bet · GF01JoU2 · 1991-10-24 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande sex motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden om vissa djurskyddsfrågorm.m. Motionerna gäller skärpta regler för handeln medutrotningshotade djur och det svenska epizootiskyddet. 1990/91:Jo507 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att förordningen (1975:542) ändrasså att utförsel av levande exemplar av art som upptagits på deni motionen nämnda konventionens bilagor 1--3 endast får beviljasom exemplaret är fångat eller uppfött i ,2. att hos regeringen begär lagförslag innebärandeatt i lagen arbetas in de i motionen nämnda rekommendationernabeträffande hanteringen av utrotningshotade djur.1990/91:Jo521 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att frågan om epizootiskyddet bör hävdas iljuset av ökad internationell integration för att bibehålla detgoda djurhälsoläget i Sverige.1990/91:Jo789 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reglering av inrikes handel med ochinnehav av utrotningshotade vilda djur,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i förordningen (1975:542) att reexport av levande djurav utrotningshotade arter i princip blir förbjudet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utrotningshotade akvariefiskar och fiskfrån kallvattenakvarier. Handel med utrotningshotade djurMotionernaI folkpartimotionen Jo789 framhålls att saknar enreglering av inrikes handel med hotade arter. I många länderkrävs för innehav av en hotad art ett intyg som garanterarexemplarets ursprung i enlighet med Washingtonkonventionensbestämmelser (s.k. CITES-intyg). Länderna har således ettinrikes handelsförbud (yrkande 1). fungerar som ettgenomgångsland i den illegala internationella handeln. Sverigetillåter inte import av levande djur, som finns iWashingtonkonventionens (CITES) bilagor, om de kommer frånannat land än djurens ursprungsland. Då finns det enligtmotionärerna inte heller skäl att tillåta export av andra djurän exemplar som har som ursprungsland. Det vore såledeslogiskt att förbjuda all reexport. Regeringen bör utarbeta ettförslag till sådan ändring i förordningen (1975:542) omtillämpning av konventionen om internationellhandel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter(yrkande 2). Många hotade arter finns bland akvariefiskarna.Störst är problemet med saltvattenfisk som ärvildfångad. Lagstiftningen är mycket bristfällig. saknas många fiskarter. Även när det gällerkallvattensakvarier finns brister i lagstiftningen.Naturvårdsverket bör få i uppdrag att se över vilka möjligheterdet finns att komma till rätta med problemen (yrkande 3). Imotion Jo507 (v) yrkas att förordningen 1975:542 ändras så attutförseltillstånd för levande exemplar av en art som upptagits iCITES-konventionens bilagor endast får beviljas om exemplaret ärfångat eller uppfött i (yrkande 1). Enligt motionärernabör regeringen utarbeta ett nytt lagförslag beträffandehanteringen av utrotningshotade djur. Reglerna skall därvidskärpas och anpassas till EG. Införsel av i ursprungslandfredade arter bör ej tillåtas. Kontrollen måste skärpas.Beredskap att ta hand om olagliga sändningar måste utvecklas.Handel med hotade arter inom landet måste regleras, exempelvisgenom registrering av innehav. Krav på auktorisation avkonservatorer bör införas (yrkande 2).Utskottets övervägandenInternationell handel med utrotningshotade djur regleras iWashingtonkonventionen (CITES). har ratificerat ochäven överfört konventionen som gällande svensk lag (Förordning1975:542 om tillämpning av konventionen ominternationell handel med utrotningshotade arter av vilda djuroch växter). Närmare föreskrifter om förordningens tillämpninghar utfärdats av lantbruksstyrelsen (LSFS1990:15). Fr.o.m. den8 gäller importrestriktioner för levande djurupptagna i konventionens bilagor I, II och III. Genom kraven påimporttillstånd kan sådan import av djur som innebär ett hot motsärskilt sårbara arter stoppas, ursprungsland kontrolleras ochimporttillstånd vägras, om djurtransporten inte sker på ett fråndjurskyddssynpunkt tillfredsställande sätt. Till ansökan omutförsel eller återutförsel skall fogas försäkran från exportöratt djuret fötts i fångenskap eller uppgift om tidpunkt och sättför förvärvande av djuret, dvs. att djuret förvärvats i enlighetmed konventionens bestämmelser. Avser ansökan djur som upptagitsi konventionens bilaga I (omfattar alla arter som hotas avutrotning) skall till ansökan även bifogas införseltillståndutfärdat av behörig myndighet i mottagarlandet.Hanteringen av utrotningshotade djur inom regleras avföreskrifter i skilda författningar. Beträffande levande viltinnebär reglerna i jaktlagen (1987:259) att viltet är fredat ominte annat följer av lagen. Fredningen gäller även ägg och bon.Regeringen får dessutom, för att skydda utrotningshotadesällsynta djurarter, föreskriva att vilt som omhändertas,påträffas dött eller dödas skall tillfalla staten. har meddelats i jaktförordningen (1987:905). Medstöd av 14 § naturvårdslagen (1964:822) kan länsstyrelsernaeller besluta om fridlysning av bl.a.djurarter. Sådan fridlysning kan dock bara ske för arter sominte omfattas av bestämmelserna i jakt- ellerfiskelagstiftningen. Enligt 14 § tredje stycket kan till skyddför djurlivet för vissa områden meddelas inskränkningar i rättentill jakt eller rätten att uppehålla sig inom området. Iepizootilagen (1980:369) regleras djurhållningen såvitt avserbekämpningen av allmänfarliga djursjukdomar.Ett stort antal djurarter hotas av den internationella handelnmed levande djur. Handeln är av mycket stor omfattning ochomsätter stora värden. Washingtonkonventionen utgör ett viktigtinstrument i arbetet för att säkerställa de utrotningshotadearternas fortlevnad och för att utöka och förbättra skyddet avvissa arter av djur mot rovdrift genom internationell handel.Konventionen förutsätter att berörda länder vidtar lämpligaåtgärder för att genomföra bestämmelserna i konventionen. Detskydd som konventionens regelsystem erbjuder de utrotningshotadedjurarterna är således helt beroende av hur de länder somratificerat konventionen säkerställer dess efterlevnad.Utskottet delar synpunkterna i motionerna Jo507 och Jo789yrkandena 1 och 2 så till vida att lagstiftningen måste getillräckliga möjligheter att ingripa mot oönskad handel meddessa arter. En betydande samstämmighet kan dock sägas rådamellan å ena sidan den ambitionsnivå som kommer till uttryck iden reglering av den internationella handeln medutrotningshotade djur som redovisats ovan och å andra sidan dekrav som förts fram i berörda motioner. konstaterarutskottet att dessa frågor i första hand hör till regeringensoch jordbruksverkets kompetensområde. Utskottet förutsätter attregeringen och berörda myndigheter anser dessa frågor angelägnaoch vid behov vidtar erforderliga åtgärder. Utskottet finner motbakgrund av det anförda inte anledning föreslå någon riksdagensåtgärd i anledning av motionerna Jo507 och Jo789 yrkandena 1 och2. Motionerna avstyrks således i berörda delar.Med det anförda avstyrks även motion Jo789 yrkande 3.EpizootiskyddetMotionenI motion Jo521 (c) yrkande 4 framhålls att frågan omepizootiskyddet bör hävdas i ljuset av ökad internationellintegration för att bibehålla det goda djurhälsolägeti . Genom en organiserad hälsokontroll på besättningsnivåoch en rådgivning baserad på sjukdomsinformation frånköttbesiktningen vid slakten har ett unikt system föratt bekämpa sjukdomar bland slaktdjuren.Utskottets övervägandenSjukdomssituationen i , både när det gälleranimalieproduktionens djur liksom övriga djur, är mycket god ijämförelse med förhållandena i t.ex. vissa . Sverigehar varit förskonat från utbrott av s.k.epizootiska sjukdomar som t.ex. mul- och klövsjuka och svinpest.Som underlag för ett svenskt ställningstagande i de nyligenavslutade EES-förhandlingarna mellan EFTA och EG har i vårt landunder ett omfattande arbete utförts med attjämföra med motsvarande svenska bestämmelser. Manhar därvid kunnat konstatera att det visserligen föreliggerskillnader mellan bestämmelserna men att dessa inte bedömsinnebära någon försämring för del. I den senastupprättade beskrivningen av förutsättningarna för ett närmandetill EG -- Konsekvenser av ett svenskt EG-medlemskap, ,UDH -- framhålls bl.a. att utgångspunkten för ett svensktmedlemskap i är att vi skall sträva efter att inte försämrautan om möjligt förbättra sjukdomssituationen i landet. Ettmedlemskap innebär dock att man måste räkna med ett ökatsmittryck till följd av ökad handel och slopad gränskontroll ominte åtgärder vidtas inom ramen för . En sådanåtgärd är att redovisa för EG den goda sjukdomssituationen som föreligger. Ett "godkännande" från EGs sida av den svenskaredovisningen öppnar möjligheter att i samband med importföreskriva särskilda införselregler till utan att detkommer att betraktas som s.k. tekniska handelshinder.Motsvarande gäller också för de kontrollprogram som genomförsinom den svenska animalieproduktionen, t.ex. leukoskontroll hosnötkreatur.Utskottet kan för sin del konstatera att ovan redovisadeutgångspunkter för ett svenskt närmande till EG inte i någotväsentligt avseende avviker från de synpunkter som framförts imotion Jo521 yrkande 4. Det arbete som bedrivs på detta områdesynes därmed väl ägnat att tillgodose motionärernas önskemål omett fortsatt gott hälsoläge inom den svenskaanimalieproduktionen. Yrkandet påkallar således ingenytterligare åtgärd. beträffande handel med utrotningshotade djuratt avslår motionerna 1990/91:Jo507 och1990/91:Jo789 yrkandena 1 och 2,2. beträffande utrotningshotade akvariefiskar m.m.att avslår motion 1990/91:Jo789 yrkande 3,3. beträffande det svenska epizootiskyddetatt avslår motion 1990/91:Jo521 yrkande 4.Stockholm den 24 oktober 1991På jordbruksutskottets vägnarGöran PerssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), iKolmården (kds), (nyd), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.