bet · GF01UU7 · 1991-11-14 00:00:00 — ILOs konvention om ursprungsbefolkningar 1991/92UU7SkrivelsenRegeringen har i skrivelse 1990/91:101 förelagt riksdagenInternationella arbetsorganisationens () konvention nr 169 omursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder i enlighet medvad som föreskrivs i ILOs stadga. Till skrivelsen har fogats enresolution som antogs i samband med konventionen vid . Av skrivelsen framgår bl.a. följande.Sverige inträdde som medlem av genom sin anslutning tillNationernas förbund 1920. antog 1957 en konvention (nr 107)samt en rekommendation (nr 104) om skydd för och integration avinfödda och andra i stammar eller i stamliknande förhållandenboende folkgrupper i självstyrande länder. ratificeradealdrig denna konvention eftersom den enligt både regering ochriksdag saknade aktualitet för svenskt vidkommande. 1986 höllsett expertmöte inom där det fastslogs att konventionen var ibehov av revision. En reviderad konvention utformades för atttillgodose urbefolkningars rätt att bli konsulterade och utövainflytande i frågor som berör dem. Konventionen antogs medröstsiffrorna 328 för, 1 emot och 49 nedlagda. Samtliga svenskaombud röstade för konventionen, som trädde i kraft den 5september 1991.Kriteriet för att ett folk enligt konventionen skall betraktassom stam- eller ursprungsfolk är att man själv identifierar sigsom sådant. Begreppet folk i konventionen är inte att likställamed begreppet folk i folkrätten. Regeringarna skall dock se tillatt ursprungsfolkens och stamfolkens rättigheter skyddas och attderas integritet respekteras. Dessa folk skall också utaninskränkningar åtnjuta mänskliga rättigheter och grundläggandefriheter. De skall vidare ha rätt att själva besluta i frågorsom rör deras utveckling. Regeringarna har ett ansvar att skyddaoch bevara miljön i de områden där dessa folk bor. Äganderättoch besittningsrätt till den mark som folken traditionellt beborskall erkännas. Ursprungsfolken har också rätt att delta ianvändningen, förvaltningen och bevarandet av naturtillgångarsom hör till deras mark.Samerna utgör en urbefolkning eller ett ursprungsfolk iSverige. ILOs urbefolkningsinstrument kan enligt regeringen intelängre anses "sakna intresse för svensktvidkommande". Flera remissinstanser har dock pekat på en radpunkter där konventionens krav inte överensstämmer med nuvarandesvenska förhållanden. Exempelvis hävdas att det behövs ennärmare analys av hur konventionens artikel 14 omlandrättigheter förhåller sig till samernas nuvaranderättsställning. har i diskussionerna om den nyakonventionen, utan framgång, fört fram förslag om "bruksrätt"som alternativ till äganderätt och besittningsrätt.Samerättsutredningen har överlämnat flera betänkanden omsamernas förhållanden. har en arbetsgrupp vidlantbruksstyrelsen överlämnat ett förslag om samebyarnasorganisation, funktion och ekonomi. anser motbakgrund av det utredningsarbete som pågår att förnärvarande inte bör tillträda nr 169.Regeringen ansluter sig till denna position och säger iskrivelsen att de ambitioner och krav konventionen uppställernoga bör övervägas i det fortsatta arbetet med samefrågorna.Riksdagen har med vissa ändringar tillstyrkt de i proposition1990/91:3 framlagda förslagen om skogsbruket i fjällnära skogar.Riksdagen avslog däremot regeringens förslag om ändring irennäringslagen (JoU12, rskr. 46) och hemställde om ettsammanhållet förslag där samtliga betänkanden frånsamerättsutredningen blir föremål för en samlad bedömning.Regeringen hemställer att får tillfälle att ta delav vad som anförs i skrivelsen. 1990/91:U14 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att frågan om ratificering av ILOskonvention 169 bör behandlas som en del av det av riksdagenbegärda förslaget om en samlad samepolitik.1990/91:U15 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att ensamlad proposition i samepolitik och en ratificering av ILOskonvention nr 169 bör föreläggas års utgång.1990/91:U16 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna atten samlad proposition om samepolitik, innefattande även förslagtill ratificering av ILOs konvention 169 samt förslag till deåtgärder som föranleds av en sådan ratificering, bör föreläggasriksdagen före utgången av 1991.1990/91:U17 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att en samladproposition i samepolitik och en ratificering av ILOs konvention169 bör föreläggas före utgången av 1991.1990/91:U660 av m.fl. (mp) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör ratificeraILO-konvention 169. I jordbruksutskottets yttrande 1991/92:JoU1y framhålls attdet finns ett behov av åtgärder för att lösa olika problem somhar anknytning till rennäringen, samt att de förslag somsamerättsutredningen lagt fram är av stor betydelse för attbevara och utveckla samernas egenart och samhällsliv.Jordbruksutskottet yttrar även följande:Utskottet erinrar om att representanter deltagitaktivt i utarbetandet av ILOs konvention nr 169. Utskottetfinner liksom föredragande statsrådet att det är önskvärt attdet skall bli möjligt att tillträda konventionen. Medhänvisning till att förslagen om en samlad samepolitik liggerunder beredning och till vad som i övrigt anförs iregeringsskrivelsen delar dock utskottet ochregeringens mening att inte bör tillträdakonventionen. Frågan om tillträde bör ytterligare noga övervägasi samband med beredningen av samerättsutredningens m.fl. förslagså att ett förslag om ratificering kan framläggas i näraanslutning till ett sammanhållet förslag i samefrågorna.Utskottet fäster stor vikt vid att frågekomplexet behandlasskyndsamt. Därmed får motionerna i väsentliga stycken ansestillgodosedda. Något särskilt riksdagsuttalande i frågan synesicke påkallat.Utskottet har inget att erinra mot jordbruksutskottetsyttrande och konstaterar att ILOs konvention nr 169 omursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder kan fylla enviktig funktion för skyddet av dessa folks fri- och rättigheter.En samordning av de frågor som rör samernas närings- ochsamhällsliv är enligt utskottet nödvändig. Utskottetansluter sig därför till regeringens bedömning att förnärvarande inte bör tillträda konventionen. villutskottet framhäva vikten av att beredningen avsamerättsutredningens m.fl. förslag i samefrågorna inteonödigtvis försenar tillträde till den konvention somSveriges representanter varit aktiva i att utarbeta.Med det ovan anförda får motion 1990/91:U14 (c), motion1990/91:U15 (mp), motion 1990/91:U16 (fp) samt motion1990/91:U17 (v) anses besvarade. att lägger skrivelse 1990/91:101 tillhandlingarna,2. att förklarar motionerna 1990/91:U14,1990/91:U15, 1990/91:U16 och 1990/91:U17 besvarade med vadutskottet anfört.Stockholm den 14 november 1991På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit: (), NicGrönvall (m), (), (), PärGranstedt (c), (), (), (), (nyd), (),(), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Jordbruksutskottets yttrande1991/92:JoU1y ILOs konvention om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrandeländerTill utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat beredajordbruksutskottet tillfälle att senast den 24 oktober 1991yttra sig över regeringens skrivelse 1990/91:101 om ILOskonvention (nr 169) om ursprungsfolk och stamfolk isjälvstyrande länder jämte motionerna 1990/91:U14, U15, U16ochU17.Regeringens skrivelseGenom skrivelsen förelägger regeringen() ILOs konvention nr 169 ienlighet med vad som föreskrivs i ILOs stadga. Av skrivelsenframgår bl.a. följande.Sverige har icke varit anslutet till ILOs konvention (nr 107)och rekommendation (nr 104) av om skydd för ochintegration av infödda och andra i stammar eller i stamliknandeförhållanden levande folkgrupper i självstyrande länder. Skäletangavs vara att instrumenten torde sakna omedelbartintresse för svenskt vidkommande (prop. 1958:46, 2LU 15).År 1989 antog den internationella arbetskonferensen en nykonvention (nr 169) om ursprungsfolk och stamfolk isjälvstyrande länder. Den nya konventionen reviderar konventionnr 107. Samtliga svenska ombud röstade för konventionen.Samtidigt antogs utan omröstning en av nordiskaregeringsrepresentanter initierad resolution om uppföljning avkonventionen. Konventionen hade den 15 november 1990ratificerats av två länder, och . Enligt vadutskottet erfarit har sedermera även ratificeratkonventionen, . Konventionen har trätt i kraftden 5 september 1991.Den nya konventionen äger tillämpning på stamfolk vilkassociala, kulturella och ekonomiska förhållanden skiljer dem frånandra grupper av den nationella gemenskapen. Den omfattar ävenfolk som på grund av sin härkomst betraktas som ursprungsfolk.Regeringarna har att se till att ursprungsfolkens ochstamfolkens rättigheter skyddas och att deras integritetrespekteras. Ursprungsfolk och stamfolk skall utan hinder ochfullt ut åtnjuta mänskliga rättigheter och grundläggandefriheter. Dessa folk skall ha rätt att besluta om sina egnaprioriteringar vad gäller utvecklingsprocessen. Regeringarna åandra sidan har ett ansvar att skydda och bevara miljön i deområden som dessa folk bebor. Enligt artikel 14 i konventionenskall dessa folks äganderätt och besittningsrätt till den marksom de traditionellt bebor erkännas. Åtgärder skall vidtas föratt skydda deras rätt att nyttja mark som inte uteslutande bebosav dem. Särskild uppmärksamhet fästs vid nomadfolkens situation.Ursprungsfolkens rätt till naturtillgångar som hör till derasmark skall särskilt skyddas.Frågan om ratificering av konventionen har behandlats avILO-kommittén efter en bred remiss till myndigheter ochorganisationer. anser att för närvarandeinte bör tillträda konvention nr 169.Föredragande departementschefen finner det önskvärt att det pålängre sikt skall bli möjligt för att tillträda den nyakonventionen. Till skillnad från den tidigare konventionen utgården från principen om respekt för urbefolkningarnas kultur ochrättigheter. Den kan heller inte längre anses "sakna omedelbartintresse för svenskt vidkommande". Samerna utgör en urbefolkningeller ett ursprungsfolk i . deltog också påregeringssidan aktivt i utarbetandet av den nya konventionen.Samerna var representerade i den svenska regeringsdelegationenoch har uttryckt starkt intresse för att ratificerarkonventionen.Föredraganden noterar att frågan om urbefolkningarnasmarkrättigheter (artikel 14) var en av de mest tidskrävande ochsvåraste att finna enighet kring under utskottsbehandlingen iGenève. Ett svenskt förslag att i texten föra in begreppet"bruksrätt" som ett alternativ till äganderätt ochbesittningsrätt rönte inte någon framgång.I skrivelsen erinras om att avslogregeringens proposition (1990/91:3) om ändring i rennäringslagenoch ställde sig bakom en hemställan, att regeringen så snart detär möjligt återkommer till med ett sammanhålletförslag där samtliga betänkanden från samerättsutredningen blirföremål för en samlad bedömning (JoU12, rskr. Samernasnationalråd har gjort likartade framställningar.Föredraganden finner sålunda i likhet med attSverige inte bör tillträda konventionen. Deambitioner och krav konventionen uppställer bör noga övervägas idet fortsatta arbetet med samefrågorna.MotionernaEnligt motion 1990/91:U14 av och () bör frågan om ratificering av ILOs konvention nr169 behandlas som en del av det av begärda förslagetom en samlad samepolitik. I motion 1990/91:U16 av AndersCastberger och () yrkas att uttalaratt en samlad proposition om samepolitiken, innefattande ävenförslag till ratificering av ILOs konvention nr 169 samt förslagtill de åtgärder som föranleds av en sådan ratificering, börföreläggas före utgången av 1991. Motsvarande yrkandenframförs i motionerna 1990/91:U15 av och EvaGoës (mp) samt 1990/91:U17 av m.fl. (v).I centermotionen framhålls, med hänvisning till att Norgeredan ratificerat konventionen, att den situationen uppstår attde båda länderna, vars gräns delar det traditionella samiskaområdet, valt olika linjer. Det kan inte uteslutas att detta kanfå betydelse för t.ex. de samebyar som har rätt att utnyttjamarker i båda länderna och kanske även för möjligheterna attträffa uppgörelse mellan de båda länderna om en nyrenbeteskonvention. I folkpartimotionen anförs att frågan omsamernas folkrättsliga ställning och om deras rättigheter och vatten bör vara en av de mest centrala när regeringennu, på mycket tydliga uppdrag, har att föreläggariksdagen en samlad proposition om samepolitiken. Enligtvänstermotionen är det mycket otillfredsställande att regeringenefter inte har kommit längre i arbetet fören ratificering av konventionen.Vissa nordiska länders inställningFinland har, i likhet med den , icke funnitmöjligt att på nuvarande stadium ratificera den nyaILO-konventionen. Enligt ett uttalande av Finlandsjustitieminister bör hindren för att tillträda konventionenavlägsnas så snabbt som möjligt med hänsyn till att konventionenutgör ett viktigt dokument till skydd för de mänskligarättigheterna.Som inledningsvis anförts har ratificerat konventionen.Genom att redan infört ett sameting och regler omsjälvstyrelse har man på norsk sida, enligt vad utskottetinhämtat, bedömt konventionens regler väsentligen uppfylldaenligt norsk lagstiftning. Konventionsbestämmelserna om samernasbesittningsrätt till sina marker anses huvudsakligentillgodosedda med hänvisning till att samerna åtnjuterexpropriationsrättsligt skydd för renbetesmarkerna. Underinnevarande höst kommer ett seminarium att hållas med deltagandeav vederbörande myndigheter och för att utreda vilkalagändringar som erfordras för att bringa lagstiftningen isamklang med konventionen.Utskottets övervägandenRiksdagen avslog ett regeringsförslag omvissa ändringar i rennäringslagen (prop. 1990/91:3, JoU12, rskr.46). I betänkandet framhöll utskottet att det finns ett behov avåtgärder för att lösa olika problem som har anknytning tillrennäringen resp. andra näringar som bedrivs inomrenskötselområdet. underströk utskottet att de förslagsom samerättsutredningen lagt fram är av stor betydelse för attbevara och utveckla samernas egenart och samhällsliv. Med hänsynfrämst till rennäringens betydelse i dessa sammanhang ansågutskottet starka skäl tala för att de frågor som omfattades avpropositionen behandlas inom ramen för ett mer sammanhålletförslag angående samernas ställning där även förslagen frånsamerättsutredningen kunde bli föremål för en samlad bedömning.Utskottet underströk det angelägna i att regeringen så snart detär möjligt återkommer till med ett sammanhålletförslag i samefrågorna. följde utskottet.Samerättsutredningens förslag har remissbehandlats och beredsinom regeringens kansli.Utskottet erinrar om att representanter deltagitaktivt i utarbetandet av ILOs konvention nr 169. Utskottetfinner liksom föredragande statsrådet att det är önskvärt attdet skall bli möjligt att tillträda konventionen. Medhänvisning till att förslagen om en samlad samepolitik liggerunder beredning och till vad som i övrigt anförs iregeringsskrivelsen delar dock utskottet ochregeringens mening att inte bör tillträdakonventionen. Frågan om tillträde bör ytterligare noga övervägasi samband med beredningen av samerättsutredningens m.fl. förslagså att ett förslag om ratificering kan framläggas i näraanslutning till ett sammanhållet förslag i samefrågorna.Utskottet fäster stor vikt vid att frågekomplexet behandlasskyndsamt. Därmed får motionerna i väsentliga stycken ansestillgodosedda. Något särskilt riksdagsuttalande i frågan synesicke påkallat.Stockholm den 24 oktober 1991På jordbruksutskottets vägnarGöran PerssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), iKolmården (kds), (nyd), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Annika () anför:Enligt min mening borde den del av utskottets yttrande iavsnittet Utskottets överväganden som börjar med "Utskotteterinrar" ha följande lydelse:Utskottet erinrar om att representanter deltagitaktivt i utarbetandet av ILOs konvention nr 169. Utskottet anseratt det är önskvärt att så snart det är möjligttillträder konventionen. Med hänvisning till att förslagen om ensamlad samepolitik ligger under beredning delar dock utskottetILO-kommitténs och regeringens mening att nu inte börtillträda konventionen. Frågan om tillträde bör behandlas ianslutning till ett sammanhållet förslag i samefrågorna.Utskottet fäster -- -- -- (= utskottet) -- -- -- icke påkallat.