bet · GE01UbU21 · 1991-05-28 00:00:00 — Den statliga administrationen på utbildningsområdet, m.m. 1990/91UbU21ÅTTONDE HUVUDTITELNI detta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagtriksdagen i proposition 1990/91:100 bilaga 10() under punkterna B1. och iproposition 1990/91:150 bilaga I:5 ()under avsnitt B.Det offentliga skolväsendet och bilaga II:7() under avsnitten 2. Den statligaskoladministrationen och 3. Grundläggande högskoleutbildningoch forskning och forskarutbildning jämte motioner. Ibetänkandet läggs vidare fram förslag om ett särskilt bidragtill vissa för /91.PropositionernaProposition 1990/91:100Statens skolverkRegeringen har under punkt B 1 (s. 56--57) föreslagit1. att , i avvaktan på särskild proposition iämnet, till för /92 beräknarett förslagsanslag på 371759000 kr.Statens skolhandikappinstitutRegeringen har under punkt B 2 (s. 58) föreslagit2. att , i avvaktan på särskild proposition iämnet, till för budgetåret1991/92 beräknar ett förslagsanslag på 26 533 000 kr.Proposition 1990/91:150Statens skolverkRegeringen har under punkt B1 i bilaga I:5 (s.1--3)föreslagit1. att under åttonde huvudtitelns förslagsanslagStatens skolverk för /92 anvisar ett belopp somär . lägre än vad som beräknats i proposition1990/91:100 bil. 10.Statens institut för handikappfrågor i skolanRegeringen har under punkt B 2 i bilaga I:5 (s. 3--5)föreslagit2. att under åttonde huvudtitelns förslagsanslagStatens i skolan anvisar53906000 kr. utöver vad som beräknats i proposition1990/91:100 bil. 10.Kostnader för m.fl. myndighetersavvecklingsorganisationRegeringen har under punkt B 20 i bilaga I:5 (s. 5--6)föreslagit3. att till Kostnader för m.fl.myndigheters avvecklingsorganisation för /92anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kr.Den statliga skoladministrationenRegeringen har under avsnitt 2 i bilaga II:7 (s.64--65, 79)föreslagit1. att tar del av vad i propositionen anförts omden statliga skoladministrationen.Grundläggande högskoleutbildning och forskning ochforskarutbildningRegeringen har under avsnitt 3 i bilaga II:7 (s.66--76, 79)föreslagit2. att godkänner vad i propositionen anförts omuniversitets- och högskoleämbetets arbetsuppgifter,3. att under åttonde huvudtitelns förslagsanslagUniversitets- och högskoleämbetet för /92anvisar ett belopp som är . lägre än vad somföreslagits i proposition 1990/91:100 bil. 10,4. att under åttonde huvudtitelnsreservationsanslag Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m.för /92 anvisar ett belopp som är 1000000kr. lägre än vad som föreslagits i proposition 1990/91:100 bil.10,5. att godkänner vad i propositionen förordats ominrättande, tillsättande och omprövning av tjänst somprofessor,6. att godkänner de riktlinjer för omställning ochminskning av den statliga administrationen inom högskolan,universitets- och högskoleämbetet, forskningsråden,forskningsinstitut samt andra myndigheter med uppgifter inomforskningsområdet som anförts i propositionen. Motioner från allmänna motionstiden 19911990/91:Ub215 av m.fl. (m) vari yrkasatt beslutar att förlägga statensskolhandikappinstitut till Stockholm.1990/91:Ub219 av och (fp, c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om direktiv till den utredning som pågårinom att särskilt studera länsförutsättningar att bli lokaliseringsort för ett inom skolväsendet.1990/91:Ub237 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om särskilda insatser för ett drogförebyggandearbete i det nya skolverket.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So237.1990/91:Ub259 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidragsgivning till vissaorganisationer,8. att avslår regeringens förslag om att anvisa3874000 kr. som bidrag till löntagarorganisationerna,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den regionala organisationen för stödtill handikappade elever.1990/91:Ub264 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av institutet förhandikappfrågor till län.1990/91:Ub266 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om framtida organisation.1990/91:Ub267 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av en av skolverketsregionala enheter till Härnösand.1990/91:Ub270 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hörselkonsulenter och regionala team fördöva och hörselskadade elever.1990/91:Ub277 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett särskilt "skolhandikappinstitut",2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om "skolhandikappinstitutets" placering.1990/91:Ub287 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att beslutar att inte ge bidrag tilllöntagarorganisationerna inom skolans område och därmed underanslaget B 1. mindre än vadregeringen föreslagit.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf514.1990/91:Ub296 av och ()vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det nya får i uppgift attuppmärksamma hörselskadades skolsituation,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt den regionala stödorganisationen behöver ha personal medkunskap om hörselskadade och döva.1990/91:Ub298 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den regionala organisationen förutveckling, uppföljning och utvärdering inom skolområdet.1990/91:Ub302 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det nya handikappinstitutet skallta till vara de lokala, regionala handikapporganisationernaserfarenheter.1990/91:Ub321 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsynen av skolans hälsoarbete,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av uppföljning avskolhälsovårdens arbete.1990/91:Ub325 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att det nya institutet förhandikappfrågor får till uppgift att uppmärksammahörselskadades skolsituation,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den regionala stödorganisationen.1990/91:Ub328 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelen med att placeraskolhandikappinstitutet i i stället för i Härnösand.1990/91:Ub342 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom som regioncentrum för skolverketstillsynsfunktioner.1990/91:Ub813 av m.fl. (mp) vari yrkas23. att beslutar att under /92reducera anslaget B 1. med 30000000 kr.1990/91:Ub821 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sanktionsmöjligheter på skolområdet.1990/91:Ub824 av m.fl. (m) vari yrkas2. att beslutar att avskaffa det statliga bidragettill löntagarorganisationernas verksamhet med skolinformation,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om medel för en fristående utvärdering,4. att till för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag av . ienlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Ub825 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förläggning av statensskolhandikappinstitut till Örebro.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A503.Motioner med anledning av proposition 1990/91:1501990/91:Ub191 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anslagen till den statligaskoladministrationen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokaliseringen av statenshandikappinstitut,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en gemensam central myndighet påutbildningsområdet,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet att skilja påmyndighetsutövning och utvärdering,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekvivalering av betyg,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att anföra besvär övervissa lokalt fattade beslut i tillsättningsfrågor.1990/91:Ub194 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt det nya handikappinstitutet bör samlokaliseras med någon avrikscentralerna,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt specialskolorna bör avvecklas som egna myndigheter fr.o.m.starten av ,. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rikscentralernas tryckeri,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om projektet /91:Ub195 av och (m, fp) variyrkas1. att hos regeringen begär förslag till utökningav den högre utbildningen och ombildning av universitet ochforskningshögskolor till fristående stiftelser i enlighet medvad som i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att pröva ett system där studenternasval av utbildning påverkar resursfördelningen,3. att godkänner riktlinjer för omställning ochminskning av den statliga administrationen vad gäller högreutbildning och forskning i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om examination, m.m. inomforskarutbildningen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för att främja en ökadinternationalisering av den högre utbildningen.1990/91:Ub197 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om linjesystemet,2. att avslår regeringens förslag vad gällerinrättande och omprövning av professorstjänster,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om biträdande professor,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att minskade kostnader föradministration skall tillfalla forskningsverksamheten,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av statens institut förhandikappfrågor i skolan.1990/91:Ub198 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att effektiviseringen av högskolansinterna organisation måste växa fram som ett resultat avinternt utvecklingsarbete och att de uppkomna besparingarnaskall komma undervisningen till godo,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att UHÄ bör ha någon form avsanktionsmöjligheter gentemot högskoleenheterna itillsynsärenden,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att någon avgiftsbeläggning av dens.k. ekvivaleringsverksamheten inte bör införas,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att överväga en mer friståendeställning för högskolans grundutbildningsråd,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lärarutbildningens likvärdighetskall garanteras även vid ett avskaffande av linjesystemet,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidsbegränsade förordnanden förpersonalen i fältorganisation,8. att beslutar att anslaget till skolverketminskas med . motsvarande den del som används tillbidragsgivning till olika organisationer,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resurser förhandikapporganisationernas samverkan med handikappinstitutet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att konsulenttjänsterna inom denspecialpedagogiska stödorganisationen ges en sådan placeringatt det nödvändiga samarbetet med fältorganisationunderlättas,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att specialskolorna även ifortsättningen bör ledas av en egen styrelse för resp. skola. Den statliga skoladministrationenI propositionen (del II, bilaga II:7) redovisasutgångspunkterna för förnyelsearbetet inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde. konstaterar att betydande strukturförändringar ocheffektiviseringar har genomförts inom departementets områdeunder senare år.Den statliga skoladministrationen har i hög grad berörtsav det senaste årets reformarbete inom skolområdet. Enligtriksdagens beslut om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18,bet. UbU4, rskr. 76) avvecklas sålunda ,länsskolnämnderna och medutgången av . Istället inrättas ett nytt ämbetsverk,statens skolverk, samt ett nytt institut, statens institut förhandikappfrågor i skolan, den 1juli 1991. Den nya direktastatliga skoladministrationen innebär en radikalt minskadorganisation som medför en besparing på 100 milj.kr., framhållsi propositionen.I regeringens skrivelse 1990/91:50 om åtgärder för attstabilisera ekonomin och begränsa tillväxten av de offentligautgifterna aviserades ett treårigt program där hela denstatliga administrationen genom strukturella förändringar skallreduceras . I propositionen konstaterar föredragandestatsrådet nu att det uppsatta målet för skoldelen betyder ca31 milj.kr., vilket således redan har uppfyllts.Riksdagen bereds tillfälle att ta del av vad som anförts ipropositionen om den statliga skoladministrationen.Utskottet föreslår att utan erinran läggerproposition 1990/91:150 i denna del till handlingarna.Statens skolverkSkolverkets organisation, uppgifter m.m.Riksdagen uttalade i samband med beslutet om ansvaret förskolan (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76) att samtligatjänster i fältorganisation bör inrättas medtidsbegränsade förordnanden för att ge möjlighet att ständigttillföra organisationen ny kompetens och aktuella erfarenheterfrån utbildningsväsendet.I propositionen (del I, bilaga I:5 s.2) anmälerföredragande statsrådet att tidsbegränsade förordnanden förpersonal i fältorganisation för närvarandeberäknas kunna tillämpas endast i begränsad utsträckning.Rekryteringen till tjänster med tidsbegränsade förordnandenförsvåras om det inte finns möjlighet till automatisktjänstledighet från s.k. bottentjänst till vilken återgång kanske när det tidsbegränsade förordnandet upphört. konstaterar att den möjligheten försvann för lärareoch skolledare i och med att den statliga regleringen avifrågavarande tjänster upphörde fr.o.m. den 1januari 1991.Formerna för tidsbegränsade förordnanden måste enligtföredragande statsrådet utredas ytterligare, bl.a. i samarbetemed Svenska kommunförbundet.Enligt motion 1990/91:Ub198 (c) yrkande 7 är det väsentligtatt uttalande om tidsbegränsade förordnanden liggertill grund för rekryteringen av personal till skolverketsfältorganisation. Det bör ligga även i kommunernas intresse attdessa tjänster blir tidsbegränsade.Utskottet har liksom tidigare den bestämda uppfattningen attsamtliga tjänster inom fältorganisation skallinrättas med tidsbegränsade förordnanden. Formerna förtjänstledighet från eller landstingskommunalbefattning för att uppehålla sådan statlig tjänst vidskolverket bör bli föremål för åtgärd tillsammans medSvenska kommunförbundet och . Detta börriksdagen med anledning av motion 1990/91:Ub198 yrkande 7 somsin mening ge regeringen till känna.I fyra motioner aktualiseras vissa uppgifter förskolverket. Enligt motion 1990/91:Ub321 (c) bör skolverketbl.a. genom sin fältorganisation följa såväl skolanshälsofostrande arbete som skolhälsovården (yrkandena 6 och 7).Enligt motion 1990/91:Ub237 (c) bör det nya ägna dedrogförebyggande frågorna särskild uppmärksamhet i syfte attförstärka den drogförebyggande verksamheten i skolorna. Finskaspråkets ställning tas upp i motion 1990/91:Ub266 (s). Enligtmotionärerna är det väsentligt att det kommer att finnaskompetens för den finskspråkiga verksamheten inom det nyaskolverkets organisation.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Utskottet utgår från att de motionsledes aktualiseradefrågorna om hälsofostran och drogförebyggande verksamhet iskolan i första hand blir föremål för uppmärksamhet från delokala skolmyndigheternas sida. Till detta skall läggas attutskottet tillstyrkt regeringens förslag att det nyaskolverket skall vara tillsynsmyndighet för skolhälsovården.När det gäller den finskspråkiga verksamheten i grundskolanoch gymnasieskolan förutsätter utskottet att den liksom andraverksamheter inom skolväsendet kommer att bli föremål förskolverkets uppföljning, utvärdering och tillsyn.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1990/91:Ub237, 1990/91:Ub266 och1990/91:Ub321 yrkandena 6 och 7.I motionerna 1990/91:Ub267 och 1990/91:Ub342 (båda c)framförs förslag om lokaliseringen av skolverketsfältorganisation. I den förstnämnda motionen föreslås attriksdagen uttalar sig för att en av regionalaenheter skall lokaliseras till . Enligt den sistnämndamotionen bör en sådan enhet förläggas till . Slutligenbegärs i motion 1990/91:Ub298 (s) bl.a. att en del avskolverkets fältorganisation skall lokaliseras i näraanslutning till i som upparbetat ettfungerande nätverk med både kommuner och andrautbildningsanordnare när det gäller fortbildning.Utskottet erinrar om beslut om en flexibelfältorganisation för . I sitt av godkändabetänkande /91:UbU4 (s.50) anförde utskottet bl.a.följande:Inom det nya centrala ämbetsverket bör det finnas en särskildfältorganisation. Det bör ankomma på det centrala ämbetsverketatt placera personerna i denna fältorganisation i olika delarav landet. Hänsyn skall därvid tas till elevpopulationen ilandets olika delar, avstånden i riket samt fältorganisationensarbetsuppgifter. Samtliga tjänster i fältorganisationen börinrättas med tidsbegränsade förordnanden för att ge möjlighetatt ständigt tillföra organisationen ny kompetens och aktuellaerfarenheter från utbildningsväsendet. Förebild kan i vissutsträckning hämtas från den tidigare gymnasieinspektionen.Med hänvisning till tidigare riksdagsbeslut i ärendetavstyrker utskottet motionerna 1990/91:Ub267, 1990/91:Ub298 och1990/91:Ub342.Enligt motion 1990/91:Ub821 (fp) yrkande 3 är det i dagslägetoklart vilka sanktionsmöjligheter statsmakterna hargentemot kommuner som negligerar statliga beslut ochbestämmelser.Riksdagen fattade beslut om riktlinjer för uppföljning,utvärdering och tillsyn av skolan i samband med propositionenom ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76).Enligt utskottets mening (s.45) bygger en förändrad styrningoch ansvarsfördelning på övertygelsen att kommunerna är bereddaatt ta ett stort ansvar för skolan. Uppföljningen ochutvärderingen skall visa hur de klarar sina uppgifter.Resultaten från utvärderingen skall redovisas öppet.Föredragande statsrådet framhöll i propositionen (s.105)att det ändå inte kan betraktas som uteslutet att en kommun inågot avseende åsidosätter sina skyldigheter på ett sådant sättatt det inte bör passera opåtalat. I sådana fall anses detnödvändigt att staten har möjlighet att innehålla statsbidragför skolverksamheten i en kommun.Utskottet ställde sig bakom regeringens förslag om riktlinjerför uppföljning och utvärdering av skolans verksamhet.Mot denna bakgrund och med hänvisning till att det börankomma på regeringen att, när det nya bidragssystemet införs,meddela bestämmelser om innehållande av statsbidrag finnerutskottet att motionärernas yrkande i stort är tillgodosett,varför motion 1990/91:Ub821 yrkande 3 avstyrks.AnslagsfrågorDet samlade medelsbehovet under anslaget B1. för /92 beräknas av regeringen till219609000 kr., dvs. lägre än vad somberäknats i proposition 1990/91:100 bilaga 10. Enligtföredragande statsrådet har då beaktats den överföring somföreslås ske enligt propositionen om folkbildningen (prop.1990/91:82, bet. UbU18) från detta anslag till dels anslagetC2. Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen,dels anslaget C4. Bidrag till kontakttolkutbildning.För lönekostnader, övriga förvaltningskostnaderoch lokalkostnader har beräknats . Härtillkommer medelsberäkningar för statistikproduktion (9236000kr. ), nationell utvärdering och prov (. ), bidragtill elev- och föräldraorganisationer (.) samttill löntagarorganisationer (). Enligtföredragande statsrådet skall de resurser som beräknats förskolverket också omfatta kostnaderna för skolverketsöverklagandenämnd (jfr prop. 1990/91:115, bet. UbU17).I motionerna 1990/91:Ub824 (m) yrkande 2, 1990/91:Ub287 (fp)yrkande 1 delvis och 1990/91:Ub259 (c) yrkande 7 föreslås attriksdagen inte längre skall ge ekonomiskt bidrag tilllöntagarorganisationerna.Löntagarorganisationerna bör kunna bedriva sin verksamhet medskolinformation m.m. i önskad omfattning utan statliga bidrag.Utskottet anser att det är viktigt att det råder godakontakter mellan företrädare för de enskilda skolenheterna ochföreträdare för de anställda vid de företag som upplåterutbildningsplatser för eleverna och ansvarar för denarbetsplatsförlagda utbildningen i gymnasieskolan. Mot dennabakgrund anser utskottet att bidragen tilllöntagarorganisationerna fyller en funktion. Meddet anförda föreslår utskottet att avslår motionerna1990/91:Ub259 yrkande 7, 1990/91:Ub287 yrkande 1 delvis och1990/91:Ub824 yrkande 2.I motionerna 1990/91:Ub191 (m) yrkande 1 och 1990/91:Ub824(m) yrkandena 3 och 4 framförs förslag om anslagsbeloppetsstorlek. Enligt motionärerna bör utvärderingen av skolansverksamhet utföras av en från fristående instans.För detta ändamål bör anslås 75 milj.kr. inom anslagets ram.Det statliga bidraget till löntagarorganisationerna bör slopas,vilket innebär en minskning av anslaget med 3874000 kr.Motionärerna hävdar slutligen att den utlovade besparingen med100 milj.kr. inom den statliga skoladministrationen börgenomföras med utgångspunkt i anvisade medel för den statligaskoladministrationen för /91.Enligt motion 1990/91:Ub198 (c) yrkande 8 bör inteha till uppgift att förmedla bidrag till organisationer avolika slag. Bidraget till elev- och föräldraorganisationerna(.) bör kunna utbetalas direkt frånutbildningsdepartementet och bidraget tilllöntagarorganisationerna (.) bör upphöra helt.Även i motion 1990/91:Ub259 (c) yrkande 8 avvisas regeringensförslag om bidrag till löntagarorganisationerna. börsåledes till anvisa . för budgetåret1991/92, vilket är . mindre än vad regeringenföreslår.I motionerna 1990/91:Ub287 (fp) yrkande 1 delvis och1990/91:Ub813 (mp) yrkande 23, båda väckta , föreslås att anslagsbeloppet för skolverketreduceras med . resp. 30 milj.kr. i jämförelsemed regeringens förslag.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.I budgetpropositionen beräknades anslaget för statensskolverk till . för /92, inkl.23756000 kr. för nationell utvärdering och prov (tidigareunder eget anslag). För statens skolhandikappinstitutberäknades i budgetpropositionen . Sammanlagt beräknades således ibudgetpropositionen drygt 398 milj.kr. för den statligaskoladministrationen. I föreliggande proposition uppgårmotsvarande medelsberäkning till drygt 300 milj.kr., dvs. enbesparing med närmare 100 milj.kr. Slopandet av den statligadetaljregleringen av skolan och den förändradeansvarsfördelningen på skolområdet har gjort denna besparingmöjlig. Föredragande statsrådet anmäler i sammanhanget attresurser förts från anslaget B1. i skolanutifrån gränsdragningen mellan de båda myndigheterna.Då utskottet inte har något att erinra mot medelsberäkningenföreslår utskottet att med bifall till proposition1990/91:150, med anledning av proposition 1990/91:100 och medavslag på motionerna 1990/91:Ub191 yrkande 1, 1990/91:Ub198yrkande 8, 1990/91:Ub259 yrkande 8, 1990/91:Ub287 yrkande 1delvis, 1990/91:Ub813 yrkande 23 samt 1990/91:Ub824 yrkandena 3och 4 till för /92 anvisar ettförslagsanslag på 219609000 kr.Statens institut för handikappfrågor i skolanRiksdagens beslut om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18,bet. UbU4, rskr. 76) innebär bl.a. att statens institut förläromedel skall avvecklas med utgången av och att enny myndighet för stöd vid handikappade elevers skolgång skallinrättas fr.o.m. den 1juli 1991.