bet · GE01UU15 · 1991-03-28 00:00:00 — Yrkande 36 i motion U246(fp) får med det ovan anförda anses vara besvarat.Guinea-BissauI yrkande 6 i motion U240 (m) föreslås att landramen för Guinea-Bissaufastställs till 72 milj.kr., dvs. lägre än vad propositionenföreslår. Yrkandena 22 i motion U244 (v) och 53 i motion U246 (fp)föreslår i stället en höjning av landramen, till 105 milj.kr. resp.100milj.kr.Skuldsituationen i är mycket besvärlig. På grund av denfattigdom som råder i landet och de brister som finns hos den inhemskaadministrationen är landet i hög grad beroende av utländskt bistånd.Biståndet behövs för att ge landets invånare en rimlig social service.Guinea-Bissau genomför tillbaka ett ekonomisktstrukturanpassningsprogram i samarbete med och . Ökadtillväxt och handel har kunnat noteras även om de sociala sektorernafortfarande befinner sig i en ansträngd situation. De tendenser tillpolitisk pluralism och demokrati som finns är blygsamma, men går i rättriktning. bidrar bl.a. genom Internationella Juristkommissionentill att stärka rättsväsendet i landet. Utskottet anser den avpropositionen föreslagna medelsramen av 95 milj.kr. vara rimlig.Därmed avstyrks yrkandena 6 i motion U240 (m), 22 i motion U244 (v)och 53 i motion U246 (fp).Kap VerdeYrkande 7 i motion U240 (m) föreslår att landramen för skallvara 5 milj.kr. lägre än vad regeringen har föreslagit, eller 70milj.kr. Yrkandena 23 i motion U244 (v) och 54 i motion U246 (fp)föreslår 5 milj.kr. utöver propositionen, eller 80 milj.kr.Som konstateras i propositionen går den politiska utvecklingen i KapVerde mot ökad demokrati. hölls fria allmänna valtill parlamentet, och oppositionspartiet (Movimento para aDemocracia) vann en överväldigande seger. Regeringspartiet , somsuttit vid makten , lyckades endast få majoritet på öarnaFogo och Boavista. Vid presidentvalet vannoppositionskandidaten med stor majoritetöver den sittande presidenten svenska biståndet är ett värdefullt tillskott till Kap Verdessårbara ekonomi, vars svaga produktiva bas och bristande naturresurserjämte en hög befolkningsökning innebär avsevärda påfrestningar. Importenbestår till stor del av livsmedel, medan exportintäkterna är begränsade.Utlandsskulden har vuxit snabbt.Utskottet finner den av regeringen föreslagna medelsramen ligga pålämplig nivå och avstyrker därmed yrkandena 7 i motion U240 (m), 23 imotion U244 (v) samt 54 i motion U246 (fp).KenyaI yrkandena 19 i motion U231 (c) och 60 i motion U246 (fp) föreslåsatt landramen för skall vara 25 milj.kr. lägre än vad regeringenhar föreslagit, eller 125 milj.kr. I yrkande 8 i motion U240 (m)föreslås att landramen skall vara 120 milj.kr.Utskottet konstaterar att en ytterligare begränsning av det kenyanskafolkets politiska rättigheter har skett under det gångna året.Myndighetsövergrepp och arresteringar på politiska grunder harrapporterats. Toleransen mot oliktänkande har minskat. I juli 1990gjordes en gemensam nordisk démarche i med anledning av den orode nordiska regeringarna kände inför den utveckling som gick mot alltsämre respekt för de mänskliga rättigheterna i landet.Det svenska biståndet fungerar, enligt vad utskottet kan bedöma,emellertid väl och medelsutnyttjandet i programmen är högt. Miljö-,fördelnings- och kvinnofrågorna ges prioritet i ett bistånd som inriktaspå landsbygdsutveckling, med mark- och miljövård, hälsovård ochfamiljeplanering.Mot bakgrund av den politiska situationen i finner utskottetanledning att sänka landramen i förhållande till regeringens förslag med15 milj.kr. Detta innebär en total medelsram om 135 milj.kr.Yrkande 19 i motion U231 (c), yrkande 8 i motion U240 (m) och yrkande60 i motion U246 (fp) avstyrks därmed.LesothoI yrkande 9 i motion U240 (m) föreslås att landramen för Lesothofastställs till 28 milj.kr., dvs. under den nivå som harföreslagits av regeringen.Den politiska och ekonomiska utvecklingen av är i hög gradberoende av och den utveckling som sker där. Det militärrådsom har haft regeringsmakten har inkallat enkonstituerande som ett första steg mot fria val år1992. Antagandet av ett strukturanpassningsprogram har lett till engynnsam ekonomisk tillväxt, även om prishöjningar har lett tillbesvärliga sociala konflikter.Det svenska biståndet syftar till att minska landets sårbarhetgentemot . Ett långsiktigt stöd till markvård och offentligaarbeten är tänkt som alternativ till alltför stort beroende av arbeten isydafrikanska gruvor. Enligt utskottets uppfattning är en oförändradmedelsram om 35 milj.kr. lämplig.Därmed avstyrks yrkande 9 i motion U240 (m).MoçambiqueI yrkande 18 i motion U231 (c) föreslås att anslaget till Moçambiquehöjs med 30 milj.kr. utöver regeringens förslag, dvs. till 515 milj.kr.Yrkande 24 i motion U244 (v) och yrkande 55 i motion U246 (fp) föreslårhöjningar på motsvarande sätt med 55 resp. 5 milj.kr. I yrkande 10 imotion U240 (m) föreslås en sänkning med 119 milj.kr. i förhållande tillpropositionen.Moçambique är enligt beräkningar världens fattigasteland. Trots de ekonomiska svårigheter och lidanden för civilbefolkningenlandet står inför -- ett lidande som till stor del beror på detmångåriga inbördeskriget -- fortsätter att genomföra sittekonomiska och sociala reformprogram. Samtal mellan landets regering ochrebellrörelsen pågår och ledde i december 1990till en första partiell fredsuppgörelse.Samtidigt som ekonomin genom reformprogrammet gradvis går mot enförbättring och mot en marknadsekonomi har rättssäkerheten och denpolitiska friheten ökat. En ny konstitution, som garanterarflerpartisystem och fria allmänna val, gäller från den 30 november 1990.Dödsstraffet har avskaffats. Ett mindre antal politiska fångar finnsemellertid kvar i fängsligt förvar, och polismisshandel är fortfarandevanligt förekommande.Utvecklingssamarbetet med är i första hand inriktat på attåstadkomma ekonomisk utveckling och resurstillväxt samt att minskalandets beroende av . Den nuvarande utformningen är enavvägning mellan projektbistånd och betalningsbalansstöd.Mot bakgrund av den besvärliga situation befinner sig i ochde positiva politiska, ekonomiska och sociala reformer som hargenomförts finner utskottet den av regeringen föreslagna landramen om475 milj.kr. lämplig.Yrkandena 18 i motion U231 (c), 10 i motion U240 (m), 24 i motion U244(v) och 55 i motion U246 (fp) avstyrks därmed.NamibiaI yrkande 11 i motion U240 (m) föreslås att landramen för Namibiaskall fastställas till 100 milj.kr., dvs. på samma nivå som /91.Namibia blev självständigt . En vilja till politiskförsoning genomsyrar det namibiska samhället, och landet kan med sittdemokratiska styrelsesätt betraktas som ett föredöme för andra länder iregionen. Den namibiska konstitutionen ger ett gott skydd för demänskliga rättigheterna. Demokrati och pluralism är grundläggandekriterier för det namibiska samhällslivet.Inkomstklyftorna är emellertid ett problem även om den genomsnittligainkomsten per capita är över 7000kr. För att komma till rätta medden skeva sociala strukturen, som är en direkt följd av den tidigareapartheidpolitiken, har den namibiska regeringen beslutat prioriterajordbrukssektorn, vattenförsörjningen samt utbildnings-, bostads- ochhälsosektorerna. Ett arbete med att effektivisera den tungroddastatliga förvaltning den nya administrationen fick ta över pågår också.Inom ramen för en nordisk arbetsfördelning förbereds från svensk sida nulångsiktiga biståndsinsatser inom kommunikations- ochutbildningssektorerna. Särskilt stöd utgår också till att utveckla enfungerande centralbank.Utskottet finner det motiverat att i enlighet med propositionentillstyrka en tioprocentig höjning av landramen till 110 milj.kr.Yrkande 11 i motion U240 (m) avstyrks därmed.TanzaniaI yrkande 12 i motion U240 (m) föreslås att landramen för Tanzaniafastställs till 440 milj.kr., eller 145 milj.kr. lägre än vad regeringenhar föreslagit. I yrkande 26 i motion U244 (v) föreslås att riksdagenbeslutar höja landramen med 50 milj.kr. utöver regeringens förslag.Tanzania är en enpartistat, och partiet har varit överordnatsåväl parlament som regering. Endast en begränsad pluralism, genom valtill parlamentet, ryms inom enpartiets ram. valdespresident till partiordförande efter . Valet innebär enökad maktkoncentration till presidenten. Läget beträffande mänskligarättigheter är emellertid enligt vad utskottet kan bedöma relativt gott,och den politiska situationen förefaller att vara stabil. En kommissionhar tillsatts av för att studera flerpartifrågan.Sedan 1986 är i färd med att genomföra ett ekonomisktstrukturanpassningsprogram i enlighet med IMFs (Internationellavalutafonden) riktlinjer. Programmet har lett till en positivekonomisk utveckling, med en ekonomisk tillväxt av ochminskad inflation. Programmet syftar också till en övergång frånplanekonomi till marknadsekonomi. Huvudmålsättningen för det svenskabiståndet till har varit att ge stöd till dessareformsträvanden.Ett fortsatt internationellt bistånd av relativt stor omfattning är avvikt för att reformerna skall kunna utvidgas och förverkligas. Desociala sektorerna behöver stora insatser. Svenskt bistånd tillundervisningssektorn fyller, liksom det integreradelandsbygdsprogrammet, en viktig roll. Utskottet finner en höjning avlandramen med de 35 milj.kr. propositionen föreslår lämplig.Därmed avstyrks yrkande 12 i motion U240 (m) och yrkande 26 i motionU244 (v).UgandaI yrkande 56 i motion U246 (fp) föreslås att medelsramen för Ugandafastställs till 10 milj.kr. mer än vad regeringen föreslagit, eller 120milj.kr. I yrkande 8 i motion U227 (m) föreslås att inte skallgöras till programland, utan att allt bistånd till detta land i ställetbör utgå i form av projektbistånd. I yrkande 25 i motion U244 (v)föreslås att medelsramen för skall vara 50 milj.kr. högre än vadregeringen har föreslagit.Som konstateras i propositionen råder relativ stabilitet istörre delen av . Det tidigare femtonåriga skräckväldet förstördestora delar av sociala infrastruktur och ekonomi. Sedan 1987genomför ett ekonomiskt anpassningsprogram i samarbete medVärldsbanken och IMF. Landet lider dock av en oerhörd skuldbörda ochstora underskott i statsbudgeten. Den ugandiska regeringen har högambitionsnivå vad avser rättssäkerhet och mänskliga rättigheter. Detlegala systemet är emellertid föråldrat och visar på svåra brister.Brott mot de mänskliga rättigheterna förekommer, särskilt i norra ochnordöstra , men den inhemska pressen kan verka i frihet. Mångaoegentligheter granskas offentligt. Yttrande- och pressfrihet är i stortsett garanterade, och en kommission har tillsatts för attutarbeta ett förslag till ny demokratisk konstitution.Det svenska biståndet syftar i likhet med många andra programländertill en långsiktig utveckling som gynnar de sociala sektorerna.Erfarenheterna av biståndet till är goda och har fått så fastaformer att regeringen nu har föreslagit att det regleras i ettbilateralt samarbetsavtal samt att en särskild anslagspost upprättas förUganda. Utskottet finner detta förfarande motiverat. Den föreslagnamedelsramen om 110 milj.kr. förefaller utskottet vara på rimlig nivå.Därmed avstyrks yrkandena 56 i motion U246 (fp), 8 i motion U227 (m)samt 25 i motion U244 (v).ZambiaI yrkande 13 i motion U240 (m) föreslås att landramen för Zambiafastställs till 192 milj.kr., dvs. lägre än vad regeringenhar föreslagit.Den 17 december 1990 undertecknade president den förändring avkonstitutionen som innebär en legalisering av oppositionspartier.Presidenten har utlovat att fria val skall hållas före oktober 1991.Enligt vad utskottet har erfarit finns fortfarande ett begränsat antalpolitiska fångar, medan läget avseende mänskliga rättigheter i övrigt ärförhållandevis gott. MR-organisationer är tillåtna att verka i ,och såväl som UNHCR finns representerade.Sverige har på olika sätt uttryckt sitt stöd fördemokratiseringsprocessen och den dialog som har förts mellan regeringoch opposition. Svenskt stöd har också utlovats till genomförandet avvalen. Huvudområden för det svenska biståndet till ärsektorsstöden till jordbruk, undervisning och hälsovård. Liksom ettflertal andra länder genomför nu ettstrukturanpassningsprogram i enlighet med och . Reformprogrammet syftar bl.a. till att hjälpa denzambiska ekonomin komma ifrån sitt ensidiga beroende av koppar, främstgenom utveckling av jordbruket.Utskottet finner det angeläget att bidrar till Zambiasstrukturanpassning och vidare utveckling och tillstyrker den avregeringen föreslagna medelsramen om 260 milj.kr.Därmed avslås yrkande 13 i motion U240 (m).ZimbabweI yrkande 20 i motion U231 (c) föreslås en landram för om 200milj.kr., eller 20 milj.kr. lägre än vad regeringen har föreslagit.Yrkande 14 i motion U240 (m) föreslår en landram om 160 milj.kr., medanyrkande 27 i U244 (v) föreslår en höjning med 30 milj.kr. utöverregeringens förslag.Utskottet konstaterar att bistånd till främst syftartill att minska de sociala och ekonomiska klyftorna samt till minskatekonomiskt beroende av . Undervisning, hälsovård ochtransporter på landsbygden är prioriterade sektorer, liksomförvaltningsstöd. har offentliggjort ett ekonomisktreformprogram som bygger på en ökad liberalisering ochmarknadsorientering av ekonomin.Förhoppningarna om en pluralistisk samhällsform har vuxit sedanregeringspartiet () avstått från att lägga fram sitt tidigareaviserade förslag om införandet av en enpartistat.Utskottet finner den av regeringen föreslagna höjningen av landramenför med 20 milj.kr. motiverad och avstyrker därmed yrkandena 20i motion U231 (c), 14 i motion U240 (m) samt 27 i motion U244 (v).BangladeshI yrkande 4 i motion U240 (m) föreslås att landramen för Bangladeshfastställs till 145 milj.kr., dvs. samma nivå som föreslås avregeringen.Bangladesh har påbörjat ett ekonomiskt reformprogram isamarbete med och . Programmet har redan lett tillpositiva resultat, men beroendet av internationellt bistånd är liksomtidigare högt. Det svenska biståndet inriktas i huvudsak påsysselsättningsskapande och sociala projekt, även om det finns storasvårigheter att nå de mest utsatta grupperna. Svag inhemskresursmobilisering bidrar till ett lågt utnyttjande av deinternationella biståndsmedlen. Varubiståndet till har nuavvecklats. Samarbetet med enskilda organisationer ger goda resultat.Utskottet finner den föreslagna medelsramen för det långsiktigabilaterala biståndet motiverad.Därmed tillstyrks yrkande 4 i motion U240 (m).IndienI yrkande 5 i motion U240 (m) föreslås att landramen för Indienfastställs till 400 milj.kr., eller samma nivå som regeringen harföreslagit. I yrkande 57 i motion U246 (fp) föreslås en höjning jämförtmed regeringens förslag om 35 milj.kr.Det svenska biståndet är inriktat på åtgärdermot fattigdom och miljöförstöring. Prioriterade områden är hälsovård,vattenförsörjning, energi, skogsbruk med markvård och undervisning.Åtgärderna fungerar enligt vad utskottet kan bedöma väl. Utskottetfinner därför den av regeringen föreslagna medelsramen motiverad.Därmed avstyrks yrkande 57 i motion U246 (fp). Yrkande 5 i motion U240(m) är i enlighet med vad propositionen föreslår och tillstyrks därför.LaosI yrkande 15 i motion U240 (m) föreslås att landramen för Laosfastställs till 80 milj.kr., eller 30 milj.kr. lägre än vad regeringenföreslagit. I yrkande 31 i motion U244 (v) föreslås tvärtom en höjningmed 25 milj.kr. utöver regeringens förslag.I har utvecklingen gått mot en allt friare marknadsekonomi.Statsförvaltningens roll minskar till förmån för enskiltinitiativtagande. Läget vad avser mänskliga rättigheter är svårtolkatoch motsägelsefullt, men har enligt vad utskottet kan bedömaförbättrats. Det svenska biståndssamarbetet koncentreras till skogs-,transport- och elkraftssektorerna. Stöd till primärhälsovården är underuppbyggnad genom . Inom samtliga områden utgör kunskapsutvecklingett centralt inslag.Utskottet finner den av regeringen föreslagna landramen befogad ochavstyrker därmed yrkandena 15 i motion U240 (m) och 31 i motion U244(v).VietnamI motion U217 (s), yrkandena 1--4, föreslås att åtgärder skallvidtagas för att den internationella isoleringen av skallupphöra, att åtgärder också skall vidtagas för att förmå Världsbankenoch IMF att utverka lån till , att det svenska biståndet underlång tid framöver skall ges till och att planering för dettabör ske, samt att aktiva insatser skall göras för att handeln medVietnam skall öka. I yrkande 22 i motion U231 (c) föreslås attmedelsramen för skall vara 25 milj.kr. lägre än vad regeringenhar föreslagit, eller 300 milj.kr. I yrkande 16 i motion U240 (m)föreslås att inga nya medel tillförs landramen för . I yrkande 59i motion U246 (fp) föreslås att landramen skall vara 100 milj.kr. lägreän vad regeringen föreslår. I yrkande 32 i motion U244 (v) föreslås enhöjning av landramen för med 175 milj.kr. utöver regeringensförslag.Utskottet konstaterar att utvecklingen i har gått i riktningmot ett mer öppet ekonomiskt system. Även om stora problem fortfarandefinns har den tidigare mycket höga inflationen () kunnat sänkasdramatiskt sedan den vietnamesiska regeringen antog ett nyttreformprogram. Växelkursen har stabiliserats och skillnaden mellan deofficiella och inofficiella kurserna har minskat betydligt. Systemet medprisregleringar är i princip avskaffat. Ökade satsningar på privatjordbruk har tillsammans med gynnsamma väderleksförhållanden börjat ledatill bättre produktionsresultat. Politiska reformer har emellertid inteägt rum i samma takt som de ekonomiska förändringarna. Brott mot demänskliga rättigheterna förekommer fortfarande och ett okänt antalpolitiska fångar hålls alltjämt internerade utan rättegång.Den offentliga sektorn är stadd i förändring i positiv riktning ochden privata sektorn expanderar. Utländska investeringar uppmuntras ochen rad joint-ventures mellan vietnamesiska och utländska företag hartecknats.Trupptillbakadragandet från har ännu interesulterat i den normalisering av de internationella förbindelserna somden vietnamesiska regeringen hoppades. Förutsättningarna för ett avtalmed IMF torde såvitt kan bedömas ha uppfyllts, men något avtal har ännuinte kunnat tecknas beroende på motstånd från i huvudsak FörentaStaterna. verkar tillsammans med andra i olikainternationella fora för att blockeringen av hävs.Det svenska biståndssamarbetet med regleras i ett tvåårigtsamarbetsavtal för budgetåren 1990/91 och 1991/92. Det nuvarandebiståndet omfattar främst stöd till skogsindustrin, hälsovårdssektorn,industrirehabilitering samt varubistånd. Biståndssamarbetet syftar tillatt ge stöd till det ekonomiska reformarbetet, för att därmed skapagynnsamma förutsättningar för decentralisering och pluralism. Ettsamarbete har även inletts på rättsväsendets område.Utskottet finner den av regeringen föreslagna medelsramen om 325milj.kr. motiverad och avstyrker därmed yrkandena 22 i motion U231 (c),16 i motion U240 (m), 32 i motion U244 (v) samt 59 i motion U246 (fp).Yrkandena 1--4 i motion U217 (s) får med det ovan anförda anses varabesvarade.NicaraguaI yrkande 21 i motion U231 (c) och i yrkande 58 i motion U246 (fp)föreslås att landramen för skall tillföras 10 milj.kr. mer änvad regeringen har föreslagit, eller 290 milj.kr. I yrkande 19 i motionU240 (m) föreslås att inga nya medel tillförs landramen för Nicaragua.Utskottet konstaterar att i historiaskedde ett regeringsskifte i demokratiska former. Krigethar avslutats, betydande framsteg gjorts vad avser mänskliga rättigheteroch arméns storlek har reducerats avsevärt. Ett nödvändigt ekonomisktreformprogram håller på att genomföras, men på grund av den bräckligakoalition av politiska partier den nicaraguanska regeringen baserar sittstöd på har reformen inte kunnat genomföras i den takt som är önskvärd.Med stöd av , IDB och IMF pågår ett arbete för att utformaett socialt acceptabelt ekonomiskt anpassningsprogram.Det svenska biståndet har alltmer kommit att utformas som ett stödtill strukturanpassningen. För att reformprogrammet skall lyckas krävsatt landets egna ansträngningar understöds av ett betydandeinternationellt bistånd. Omkring hälften av landramen utnyttjas förvarubistånd för att stimulera industri och jordbruk. Stöd lämnas äventill insatser inom mineralutvinning, skogsbruk och energiproduktion.Utskottet finner den av regeringen föreslagna medelsramen om 280milj.kr. av lämplig omfattning.Därmed avstyrks yrkande 21 i motion U231 (c), yrkande 19 i motion U240(m) och yrkande 58 i motion U246 (fp).Nya programländerI yrkande 29 i motion U244 (v) föreslås att skall göras tillprogramland och att ett biståndskontor inrättas i . I yrkande30 i samma motion föreslås en landram om 300 milj.kr. för detta ändamål.I yrkande 68 i motion U246 (fp) föreslås att görs tillprogramland och att en medelsram fastställs till 40 milj.kr. I yrkande34 i samma motion föreslås att biståndssamarbetet med Filippinernasuccessivt utvidgas, i avsikt att göra även detta land tillett programland. I yrkande 35 i motionen föreslås att bör sökanya former för ett ökat bistånd till , samt att ett framtidaprogramlandssamarbete inte bör uteslutas. I yrkande 3 i motion U660 (mp)föreslås att skall se om sina biståndsregler så att fattiga folkkan få hjälp även om deras nationer är omgärdade av rika kolonialmakter.Utskottet konstaterar att konflikten i ännu inte har lösts.Det svenska biståndet till går via FN-systemet och enskildaorganisationer (både svenska och internationella). Det svenska biståndettill är relativt omfattande. Efter ett regeringsbeslut underhösten 1990 kommer det humanitära stödet till för budgetåret1990/91 att uppgå till ca 36 milj.kr. är en av de störstavästliga biståndsgivarna till detta land. Det är utskottets uppfattningatt den nuvarande utformningen av biståndet är väl anpassad tillförhållandena i landet. Den framtida utformningen av biståndet tillKambodja måste vägas mot den politiska utvecklingen i landet och debehov som uppstår. Ett mer långsiktigt reguljärt bilateraltutvecklingssamarbete kan i alla händelser inte utformas förränkonflikten i har fått sin lösning.Därmed avstyrks yrkandena 29 och 30 i motion U244 (v). Yrkande 3 imotion U653 (s) får med ovan anförda anses vara besvarat.Utskottet konstaterar vidare att redan är mottagare av ettomfattande och diversifierat svenskt bistånd. Under /90utbetalades drygt 59 milj.kr. Det svenska biståndet gårvia anslagsposterna Katastrofer m.m., Bistånd genom folkrörelser ochandra enskilda organisationer, Regionala insatser i ,Humanitärt bistånd till , Livsmedelsbistånd, Miljöinsatser,SAREC, BITS, och Projektbistånd till vissa länder. Motionärernaanför att biståndsinsatserna via SIDA och BITS har haft hög kvalitet,men att den valda modellen med ett regeringsbeslut, enindikativ tvåårsram och insatser via såväl SIDA som BITS, samt bristenpå lokal representation, har skapat vissa komplikationer. Att göra CostaRica till ett programland skulle enligt motionärerna bli en starkmarkering till förmån för demokratin och den utvecklingspolitik somförs.Costa har en BNP per capita strax . I av konstateras att landet befinner sigi det absoluta toppskiktet i gruppen av medelinkomstländer.Biståndet till bör ses som ett stöd till en politik somvärnar om sociala reformer, ekonomisk tillväxt och en självständigdemokratisk politisk utveckling. spelar en viktig roll iCentralamerika och en fortsatt framgångsrik ekonomisk och socialutveckling i landet kan ha en positiv inverkan på förhållandena i övrigadelar av regionen. Det svenska biståndet är bl.a. inriktat påbostadsbyggande i eftersatta områden, flyktinghjälp och insatser för attutnyttja och bevara landets naturresurser på ett harmoniskt sätt. Mångaskäl talar för ett fortsatt biståndssamarbete med i nuvarandeformer. Det är utskottets åsikt att en landram inte är den bästa formenför bistånd i detta fall.Därmed avstyrks yrkande 68 i motion U246 (fp).Det svenska biståndet till innefattar främst teknisktbistånd via BITS och enskilda organisationer, men bistånd ges även viaIMPOD, katastrofanslaget och anslagsposten Särskilda program.