU20 · 1991-02-21 00:00:00 — Medlemskap i är den mest betydelsefulla åtgärden.Näringsfriheten bör grundlagfästas. Konkurrenslagstiftningen måste skärpas. Enövergång till den s.k. förbudsprincipen bör övervägas.10. Främja enskilt ägande och sparande. Enskilt och frivilligt sparande ärviktigt för individens trygghet och känsla av oberoende. I motionen avvisasbestämt regeringens planer på ökat kollektivt sparande vare sig det sker istatsbudgeten eller hos AP-fonderna. AP-fonderna bör inte få ökad rätt attplacera i aktier. Vidare föreslås att löntagarfonderna skall avskaffas, attstatliga företag skall säljas ut och att de sociala avgifterna på anställdasvinstandelar skall avskaffas.11. Satsa på forskning, högre utbildning och infrastruktur. I motionenföreslås en stor ökning av antalet platser inom universitet och högskolor. Enkraftig forskningsstimulans genom utnyttjande av löntagarfondskapitalet ochomfattande insatser för att främja utbildningens internationalisering.För att utveckla och vidmakthålla transportapparaten föreslås ett underhålls-och investeringsprogram på 140 miljarder kronor.Medlen tas bl.a. från utförsäljningen av statliga företag.12. En rättvis fördelningspolitik. En rättvis fördelningspolitik är nödvändigför att skapa förståelse för de många förändringar som kommer att krävas föratt sanera ekonomi.Solidariteten med utsatta människor i andra länder är en bärande princip ifokpartiet liberalernas idétradition. I motionen avvisas regeringens förslagatt urholka biståndet.Inom måste resurser omfördelas till de allra svagaste, till detglömda Sverige.Inga omfördelningssystem eller bidrag kan i längden kompensera för skillnadenmellan att ha jobb och att vara arbetslös. Det är bara tillväxt som kan skapariktiga jobb.Inflationen skapar godtyckliga omfördelningar, oftast tillhöginkomsttagares fördel.13. I motionen framhålls att folkpartietliberalerna med några få undantag godtagit regeringens förslag till minskadeutgifter. Därutöver föreslås ytterligare besparingar på sammantaget 6,2miljarder kronor (räknat på helår). I motionen föreslås några utgiftsökningar,framför allt för biståndet och det glömda , särskilt de handikappade.Sammantaget uppgår de ökade utgifterna till knappt 2 miljarder kronor.Tillsammans innebär förslagen på budgetens utgiftssida en nettoreducering meddrygt . Enligt motionärerna skapar de föreslagnabesparingarna och intäktsökningarna ett sammanlagt utrymme på nära 6 miljarderkronor att användas för skattesänkningar nu eller senare.I motion Fi227 (c) anförs att måste inriktas på en aktivkrisbekämpning kombinerad med kraftfulla strukturåtgärder och långsiktigainvesteringar för framtiden. Utgångspunkter måste vara en fortsatt stramfinanspolitik och en fast valutapolitik. För att inte bytesbalansen ytterligareskall försämras måste utrymme för investeringar skapas genom att offentlig ochprivat konsumtion hålls tillbaka i motsvarande grad. De riktlinjer som enligtmotionärerna måste vara vägledande vid utformningen av den ekonomiska politikensammanfattas i motionen på följande sätt.Ekonomi och ekologi hör ihop. En i verklig mening framgångsrik ekonomiskpolitik möjliggör en hållbar utveckling som tillfredsställer dagens behov utanatt äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov.Den på lång sikt viktigaste strukturfrågan är att hejda miljöförstöringen.Inflationsbekämpningen skall ha högsta prioritet. Det skall åstadkommas genomen stram finans- och penningpolitik. Överbryggningspolitik avvisas.Kompensationskrav i lönerörelserna måste undvikas genom en politik för rättvisfördelning, bl.a. låg beskattning av nödvändig konsumtion. Stor försiktighetmåste iakttas med politiska beslut som är direkt prishöjande. Erfarenheterna avskattereformen måste leda till korrigeringar. Mekanismerna bakom lönebildningenmåste ses över och åtgärdas. Ett stabiliseringsavtal kanåstadkomma reallöneökningar vid lägre nominella lönelyft.Arbetslöshet skall inte användas som ett ekonomiskt-politiskt medel.Arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken skall vidareutvecklas.Den ekonomiska politiken måste ges en större långsiktighet genom attstrukturpolitiken får ökad vikt i förhållande till stabiliseringspolitiken.Strukturförändringar inom en rad områden måste till. Den offentliga sektornmåste förnyas.Skattetrycket och de offentliga utgifterna måste minska. Inom en radmarknader, exempelvis bostadsmarknaden och livsmedelssektorn, fungerarkonkurrensen inte tillfredsställande och måste därför stärkas.Monopolprissättning, vare sig den härrör från privat eller offentligt bedrivenverksamhet, skall motverkas.Förnyelsen av den offentliga sektorn är en av de viktigaste strukturfrågornaunder 90-talet. Förnyelsen måste leda till ökad decentralisering,personalinflytande och avbyråkratisering. Förnyelsearbetet skall inriktas påatt förena ökad valfrihet och jämlikhet. Det kan ske genom offentligt styrd ochfinansierad verksamhet, som skall kunna produceras genom olika huvudmän.Förnyelsen av den offentliga sektorn redovisar i en särskild motion.Den totala skattekvoten och den offentliga utgiftskvoten måste sänkas. Iförsta hand måste skatten på nödvändig konsumtion sänkas vid en sänkning av dettotala skattetrycket. Skattereformen måste korrigeras för att bättre främjarättvis fördelning, god miljö, sparande och företagande. Detta innebärförändringar vad gäller bl.a. delar av mervärdeskatteuttaget, miljöprofilen ochsmåföretagens beskattning. Marginaleffekterna för pensionärer kan minskas genominförande av en grundpension som samordnar olika ersättningssystem.Det gäller att nu lägga grunden för en god ekonomisk utveckling på längresikt. Därför måste investeringar i infrastruktur, utbildning och forskningprioriteras. Detta kräver en hård prioritering i de offentliga budgetarna ochbl.a. ett utnyttjande av kapital från utförsäljning av statliga företag ochavveckling av löntagarfonderna.En god ekonomisk utveckling kräver att deltar iutvecklingen mot en ökad internationalisering och frihandel i världsekonomin.Arbetet på att få till stånd ett skall fullföljas. skall itakt med övriga länder eftersträva en ökad frihandel med omvärlden. Ensidigsvensk sänkning av gränsskyddet t.ex. på jordbruksområdet, som antyds ifinansplanen, måste avvisas.Det totala sparandet i ekonomin måste öka, främst genom att det personligahushållssparandet främjas. Såväl statlig som privat maktkoncentration skallmotverkas.Avvecklingen av kärnkraften inleds och genomförs i takt med resultaten avhushållning och tillförsel av alternativ, helst förnybar, inhemsk energi. Klarasignaler till marknaden är nödvändiga. Den sista reaktorn skall tas ur driftsenast i enlighet med folkomröstningens resultat och beslut.Den konkurrensutsatta sektorn skall stärkas. Det kan ske genom att denoffentliga konsumtionen hålls tillbaka, vilket ökar utrymmet för investeringarinom ramen för den totala efterfrågan. Den kommunala sektorns volymtillväxt bördärför begränsas till högst per år.Hela skall leva. Det kräver investeringar i infrastruktur men ocksåsatsning på små- och nyföretagande.Den kommunala skatteutjämningen skall förbättras. Samtliga kommuner skallingå i och omfattas av skatteutjämningssystemet. Merparten av despecialdestinerade statsbidragen överförs till skatteutjämningssystemet.Skatteutjämningssystemet skall enbart bygga på faktorer som kommunerna intekortsiktigt kan påverka. Staten skall inte övervältra uppgifter på kommunernautan att anvisa fullgod finansiering.Ett gott företagsklimat är nödvändigt för ekonomisk utveckling och för attden ekonomiska krisen inte skall förvärras. Investeringar inom denkonkurrensutsatta sektorn måste i ökad utsträckning göras inom landet i ställetför utomlands. Små- och nyföretagens riskkapitalförsörjning måste främjas.Devalvering av den svenska kronan avvisas. Den fortsatta utvecklingen av densvenska valutapolitiken bör gå i riktning mot en ökad anknytning till starkavalutor. Ett EMS-medlemskap är inte möjligt eftersom sådantmedlemskap förutsätter medlemskap i . De avgörande åtgärderna måste vara attskapa ekonomisk balans genom stabiliseringspolitik på hemmaplan. Endast så blirSverige en internationellt trovärdig samarbetspartner.I motionen anförs att budgetalternativ innebär enframtidssatsning på kommunikationer och utbildning. För kommande budgetårsatsar på infrastrukturella åtgärder utöverregeringens budgetförslag. Härav tillfaller en satsning påframförallt järnvägen, men även vägnätet. På den högre utbildningen satsas 1miljard. Det framhålls att i förhållande till regeringens förslag innebärcenterns budget ett positivt budgetsaldo för /92 på 2 168milj.kr.Vänsterpartiet framhåller i motion Fi224 (v) att riktlinjerna för denekonomiska politiken bör utgå från följande krav.Rätten till ett meningsfullt arbete genom en arbetsskapande närings-,arbetsmarknads- och ekonomisk politik.Åtgärder mot den ekologiska krisen och en resursbevarande och miljöinriktadenergipolitik.Uppvärdering av kvinnors kunskaper och erfarenheter genom brytande av denmanliga maktstrukturen.Rättvis fördelningspolitik på alla samhällets områden. Särskilt beaktaslåginkomsttagare.Inflationen bekämpas med en aktiv prispresspolitik.Försvar av och utveckling av den generella välfärdspolitiken.Demokratiska rättigheter i arbetslivet och bättre arbetsmiljö med minskadutslagning.Försvar av den nationella suveräniteten bl.a. genom riktadeframtidsinvesteringar för ett slagkraftigt och ändamålsenligt näringsliv.Motionärerna anser att höga vinstkrav, monopolprissättning, statliga ochkommunala pålagor av skatt och avgifter, samt den nyliberala politikensgynnande av välbetalda, är huvudorsaken bakom dagens inflationsspiral. Mot denbakgrunden blir den enda framgångsrika vägen att bekämpa inflationen att sättapress på prisökningarna.Rehnberggruppen arbetar utifrån felaktiga premisser. Som bakgrund finnsåttiotalets löne- och skatteomfördelning från lågavlönade till högavlönade. Ettlönestopp utan några garantier mot prisökningar drabbar främst de lågavlönade.När dessutom Rehnberggruppen föreslår inskränkningar i förhandlingsrätten tasenligt motionären ett stort steg mot en direkt statlig lönepolitik.Vänsterpartiet värnar om den fria förhandlingsrätten och kan under ingaomständigheter godkänna en tvångslag eller tvångsmedling i någon form. Imotionen ställs krav på regeringen att underlätta avtalsrörelsen genom attkompensera de lågavlönade för de negativa effekterna av skatteomläggningen ochgenom att vidta kraftfulla åtgärder mot prisökningar, eventuellt ett prisstoppsom följs av en omfattande prisökningskontroll.Det av regeringen föreslagna kommunala skattestoppet i kombination med denständiga urholkningen av statens bidrag till kommunerna leder enligtmotionärerna till social nedrustning. Kommunen måste i stället få förstärktaresurser genom en satsning på ett kommunalt stödpaket som på årsbasis bör genära 10 miljarder kronor.Skatt skall utgå efter bärkraft. Principerna bakom skatteomläggningen kaninte accepteras. Skatt på kapital och spekulation är centralt liksom attskattesystemet skall gynna de lägsta inkomsttagarna. Slopad matmoms kombineradmed skärpningar av skatt på kapital och höginkomsttagare är åtgärder somsnarast bör vidtas.Enligt motionärerna måste uppbyggnaden av energisystem, trafiksystem ochindustriella processer förändras så att våra samhällen blir ekologisktuthålliga. har tagit detta som utgångspunkt för politiken påalla områden. 1980-talets oklara energipolitik och brist på konsekvens harresulterat i en olycklig överenskommelse om energipolitiken mellanregeringspartiet, och . Denna uppgörelse förskjuteravvecklingen av kärnkraft framåt i tiden och kommer i praktiken att späda påvår energikonsumtion.De senaste årens omfattande investeringar har, menar motionärerna, dess värrei stor utsträckning inneburit felsatsningar. Detta bör vara en viktig del avförklaringen till uppkomna problem med tillväxt och produktivitet. Det krävsenligt motionärerna en medveten industri- och näringspolitik som bryter mednuvarande trender. Det fordras ett ansvarsfullt investeringskapital som serSverige som sitt hemland. AP-fonderna och löntagarfonderna bör få denna nyauppgift. AP-fondernas kapital bör användas för denna utveckling genom att delokala arbetarkollektiven ges ökad makt över sparande och investeringar. Imotionen understryks också att konkreta demokratiska rättigheter till de lokalafackföreningarna och de anställda på arbetsplatserna är 1990-talets viktigastefrågor.Den nuvarande utvecklingen innebär en fortsatt förflyttning av tyngdpunkten iinvesteringarna mot utlandet. Detta är en oroande utveckling som, enligtmotionärerna, underlättats av regeringens ensidiga exportinriktning avpolitiken, underdånigheten och flatheten gentemot EG och slopandet avvalutaregleringen.Vänsterpartiet har inte ställt sig bakom uttalande att harintresse av medlemskap i ekonomi måste i stället vara självständigmot de internationella kapitalblocken, oavsett medlemskap i eller om Sverigestår utanför. Självständigheten från de verkliga ekonomiska maktmonopolen -- deimperialistiska blocken -- är, sägs det i motionen, en huvuduppgift för svenskarbetarrörelse.I motionen understryks att "Århundradets skattereform" kan bli "Århundradetskvinnofälla". Detta kommer att ske om inte kvinnorna utökar sin arbetstid. Sextimmars arbetsdag med full lönekompensation är, enligt motionärerna, vadkvinnor kräver.Det budgetförslag som presenterar avviker på en radpunkter från regeringens budget. Motionärerna konstaterar att budgetförslaget imotionen i stort sett är balanserat. Utgifterna överstiger intäkterna medungefär 2 1/. Det förslag till budget som presenteras skallemellertid ses som en första preliminär sammanställning. avserregeringen att lägga fram propositioner på en rad områden som t.ex. utbildning,energi, miljö och näringspolitik. återkommer då med krav pådessa områden. I med vikande sysselsättning och ökande arbetslöshet ärdet viktigt att kraftfulla satsningar görs på investeringar i infrastruktur ochutbildning. Budgetförslaget kan sammanfattas i sammanställningen på nästa sida.33>33>I motion Fi223 (mp) konstateras att vi nu är i en situation som fordraratt vi tar ansvar för utvecklingen i baserad på en internationellsolidaritet. Det betyder att vi måste visa återhållsamhet i vårt dagligahandlande och använda vårt samlade kunnande för att vända utvecklingen i tid.De viktigaste målen som legat till grund för utarbetande av miljöpartietsekonomiska alternativ är:Den materiella förbrukningen skall minskas inom sådana områden som tär påknappa råvaruresurser och förstör miljön.Energiförbrukningen skall dras ned och styras över till förnyelsebar,miljövänlig energi.Miljöbelastningen skall minskas inom produktion, kommunikationer och andramiljöstörande områden.Förebyggande vård skall främjas, vilket minskar ohälsa.De sociala och ekonomiska klyftorna i samhället och världen skall minska.Inflationstrycket skall sänkas och takten i löneökningarna dämpas.Arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken bibehålls.För att nå ovannämnda mål vill motionärerna använda främst följande medel:Storsatsning på miljöinriktade investeringar. En huvuduppgift under detkommande decenniet kommer att vara att bygga om samhället i en mer miljövänligriktning. Resurskrävande och miljöstörande teknik måste bytas ut mot resurssnåloch miljövänlig. Detta kommer att kräva mycket stora investeringar inom framförallt trafikområdet. Det innebär ett omfattande utbyggnadsprogram för järnvägoch annan spårtrafik och inom energiområdet där mycket stora investeringarkrävs i energisparande och ny miljövänlig energiproduktion både i företag ochhushåll. I övrigt fordras stora investeringar för förbättrad avfallshantering,nya miljövänliga industriprocesser, m.m.Dyrare energi och utsläpp. Höjda skatter och avgifter bör åläggas energi,råvaror och utsläpp som ett viktigt styrmedel för att få igång här nämndainvesteringsprogram. Finansieringen av investeringsprogrammet bör huvudsakligenske genom direkta statsanslag, exempelvis till järnvägsinvesteringar och tillbidrag och omställningsfonder för att stimulera ny energiteknik, m.m. i företagoch hushåll. Vidare bör skatteväxling utnyttjas. En omfördelning bör komma tillstånd mellan skatter på arbete och energi. En del av de medel som tas in påhöjda skatter och avgifter på energi, etc. återförs till företagen i form avsänkta arbetsgivaravgifter. förordar sålunda att energiskatter ochmiljöavgifter höjs kraftigt under /92. Därefter bör de höjas ilångsammare takt även kommande år. kommer statens intäkter av dessaskatter och avgifter att sluta öka eller att minska i takt med en minskadförbrukning och minskade utsläpp. Genom att intäkterna inte bundits upp ilångsiktiga driftåtaganden kan de stagnerande intäkterna mötas med neddragnainvesteringar när de viktigaste delarna i investeringsprogrammet hargenomförts.Besparingar. Andra satsningar än de som berör miljöinvesteringar måste heltfinansieras genom besparingar på andra områden. Medel till en ökad förebyggandevård kan i första hand erhållas genom besparingar i transfereringssystemen. Detgäller främst bostadssubventionerna men också inom vissasocialförsäkringssystem. Andra områden där besparingar kan göras är detmilitära försvaret och byggandet av nya vägar. På bör satsningar påen bättre miljö kunna leda till minskade utgiftsåtaganden för samhället. Storadelar av den i motionen förordade politiken ser motionärerna som en del iförebyggande sjukvård. Detta innebär att skattekvoten kommer att blilägre.Rättvis fördelningspolitik. I motionen framhålls att en ombyggnad ochomvandling av samhället i miljövänlig riktning kräver en kraftansträngning avalla och innebär att mer traditionella mål som exempelvis höjda reallöner fårkomma i andra hand. Det är inte realistiskt att genomföra en storframtidssatsning för en bättre miljö och kräva en ökadkonsumtionsstandard på andra områden. Tvärtom kommer konsumtionen att behövaminska på flera områden, framför allt sådana som innebär fara för miljö ochfolkhälsa och där priserna kommer att stiga väsentligt till följd avskatteförslagen i motionen. Detta kräver enligt motionärerna attskattepolitiken får en klar fördelningsprofil till fördel för dem med lägreinkomster.Valutaregleringen. Det är motionärernas bestämda uppfattning att totalrörelsefrihet för kapital inte är möjlig att upprätthålla. De friakapitalrörelserna leder till kortsiktigt handlande, som inte gynnarutvecklingen till en god miljövänlig industristruktur. Kapitalets totala frihetkommer att skapa stora problem i världsekonomin på grund av kapitalägarnaslojalitet med kapitalet. Motionärerna vill att regeringen tar initiativtill internationella överenskommelser för begränsning av kapitalets totalafrihet.Offentlig sektor. I en ekonomi där det krävs en minskning av den materiellaförbrukningen begränsas skattebaserna, vilket medför problem för den offentligasektorn. Det innebär bl.a. att transfereringssystemen måste ses över. Enparlamentarisk utredning måste tillsättas med uppgift att utarbeta ett hållbartpensionssystem. Statsbidraget till finansieringen av arbetslöshetsförsäkringenbör minska och ersättas av ökade egenavgifter.I motionen understryks att det är viktigt att få till stånd en minskning avlöneökningstakten om det kan ske på ett fördelningspolitiskt rimligt sätt ienlighet med förslag. Det harlyckats med är att dämpa förväntningarna om höga löneökningar. Regeringen haremellertid enligt motionärerna bortsett ifrån de utlösande faktorer som skapatden alltför höga löneökningstakten. Hit hör den egna politiken att öka denmateriella förbrukningen, som bl.a. blev resultatet av den slopadekreditregleringen.I motionen framhålls att budgetförslag för budgetåret1991/92 är något överbalanserat, med ca , jämfört medregeringens förslag. Räknat som helårseffekt finns en mindre underbalanseringpå knappa 200 milj.kr. Följande budgetsammanfattning redovisas i motionen (senästa sida).25>33> Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken1990/91:Fi217 av m.fl. (m) vari yrkas1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som föreslås i motionen.1990/91:Fi222 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominriktningen av den ekonomiska politiken för att utjämna de regionalaskillnaderna i löne- och inkomstutveckling i landet.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A479.1990/91:Fi223 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att med anledning av regeringens förslag som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer för den ekonomiskapolitiken,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkning av arbetsgivaravgifterna.1990/91:Fi224 av m.fl. (v) vari yrkas1. att med avslag på regeringens förslag i motsvarande delgodkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken som förordas imotionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inflationens huvudorsak och nödvändigheten av en prispresspolitik,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om verksamhet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den ekonomiska politikens inriktning att skapa förutsättning förlöneökningar, främst för de lågavlönade,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den ekonomiska politiken och arbetsmarknadspolitikens prioriteringav arbete åt alla,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av att slå vakt om den generella välfärdspolitiken,11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av bred forskning och utbildning,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av satsningar på infrastruktur och regional utjämning ochbalans,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om relationer till EG och övriga ,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om demokratisering av ekonomin.1990/91:Fi227 av m.fl. (c) vari yrkas1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som förordas i motionen,2. att godkänner de allmänna riktlinjer för finanspolitiken somförordas i motionen.1990/91:Fi229 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som redovisas i motionen.Sambandet ekologi och ekonomisk politik1990/91:Fi219 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift attanalysera vilka totala strukturförändringar som kan förväntas i avEG-politiken, GATT-politiken och de fria kapitalrörelserna m.m. i enlighet menvad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna att den undermoment 1 yrkade utredningen skall fullfölja sitt arbete genom att utreda vägartill en "grön framtid" i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Fi224 av m.fl. (v) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillväxt och miljö som utgångspunkt för den ekonomiska politiken.1990/91:Fi227 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljö och knappa naturresurser.Spelregler på arbetsmarknaden1990/91:Fi224 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte införa ytterligare tvångsmedel på arbetsmarknaden riktademot de arbetande.1990/91:Fi229 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om striktare spelregler på arbetsmarknaden.Statsskuldspolitiken1990/91:Fi217 av m.fl. (m) vari yrkas4.