bet · GE01UbU17 · 1991-05-23 00:00:00 — Denna beslutsrätt bör ges till ett skolråd, som består avrepresentanter för elever, föräldrar och personal och som ledsav rektorn vid skolan. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag till komplettering av skollagen i enlighet medyrkande 6 i motion 1990/91:Ub186.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16. beträffande delegering av beslutatt med bifall till motion 1990/91:Ub186 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Obligatoriska hälsokontroller (mom.17)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.18börjar med "Utskottet vill understryka" och slutar med "förstastycket" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att denobligatoriska skolhälsovården, som garanterar att varje elev igrundskolan får genomgå allmän hälsokontroll en gång på varjestadium, bör bibehållas. Det är viktigt med närheten och attskolsköterskan och skolläkaren finns i barnens närmiljö.Skolhälsovården skall vara en naturlig vardaglig kontakt förbarnen.Mot denna bakgrund föreslår utskottet att medbifall till motionerna 1990/91:Ub181 yrkande 11 och1990/91:Ub182 yrkande 1 avslår det i proposition 1990/91:115framlagda förslaget till lag om ändring i skollagen såvittavser 14kap. 3§.dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:17. beträffande obligatoriska hälsokontrolleratt med bifall till motionerna 1990/91:Ub181yrkande 11 och 1990/91:Ub182 yrkande 1 avslår det i proposition1990/91:115 framlagda förslaget till lag om ändring i skollagensåvitt avser 14kap. 3§,12. Skolhälsovårdens allmänna inriktning, m.m. (mom.18)(), (), (), i (c) och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.19börjar med "Utskottet vill" och slutar med "yrkandena avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att skolhälsovården-- förutom den allmänna hälsoövervakningen -- bör inriktas påtre områden.För det första gäller det barn med särskilda behov. I dagintegreras många barn med betydande handikapp i den vanligaskolverksamheten. Att medverka till nödvändig medicinskinformation till skolans personal är en viktig uppgift förskolhälsovården. Detta gäller inte minst vid mera diffusa ochsvårförståeliga problem som MBD och dyslexi.För det andra är det väsentligt att skolhälsovården engagerasi skolans hälsoundervisning t.ex. när det gäller att informeraeleverna om bättre kost och motionsvanor, hälsofostran iallmänhet och sexuallivets hälsorisker.För det tredje slutligen är det väsentligt attskolhälsovårdens kompetens tas till vara i arbetet med enbättre skolmiljö. Skolsköterskan som normalt befinner sig iskolmiljön bör påtala brister och föreslå förbättringar avskolans fysiska och psykosociala miljö.Utskottet vill understryka att en förutsättning för attskolhälsovården skall kunna fylla sin funktion är att den äravgiftsfri för eleverna.Detta bör med bifall till motion 1990/91:Ub179yrkandena 1 och 2 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:18. beträffande skolhälsovårdens allmänna inriktning,m.m.att med bifall till motion 1990/91:Ub179 yrkandena1 och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,13. Tillsyn av skolhälsovården (mom.19)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.19börjar med "Utskottet anser" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening bör skolhälsovården jämställas medannan förebyggande hälso- och sjukvård, varför socialstyrelsenbör vara tillsynsmyndighet. Utskottet anser vidare attbarnhälsovården och skolhälsovården bör ha samma huvudman. Enrad fördelar skulle därvid kunna uppnås för kommunerna.Samarbetet i samband med skolstarten skulle exempelvis kunnaförbättras. Mindre kommuner skulle också få större möjligheteratt inrätta kombinerade tjänster för bl.a. läkare ochsjuksköterskor.Utskottet vill betona att oavsett tillsynsmyndighetförutsätter en väl fungerande skolhälsovård att det finnsskolsköterskor på skolorna även i framtiden.Utskottet föreslår att med bifall till motion1990/91:Ub179 yrkande 3 antar det i proposition 1990/91:115framlagda förslaget till lag om ändring i skollagen såvittavser 14kap. 8§ med den ändring att paragrafen erhåller ibilaga 8 som Reservanternas förslag betecknade lydelse.dels att moment 19 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:19. beträffande tillsyn av skolhälsovårdenatt med bifall till motion 1990/91:Ub179 yrkande 3antar det i proposition 1990/91:115 framlagda förslaget tilllag om ändring i skollagen såvitt avser 14kap. 8§ med denändringen att paragrafen erhåller i bilaga 8 som Reservanternasförslag betecknade lydelse,14. Samverkan mellan myndigheter i vad gäller skolhälsovård,m.m. (mom.20)Under förutsättning av bifall till reservation 13Lars och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.19börjar med "Utskottet erinrar" och på s.20 slutar med "vidsocialstyrelsen" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att socialstyrelsenbör samverka med när det gäller skolhälsovården ochmed arbetarskyddsstyrelsen i frågor som rör arbetsmiljön iskolan. Regeringen bör komplettera resp. instruktion försocialstyrelsen, och arbetarskyddsstyrelsen i dettaavseende.Utskottet anser vidare att en tjänst som skolöverläkare börinrättas vid socialstyrelsen.Vad utskottet anfört om samverkan mellan myndigheter i vadgäller skolhälsovård, m.m. bör med bifall till motion1990/91:Ub179 yrkandena 4 och 5 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 20 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:20. beträffande samverkan mellan myndigheter i vad gällerskolhälsovård, m.m.att med bifall till motion 1990/91:Ub179 yrkandena4 och 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,15. Lagfäst rätt att välja skola (mom.22) och Val av skola(mom.23)(), (), BirgittaRydle (m), (m), () och EvaBengtsson (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.20börjar med "Utskottet erinrar" och på s.21 slutar med "tredjestycket" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att föräldrar ochelever bör ges ökad rätt att välja skola. Denna rätt skallgälla både fristående skolor och skolor inom det offentligaskolväsendet. När det gäller föräldrars och elevers val avskola är närhetsprincipen självfallet viktig. Att kunna väljaskola skapar i sig ett engagemang hos såväl elever, föräldrarsom personal. Därigenom utvecklas även skolverksamheten. Braskolor blir efterfrågade. För de skolor som inte blir likapopulära ges tydlig signal om att åtgärder bör vidtas.Regeringen bör återkomma till med förslag till delslag om rätten att välja skola, dels lag om val av skola ienlighet med vad som anförts i ifrågavarande motioner.Detta bör med bifall till motionerna 1990/91:Ub181yrkande 7, 1990/91:Ub183 yrkandena 11 och 12 samt 1990/91:Ub186yrkande 2 och med avslag på proposition 1990/91:115 i denna deloch motion 1990/91:Ub187 yrkande 3 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:22. beträffande lagfäst rätt att välja skolaatt med bifall till motionerna 1990/91:Ub181yrkande 7 och 1990/91:Ub183 yrkandena 11 och 12 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:23. beträffande val av skolaatt med bifall till motion 1990/91:Ub186 yrkande 2och med avslag på proposition 1990/91:115 i denna del samtmotion 1990/91:Ub187 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,16. Förläggning av icke obligatoriska inslag i utbildningen(mom.25)(), i (c), YlvaJohansson (v) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.22börjar med "Utskottet uppfattar" och på s. 23 slutar med"tredje stycket" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att den föreslagnaändringen av 3kap. 11§ skollagen, vilken gör det möjligtför kommunerna att förlägga hemspråksundervisning tilllördagar, innebär flera nackdelar för invandrareleverna ochinvandrarundervisningen.För det första försvåras samplaneringen mellan ämnet svenskasom andraspråk, studiehandledning på hemspråk samthemspråksundervisningen och andra undervisningsämnen. För detandra omöjliggörs en integrering av studiehandledningen påhemspråk. För det tredje kommer hemspråksundervisningen attuppfattas som mindre viktigt vilket kan leda till att flerelever än normalt kommer att välja borthemspråksundervisningen. Slutligen anser utskottet attregeringens förslag strider mot vad utskottet i betänkande1990/91:UbU7 anfört om värdet av en naturlig tvåspråkighet ilandet och att hemspråksundervisningen bör ha samma ställningsom undervisningen i andra ämnen i skolan och ges likvärdigaarbetsmöjligheter.Utskottet föreslår att med bifall till motionerna1990/91:Ub180 yrkande 4, 1990/91:Ub181 yrkande 10 och1990/91:Ub187 yrkande 4 avslår det i proposition 1990/91:115framlagda förslaget till lag om ändring i skollagen såvittavser 3kap. 1§ tredje stycket.dels att moment 25 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:25. beträffande förläggning av icke obligatoriska inslag iutbildningenatt med bifall till motionerna 1990/91:Ub180yrkande 4, 1990/91:Ub181 yrkande 10 och 1990/91:Ub187 yrkande 4avslår det i proposition 1990/91:115 framlagda förslaget tilllag om ändring i skollagen såvitt avser 3kap. 1§ tredjestycket,17. Minsta gruppstorlek för anordnande avhemspråksundervisning (mom.26)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.23börjar med "beslut" och slutar med "yrkande 9" bortha följande lydelse:Utskottet anser att rätten till hemspråksundervisningen skallgrundas på den enskilda elevens behov av ett språkstöd. Enbestämmelse om en rimlig minsta gruppstorlek för anordnande avhemspråksundervisning, vilken avser att begränsa en kommunsskyldighet att anordna hemspråksundervisning, skulle enligtutskottets uppfattning stå i strid med denna rätt.Krav på en minsta gruppstorlek om fem elever kan innebära attelever i glesbygdskommuner eller elever som har ett mindrespråk som hemspråk i praktiken kommer att förlora sin rätt tillhemspråksundervisning. Utskottet anser mot denna bakgrund attnågon minsta rimliga gruppstorlek inte bör fastställas somgräns för kommunernas skyldighet att anordnahemspråksundervisning. Detta bör med bifall tillmotionerna 1990/91:Ub180 yrkande 5 och 1990/91:Ub181 yrkande 9som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 26 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:26. beträffande minsta gruppstorlek för anordnande avhemspråksundervisningatt med bifall till motionerna 1990/91:Ub180yrkande 5 och 1990/91:Ub181 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,18. Godkännande av fristående skolor (mom.27)(), (), BirgittaRydle (m), (m), () och EvaBengtsson (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.24börjar med "Utskottet vill" och slutar med "andra stycket" bortha följande lydelse:Utskottet anser att möjligheterna att starta och på rättvisavillkor driva en fristående skola är en medborgerlig rättigheti en demokrati. Det bör stå föräldrar och lärare fritt attstarta skolor under förutsättning att de bygger på för detsvenska samhället grundläggande värderingar som demokrati,tolerans och alla människors lika värde samt uppfyllerläroplanens krav. Det bör ankomma på kommunerna att, om dessavillkor är uppfyllda, godkänna sådana skolor somstatsbidragsberättigade.Utskottet föreslår att med bifall till motionerna1989/90:Ub225 yrkandena 3 och 4, 1990/91:Ub6 yrkande 8 delvis,1990/91:Ub35 yrkande 6, 1990/91:Ub241 yrkande 11 och1990/91:Ub821 yrkande 15 antar det i proposition 1990/91:115framlagda förslaget till lag om ändring i skollagen såvittavser 9kap. 1§ andra stycket med den ändringen attparagrafen erhåller i bilaga 9 som Reservanternas förslagbetecknade lydelse.dels att moment 27 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:27. beträffande godkännande av fristående skoloratt med bifall till motionerna 1989/90:Ub225yrkandena 3 och 4, 1990/91:Ub6 yrkande 8 delvis, 1990/91:Ub35yrkande 6, 1990/91:Ub241 yrkande 11 och 1990/91:Ub821 yrkande15 antar det i proposition 1990/91:115 framlagda förslaget tilllag om ändring i skollagen såvitt avser 9kap. 1§ andrastycket med den ändringen att paragrafen erhåller i bilaga 9som Reservanternas förslag betecknade lydelse,19. Statsbidrag till fristående skolor fr.o.m. budgetåret1992/93 (mom.28, motiveringen)(), (), (), (), (m), (), i (c) och ()anseratt den del av utskottets yttrande som på s.25 börjar med"Det tar" och slutar med "/93" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att denna förändring av bidragsordningen förfristående skolor bör göras fr.o.m. budgetåret 1991/92.20. stadieindelning (mom.29)(), i (c), YlvaJohansson (v) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.26börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "första stycket"bort ha följande lydelse:Utskottet vill peka på att stadieindelningen i grundskolanhar varit betingad av lärarutbildningens och de statligtreglerade avtalens indelning i skilda lärarkategorier samt dettidigare statsbidragets konstruktion med bl.a. skildadelningstal för klasserna på de olika stadierna. Eftersom dessabetingelser inte längre föreligger behövs det inte heller någrabestämmelser i skollagen om stadieindelning. Mot denna bakgrundoch med hänvisning till den tillsattaläroplanskommitténs arbete med att ta fram ett gemensamtmåldokument för skola och barnomsorg anser utskottet detotidsenligt att behålla den gamla stadieindelningen igrundskolan. Detta bör med bifall till motionerna1990/91:Ub180 yrkande 3 och 1990/91:Ub187 yrkande 1 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 29 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:29. beträffande stadieindelningatt med bifall till motionerna 1990/91:Ub180yrkande 3 och 1990/91:Ub187 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,21. Lagfäst rätt till gymnasiestudier, m.m.(mom.31)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.27börjar med "Utskottet vill erinra" och slutar med "och 14" bortha följande lydelse:Utskottet anser att regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag till dels lag om rätt till tre årsgymnasieutbildning, dels lag om rätt för varje elev tillindividuellt program i gymnasieskolan, dels ock lag om rätttill studieavbrott i gymnasieskolan. Detta bör medbifall till motion 1990/91:Ub181 yrkandena 12, 13 och 14 somsin mening ge regeringen till känna.dels att moment 31 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:31. beträffande lagfäst rätt till gymnasiestudier,m.m.att med bifall till motion 1990/91:Ub181 yrkandena12, 13 och 14 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,22. Gymnasieutbildning på entreprenad (mom.32)(), (), BirgittaRydle (m), (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.27börjar med "Utskottet vill hänvisa" och slutar med "avriksdagen" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de bestämmelser i skollagen bör avskaffassom hindrar en kommun att låta en utomstående organisationeller ett företag anordna utbildning på gymnasial nivå.Särskilt i skulle utbildning ientreprenadform kunna vara attraktivt. Ett samarbete mellangymnasieskolan och vissa branschorganisationer skulle kunnaförbättra utbildningen med tanke på möjligheten att få tillgångtill utrustning och lokaler av god kvalitet.Vad utskottet anfört om gymnasieutbildning på entreprenad börriksdagen med bifall till motion 1990/91:Ub330 som sin meningge regeringen till känna.dels att moment 32 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:32. beträffande gymnasieutbildning på entreprenadatt med bifall till motion 1990/91:Ub330 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,23. Lagfäst rätt till kostnadsfria skolmåltider (mom.33)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.27börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "yrkande 6" bortha följande lydelse:Skolmåltiderna har i flera kommuner fått känna av kraftigabesparingar. Detta har lett till att skolmaten blivit sämre ochofta inte uppfyller den tredjedel av dagens näringsbehov somskolmaten bör innehålla.Utskottet föreslår att det i skollagen skrivs in att elevernautan kostnad skall ha tillgång till skolmåltider motsvarandeminst en tredjedel av det dagliga näringsbehovet. Regeringenbör återkomma till med förslag till lag i enlighetmed utskottets ställningstagande. Detta bör medbifall till motion 1990/91:Ub180 yrkande 6 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 33 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:33. beträffande lagfäst rätt till kostnadsfriaskolmåltideratt med bifall till motion 1990/91:Ub180 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,24. Granskning av läromedel (mom.42), och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.28börjar med "Utskottet har" och slutar med "av läromedel" bortha följande lydelse:Utskottet ställer sig positivt till förslaget att statensgranskning av läromedel skall upphöra. Enligt utskottetsuppfattning bör inte heller inom ramen för sinutvärdering ta på sig någon granskningsuppgift. Om en sådantrots allt skulle behövas bör den kunna utföras av oberoendeförfattare, forskare och olika sakkunniga. Sådana aktörerskulle även kunna vitalisera de läromedel som produceras förskolan.Vad utskottet anfört om granskning av läromedel bör riksdagenmed bifall till motion 1990/91:Ub183 yrkande 15 och medanledning av proposition 1990/91:115 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 42 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:42. beträffande granskning av läromedelatt med bifall till motion 1990/91:Ub183 yrkande 15och med anledning av proposition 1990/91:115 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Tioårig skolplikt (mom. 6), och (allam) anför:Vad beträffar måldokument för skilda skolformer inkl.barnomsorgen vill vi hänvisa till den uppfattning vi redogjortför i motion 1990/91:Ub241 av m.fl.2. Delegering av beslut (mom. 16)() anför:Vänsterpartiet har i partimotioner föreslagit en modell försjälvförvaltande skolor som innebär att en skolenhetsstyrelsebestående till hälften av elever och till hälften av dem som äranställda på skolan får ansvar för drift, verksamhet och budgetinom de ramar som de politiskt valda beslutar.För att det skall bli möjligt för de politiskt valda i enkommun att välja självförvaltning enligt denna modell krävs enändring av kommunallagstiftningen. kommer inom kortatt ta ställning till förslag om sådan ändring i samband medatt motionerna med anledning av proposition 1990/91:117behandlas.3. Statsbidrag till fristående skolor fr.o.m. budgetåret1992/93 (mom.28)(), (), BirgittaRydle (m), (m) och () anför:Enligt vår mening är vad utskottet anfört om statsbidrag tillfristående skolor för skolpliktiga elever och kommunernasfördelning av dessa bidrag väl förenligt med vad vi längeanfört om ett s.k. skolpengssystem. Ett fullständigtgenomförande av ett sådant system förutsätter andra reglerbeträffande kommunernas informationsskyldighet till elever ochföräldrar, rätten att välja skola samt fördelningen av dekommunala medlen för skolan.4. Statsbidrag till fristående skolor fr.o.m. budgetåret1992/93 (mom.28)(), (), BirgittaRydle (m), (m) och () anför:Vi har i detta sammanhang accepterat vad utskottet anfört omstatsbidrag till fristående skolor över grundskolenivå. Vi villdock erinra om att vi i annat sammanhang (reservation 5 ibetänkande 1990/91:UbU9) förordat att statsbidragen till sådanafristående skolor, som har ett innehåll som motsvarargymnasieskolans, skall vara likvärdiga med bidragen till denkommunala gymnasieskolan. anser vi att statsbidragentill fristående skolor, vilkas undervisning motsvarargymnasieskolans, bör inordnas i ett liknande system som det somnu införs för fristående skolor på grundskolenivå. Bilaga 2Bilaga 3Bilaga 4Bilaga 5Bilaga 6Förslagsåvitt avser ikraftträdande- och övergångsbestämmelser m.m.Bilaga 7Lag om ändring i lagen (1991:000) om ändring i skollagen(1985:1100)Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:000) om ändring iskollagen1 (1985:1100)dels att 3 kap. 7, 9, 17, 19, 20 och 21 §§, 4 och 6--9kap., 15 kap. 7§ samt punkten 6 i övergångsbestämmelsernatill lagen (1990:1477) om ändring i skollagen skall upphöra attgälla,dels att rubriken närmast före 3 kap. 17§ skall utgå,dels att nuvarande 1 kap. 14§ och 3 kap. 6§ skallbetecknas 1 kap. 16§ resp. 3 kap 7§,dels att 3 kap. 1, 4, 5, 8, 10--14 och 16§§, 5 kap. 11och 30§§, 10kap. 1, 3 och 5§§, 11 kap. 15 och 23§§, 12kap. 14§, 13 kap. 13§, 14 kap. 1, 3, 4 och 8§§, 15 kap.6§, övergångsbestämmelserna till lagen (1991:000) om ändringi skollagen, rubriken till 3 kap. samt rubriken närmast före 3kap. 1§ skall ha följande lydelse,dels att rubriken närmast före nuvarande 3 kap. 6§skall sättas närmast före 3 kap. 7§,dels att det i lagen skall införas fem nya kapitel, 4 och6--9 kap., samt fyra nya paragrafer, 1 kap. 14§, 3 kap. 6§,10 kap. 6§, 15 kap. 13 och 14§§, av följande lydelse.Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser1. Denna lag träder i kraft och tillämpas påundervisning som äger rum därefter, om inte annat föreskrivsnedan.Genom lagen upphävs vuxenutbildningslagen (1984:1118) ochlagen (1986:159) om grundläggande svenskundervisning förinvandrare.2. Bestämmelserna 5 och 11--13kap. tillämpas först i frågaom sådan utbildning som äger rum efter . Förutbildning i gymnasieskolan, för vuxenutbildning och förundervisning i svenska för invandrare som äger rum före den 1juli 1992 gäller äldre bestämmelser, dock med de undantag somanges nedan under 8--15. Intill skall ocksåtillämpas bestämmelserna om uppföljningsansvaret i 3kap.18§ i dess äldre lydelse.3. Utöver vad som följer av 3kap. i dess nya lydelse skallbestämmelserna i 3kap. 7 och 16§§ i deras äldre lydelsetillämpas beträffande barn födda . Vad som sägs omlänsskolnämnden i 3kap. 16§ skall dock i stället avsestyrelsen för utbildningen.4. Bestämmelsen i 3kap. 8§ skall tillämpas först fr.o.m.den 1 juli 1997. Till dess gäller att hemkommunen får medgebarn att börja i eller i annan skola för vanligskolplikt redan det kalenderår de fyller , om barnetsvårdnadshavare begär det. Motsvarande skall under samma tidgälla huvudmannen för särskolan resp. specialskolan såvittgäller skola för särskild skolplikt. I fråga om sameskolanlämnas sådant medgivande av sameskolstyrelsen.1 Lydelse enligt förslaget i 1990/91:Ubu165. Sådana utbildningar i gymnasieskolan som har påbörjatsföre men då ännu inte slutförts skallhuvudmannen fortsättningsvis anordna till dess eleverna haravslutat dem. Huvudmannen får för sådan fortsatt utbildninganordna samtliga de studievägar som huvudmannen hade rätt attanordna under /92. Intagning till årskurs 4 avfyraårig teknisk linje får dock inte ske efter /93.Som elevområde för grenar och varianter som börjar i högreårskurs gäller de elevområden som fanns under /92.I fråga om interkommunal ersättning för sådan utbildning somavses i första stycket tillämpas bestämmelserna i 8 andra ochtredje styckena.6. En kommun eller landstingskommun som under /92hade rätt att anordna utbildning på linjer i gymnasieskolan fåräven efter , som alternativ till de nationellaprogrammen, anordna dessa linjer med undantag för tvåårigekonomisk och tvåårig teknisk linje. Intagning till årskurs 1får dock inte ske efter /95.Har elever tagits emot på linjer med stöd av första stycket,skall utbildningen fortsättningsvis anordnas till dess elevernahar avslutat den.Bestämmelserna om nationella program skall tillämpasbeträffande sådan utbildning på linjer som anordnas enligtförsta stycket.En kommun eller landstingskommun som under /92hade rätt att anordna utbildning på specialkurser igymnasieskolan får även efter , som alternativtill de nationella programmen, anordna dessa specialkurser.Intagning får dock inte ske efter läsåret 1994/95.7.