bet · GE01FöU8 · 1991-04-25 00:00:00 — Särskilt angeläget synes det vara attfullfölja och utveckla de förändringar i styrformerna somtidigare har beslutats och vars huvudelement ärresultatstyrning, innefattande tydligare mål för verksamheten,klarare roller och en förbättrad uppföljning och utvärdering.Utskottet har vidare ingen erinran mot de bedömningar som ipropositionen görs om lekmannainflytandet i försvarsmaktensregionala och lokala myndigheter samt om totalförsvaretsforskningsverksamhet.I tre partimotioner, Fö6 yrkande 11 (m), Fö8 yrkande 11 (fp)och Fö11 yrkande 3 (v), kritiseras delar av vad som ipropositionen anförts om försvarsmaktsbegreppets omfattning.I motionerna Fö6 och Fö8 anser motionärerna sålunda att detsannolikt är befogat med förändringar av det slag somföredragande statsrådet förordar men att ytterligareöverväganden erfordras. Bl.a. är frågan om försvaretscivilförvaltning, som har uppgifter av betydelse såväl för lokalverksamhet som för försvarsmaktens styrning, skall utgå urförsvarsmakten. Frågan om försvarsmaktsbegreppets omfattningborde därför, enligt motionärerna, prövas i arbetet inför nästaförsvarsbeslut. I motion Fö11 anser däremot motionärerna attförslagen inte är tillräckligt långtgående. Sålunda bör demyndigheter som förs ut ur den militära ramen läggas ned ocharbetsuppgifterna så långt som möjligt integreras i motsvarandecivila organ.Utskottet vill i detta ärende hänvisa till att frågan omen myndighet skall tillhöra försvarsmakten eller ej reglerasgenom beslut att myndigheten skall omfattas av förordningen(1983:276) om verksamheten inom försvarsmakten eller att denskall ha en egen instruktion. Det ankommer således på regeringenatt besluta i denna fråga. Motionerna Fö6 yrkande 11 (m), Fö8yrkande 11 (fp) i denna del och Fö11 yrkande 3 (v) bör därförinte bifallas av riksdagen.När det gäller den militära ledningsorganisationen uttalasi motion Fö8 (fp) en farhåga för att en möjlig snabb reformeringav det regionala ledningssystemet skulle begravas i enlångsiktig utredning om främst den centrala ledningen. Eftersombesparingseffekterna skulle vara betydande bör enligtmotionärerna redan nu besluta om en sammanslagning av södra ochvästra militärområdena samt ge regeringen i uppdrag att snarastlämna förslag om den nya myndighetens lokalisering liksom omcivilområdesorganisationen inom samma område. börockså uttala att underlaget års försvarsbeslut somhuvudalternativ bör innehålla en inriktning med tremilitärområden i landet. Detta bör dock inte hindra att andradelar av systemet utreds enligt propositionens intentioner.I motion Fö11 (v) framhålls det positiva i att regeringen nuvill göra en samlad översyn av hela totalförsvarets organisationoch struktur. har i skilda motioner sedan längepläderat för en sådan åtgärd. Regeringens intentioner äremellertid inte tillräckligt långtgående. Enligt motionärernabör t.ex. redan nu direktiv kunna ges om att avvecklaförsvarsgrensstaberna.Utskottet delar propositionens syn i fråga om behovet avatt granska försvarsmaktens ledningsorganisation i krig och ifred och att i anslutning härtill pröva även vissa delar av dencivila ledningsorganisationen, inkl. behovet av att förändra deuppgifter som överstyrelsen för civil beredskap har som ansvarigmyndighet för funktionen Civil ledning och samordning. Medhänsyn till de olika frågornas omfattning och inbördes beroendesynes det nödvändigt att genomföra utredningen i ettsammanhang, vilket inte bör hindra att den genomförs skyndsamt.Beslut bör också fattas efter hand i delfrågor om detta ärmöjligt. Mot bakgrund av det sagda anser utskottet det varaolämpligt att begränsa och tidsmässigt inrikta utredningsarbetetpå sätt som förordas i motion Fö8 yrkandena 4--6 (fp). Motionenbör därför avslås i dessa delar.Utskottet anser vidare, som också framhålls i propositionen,att det i utredningens uppgifter bör ingå att granskaöverbefälhavarens och försvarsgrenschefernas roller i fredliksom de centrala stabernas uppgifter och organisation. Att påförhand förutsätta att försvarsgrensstaberna skall utgå voredock enligt utskottets uppfattning en olämplig inskränkning iutredningsarbetet. Motion Fö11 yrkande 1 (v) bör därför avslåsav riksdagen.Ekonomiska frågorI detta avsnitt behandlar utskottet inledningsvis under skildarubriker vad som i propositionens bilaga 1 på s. 26--30 haranförts om vissa övergripande budgettekniska frågor samt dedärmed sammanhängande motionerna Fö6 (m) yrkande 12, Fö8 (fp)yrkande 11 och Fö17 (c) yrkande 3. Hit har utskottet även förtbehandlingen av propositionens bilaga 7 med förslag omdisposition av inkomster vid försäljning av fast egendom.Härefter behandlas i olika avsnitt vad som på s. 30--33 anförtsom ekonomiskt utfall inom det militära försvaret /90, viss teknisk förändring ipriskompensationssystemet samt beräkning av utgiftsramen /92. I anslutning till utskottets överväganden omutgiftsramen tas motionerna Fö6 (m), Fö7 (mp), Fö8 (fp), Fö11(v), Fö15 (m), Fö17 (c), Fö20 (fp), Fö405 (c), Fö406 (m, c) ochFö426 (v) upp till behandling i den del de sammanhänger medberäkningen av utgiftsramen. Utskottet återkommer i samband medbehandlingen av inriktning och anslagsfördelning förhuvudprogrammen inom det militära försvaret till dessamotionsyrkanden. I särskilda avsnitt rörande den civila delen avtotalförsvaret behandlas sedan vad som i propositionen på s.33--40 anförts om ekonomiskt utfall för /90, deekonomiska resurserna för /92 samt vissa tekniskafrågor om kompensation för mervärdeskatt vid skyddsrumsbyggande.Till avsnittet om den ekonomiska ramen har utskottet även förtbehandlingen av motion Fö7 (mp) i den del den inverkar påberäkningen av den ekonomiska ramen.Åtgärder för att utveckla den finansiella styrningen avtotalförsvaretFöredragande statsrådetFörsvarsministern anmäler att den nuvarande ordningen för detmilitära försvaret med priskompensation under löpande budgetårmedför en avsevärd osäkerhet för regeringens budgetpolitik.Under senare år har denna osäkerhet överstigit 1 000 milj.kr.,och det är ur regeringens synvinkel väsentligt att successivtminska den. En annan viktig strävan hos regeringen är, enligtförsvarsministern, att uppnå ökad säkerhet i planering och igenomförande av verksamheten som särlösningar börundvikas. Syftet med de åtgärder som regeringen anser nödvändigaär vidare att åstadkomma klarare ekonomiska styrsignaler och enmera rättvisande redovisning, vilket bör ge förutsättningar fören förbättrad ekonomisk styrning. finns det ettuttalat behov hos myndigheterna inom det militära försvaret avatt få ökad stabilitet i medelsanvisningarna och en ökadflexibilitet i resursanvändningen mellan budgetåren. Mot dennabakgrund avser regeringen, under förutsättning att riksdageninte har någon erinran, att utvecklingen av den finansiellastyrningen för totalförsvaret ges följande inriktning och attredovisningen försvarspolitiska proposition utgårfrån denna inriktning:Verksamheten inom den militära utgiftsramen budgeteras i s.k.genomförandeprisläge, i likhet med vad som tillämpas inomövriga delar av statsförvaltningen.Ramanslag införs för merparten av anslagen under fjärdehuvudtiteln. Till detta kopplas möjlighet att föra medel mellanolika budgetår.Priskompensationssystemet för det militära försvaret förändrasså att det är förenligt med genomförandeprisbudgetering ochramanslag.Kapitalkostnader införs för investeringar i fast egendom.Möjlighet ges att finansiera investeringar i fast egendomgenom lån i riksgäldskontoret.Försäljningsinkomster får utnyttjas för investeringar i fastegendom.Det sist nämnda förslaget redovisas närmare i en annan tillpropositionen fogad bilaga (bil. I denna framhåller chefenför , statsrådet , att utvecklingeninom det militära försvaret sannolikt kommer att ställa krav påfortsatta genomgripande strukturförändringar. Det blirnödvändigt att ompröva innehavet av mark, byggnader ochanläggningar. Stora krav måste ställas på omprioriteringar inomgivna resursramar, varför det är viktigt att också prövamöjligheterna till förstärkning av statens inkomster, bl.a.genom att sälja fastigheter som inte längre behövs. Enligtfinansministern innebär emellertid dagens regler med inleveransav försäljningsinkomster till inkomsttiteln dåliga incitamentför försvarets myndigheter att lämna fastigheter som inte längreerfordras för att verksamheten skall kunna genomföras. Hanförordar därför att regeringen, med utgångspunkt i riksdagensbemyndigande (prop. 1987/88:100, bil. 9, FiU26, rskr. 338), fårbesluta om att reinvestera försäljningsinkomster från avyttringav försvarets fastigheter. Denna ordning bör få tillämpasfr.o.m. /92 och under den följandeförsvarsbeslutsperioden och med anknytning till försvaretsomstrukturering.Finansutskottet har yttrat sig över propositionens förslag idenna del och över de i anslutning härtill avgivna motionerna.Sammanfattningsvis förordas bifall till propositionens förslagoch avslag på motion Fö6 yrkande 10 (m) och Fö8 yrkande 13 (fp).Finansutskottets yttrande bifogas som bilaga.UtskottetI motion Fö6 (m) anförs att regeringens förslag för attförbättra den finansiella styrningen innehåller potentiellafördelar och möjligheter till bättre ekonomisk styrning avförsvaret. Det sägs också innebära mycket långtgåendeförändringar vars innebörd inte är tillräckligt analyserade.Motionärerna anser det därför inte acceptabelt att utforma 1992års försvarspolitiska proposition utan att först hakonkretiserat förslagen närmare och utvärderat deraskonsekvenser.Likartade synpunkter framförs i motion Fö8 (fp) som härutöverhänvisar till att såväl regeringens utredare somöverbefälhavaren har avrått från att övergå tillgenomförandeprisbudgetering. När det gäller införandet avkapitalkostnader för försvarets anläggningar anförs attförslaget ännu inte har remissbehandlats och attöverbefälhavarens s.k. koncept för mark- ochanläggningsanskaffning () inte har utvärderats. Enligtmotionärerna bör inte kapitalkostnader införas med mindre än attfortifikationsförvaltningens byggnadsmonopol för försvaretsamtidigt hävs. Däremot bör principen att kunna reinvesteraförsäljningsinkomster från fast egendom fastläggas redan nu föratt vara ett ingångsvärde för det planeringsunderlag somöverbefälhavaren skall lämna års försvarsbeslut.Kritik mot förslaget framförs även i motion Fö17 (c) därmotionärerna anser att ett genomförande, tvärt emot förslagetsintentioner, skulle öka osäkerheten i planeringen och därmedstrida mot tidigare uttalanden om nödvändigheten aven ökad säkerhet. Propositionens förslag om den ekonomiskastyrningen bör därför, enligt motionärerna, avvisas och fråganhänskjutas till försvarsbeslut.Utskottet anser att det är angeläget med en fortsattutveckling av den finansiella styrningen inom totalförsvaret. Enviktig del i denna utveckling är att skapa incitament som delspå skilda sätt underlättar förändringarna i en riktning som ärönskvärd ur statsmakternas synvinkel, dels bidrar till att höjaeffektiviteten när verksamheten genomförs. Det ligger också ettvärde i att ha gemensamma regler för skilda delar avstatsförvaltningen. Sådana krav på likformighet bör dock intehelt få styra, innan konsekvenserna för den verksamhet som avsesregleras först har klarlagts.Utskottet konstaterar att propositionens förslag om denfinansiella styrningen kan delas in i två grupper. I den enaingår förslagen om genomförandeprisbudgetering, ramanslag ochpriskompensation. I den andra ingår förslagen omkapitalkostnader, möjligheter till lånefinansiering ochreinvestering av försäljningsinkomster. Utskottet behandlargrupperna var för sig.Att gå över från dagens system med planering i fast prislägetill ett system med genomförandepriser inom det militäraförsvaret är en komplicerad teknisk fråga som krävergenomgripande förändringar i det ekonomiadministrativaarbetssättet inom denna sektor. Skall en övergång kunna skesmidigt måste de väsentligaste konsekvenserna vara utredda, ochkunna hanteras, liksom att förändringen så långt som möjligt börvara förankrad hos de berörda. Enligt utskottets mening ärunderlaget för att införa genomförandeprisbudgetering, ramanslagoch därav betingad ändring i priskompensationssystemet intetillräckligt genomarbetat för ett beslut. En outklarad frågasynes därvid vara vilka konsekvenser ett sådant beslut skulle fåför den ekonomiska säkerheten i försvarsplaneringen. En annansådan fråga är hur programmyndigheternas ställning ochavvägningsansvar kan förenas med det nya systemet. Utformningenav förordningen (1983:287) om verksamheten inom försvarsmaktenkan t.ex. behöva ändras. En tredje outredd fråga är vilkenställning de s.k. beställningsbemyndigandena skall ha, hur deskall prisomräknas och vilken relation bemyndigandena i så fallfår till det militära försvarets materielkontrakt med industrin.En fjärde fråga som har stor betydelse är hur en övergång tillgenomförandeprisbudgetering skall kunna ske utan att den i sigmedför någon resursförändring för det militära försvaret. Atthos berörda skapa trovärdighet för statsmakternas vilja i dennadel torde få avgörande betydelse för hur förändringen kommer attuppfattas.Det som här har anförts med anledning av propositionen ochmotionerna Fö6 yrkande 12 (m), Fö8 yrkande 11 (fp) i denna deloch Fö17 yrkande 3 (c) leder utskottet till slutsatsen attförslagen innan de genomförs måste överarbetas och så långtmöjligt förankras. Alternativt skulle regeringen, för att uppnåavsedd förbättring i den finansiella styrningen -- vilkenutskottet alltså anser angelägen -- kunna vidareutveckla dagenssystem för budgetering och priskompensation inom det militäraförsvaret, t.ex. i linje med vad en arbetsgrupp inom 1988 årsförsvarskommitté har föreslagit (5 rapporter årsförsvarskommitté, SOU 1990:108). När det gäller den civila delenav totalförsvaret, som tillämpargenomförandeprisbudgetering, ser däremot utskottet inga hinderför att planeringen redan nu inriktas mot att införa ramanslag.Utskottet anser, liksom försvarsministern, att det ärangeläget att få ett bättre grepp om kostnaderna för mark,anläggningar och byggnader liksom att ta till varaeffektiviseringsmöjligheter och besparingar. Utskottet kandärför i likhet med finansutskottet ställa sig bakom syftet medatt införa kapitalkostnader, möjlighet till lånefinansiering ochreinvestering av försäljningsinkomster. Tidpunkten för ettinförande kan dock behöva övervägas ytterligare.Kapitalkostnader och möjligheter till lånefinansiering börsålunda införas i ett tempo som harmonierar med behovet attbearbeta, konkretisera och öka förståelsen för förslagen.Särskilt bör därvid granskas möjligheterna att få ett hanterbartsystem utan den byråkrati som överbefälhavaren har uttrycktfarhågor för. Vidare behövs ett bättre klarläggande avfortifikationsförvaltningens roll i sammanhanget. Därmed anserutskottet att vad som i motion Fö8 yrkande 12 (fp) anförts omfortifikationsförvaltningens ställning till del är tillgodosett.När det sedan gäller disposition av försäljningsinkomster förreinvesteringar, och att kunna använda dem när de behövs,förutsätter propositionen denna möjlighet /92. Därmed synes kravet i motion Fö8 yrkande 13(fp) tillgodosett, vilket innebär att någon ytterligare åtgärdfrån inte erfordras.Vad som utskottet här har anfört med anledning avpropositionen och motionerna Fö6 (m), Fö8 (fp) och Fö17 (c)såvitt nu är i fråga bör som sin mening ge regeringentill känna.Styrnings- och budgetprocessen samt ekonomisk säkerhet iplaneringenFöredragande statsrådetFörsvarsministern gör en tillbakablick över de senaste årensutveckling av budgetprocessen och anmäler att det nu är förstagången som programplaner och anslagsframställningar innehållerresultatredovisningar enligt de krav som ställs itotalförsvarets budgetförordning (1989:924).Resultatredovisningarna i programplanerna har legat till grundför vad försvarsministern senare anför om läget i försvarsmaktenoch om beredskapsläget inom totalförsvarets civila del.Resultatredovisningarna i anslagsframställningarna har påmotsvarande sätt legat till grund för ställningstagandena tillanslagen. En slutsats från det hittillsvarande arbetet med denresultatorienterade styrningen är att det är nödvändigt attvidareutveckla och konkretisera mål och resultatmått för attkunna förbättra såväl styrning som uppföljning. Ambitionen sägsvara att i regleringsbreven för /92 underanslagen kunna ange sådana mål och resultatmått.Föredragande statsrådet poängterar vidare behovet av en stramutgiftskontroll och en noggrann likviditetsuppföljning hos såvälregering som myndigheter. Inga extra resurser kan påräknas förverksamhet som inte i förväg har planerats och budgeterats.UtskottetUtskottet har intet att anföra i anledning av vadföredragande statsrådet har anmält om styrnings- ochbudgetprocessen samt om ekonomisk säkerhet i planeringen.Utskottet föreslår att beslutar lägga propositionen idenna del till handlingarna.Budgetering exkl. mervärdeskattFöredragande statsrådetStatliga myndigheter skall för /92 budgeterasina anslag exkl. mervärdeskatt (prop. 1989/90:111, SkU31, rskr.357). Myndigheterna skall kompenseras för ingående mervärdeskattgenom avräkning mot inkomsttitel i stället för motmyndigheternas anslag. Försvarsministern anmäler att hansförslag till anslag är nettobelopp utan mervärdeskatt. Avdragenför mervärdeskatt från anslagens bruttovärden har samlats tilldet särskilda anslaget L 6. Anslag för mervärdeskatt. Vidareanmäls att mervärdeskatten särredovisas vid beräkningen av denmilitära utgiftsramen och den civila planeringsramen.UtskottetUtskottet föreslår att beslutar lägga propositioneni denna del till handlingarna.Den militära delen av totalförsvaretFöredragande statsrådetFörsvarsministern redovisar inledningsvis det ekonomiskautfallet för /90 inom det militära försvaret.Utgiftsramen uppgick till . Utgifterna underdetta budgetår understeg detta belopp med 428160000 kr.Regeringen kommer med stöd av bemyndigande (prop.1989/90:100, bil. 6, FöU7, rskr. 226) att beakta dettaunderutnyttjande, när utgiftsramen för det militära /91 justeras med hänsyn till prisutvecklingen.Regeringen föreslår därefter att godkänner enteknisk förändring i priskompensationssystemet med innebördatt den s.k. övrigposten fr.o.m. /92 kompenserasmed nettoprisindex, rensat från oljeprodukter, i stället för medkonsumentprisindex enligt nuvarande regler.Skälet till förändringen anges vara att nettoprisindex är attföredra efter beslutade förändringar i skattesystemet.Regeringen föreslår en utgiftsram för det militäraförsvaret, exkl. mervärdeskatt, för /92 på31713000000 kr. Utgiftsramenhar beräknats med utgångspunkt från den planeringsram som följerav försvarsbeslut och med hänsyn tagen till derampåverkande beslut som därefter har fattats. Sålunda har nut.ex. frånräknats de tidsbegränsade tillskotten för attförstärka ubåtsskyddet samt för handlingsfrihetsåtgärder införett tänkt försvarsbeslut . Mervärdeskatt har beräknats till820,7milj.kr.Försvarsministern anmäler att ett antal myndigheter fåttanmärkningar vid revisionen av /90. Han anserdet inte vara acceptabelt att myndigheter får detta slagserinringar. Berörda myndigheter har uppmanats att vidtaerforderliga åtgärder med anledning av anmärkningarna.UtskottetUtskottet har intet att anföra i anledning av vad föredragandestatsrådet har anmält om det ekonomiska utfallet /90 och om revisionen av budgetåret1989/90. Utskottet föreslår att beslutar att läggapropositionen i dessa delar till handlingarna.Utskottet har ingen erinran mot vad föredragande statsrådetanfört om den tekniska förändringen ipriskompensationssystemet och föreslår att godkännerförslaget.Utskottet övergår till att behandla utgiftsramen för detmilitära försvaret för /92.Tre motioner tar upp frågan om finansiering av denundervisning som militär personal får vid den kommunalavuxenutbildningen. I motion Fö405 (c) anförs sålunda attskolöverstyrelsen alltsedan 1981, efter särskild överenskommelsemed överbefälhavaren, har anslagit ett visst antal timmar förundervisning av militär personal. Det nya statsbidragssystemetför skolväsendet (prop. 1990/91:8, UbU4, rskr. 76) sägsemellertid ändra på detta förhållande så att medel förifrågavarande undervisning nu i stället får anvisas överförsvarshuvudtiteln. Motionärerna anser att den kommunalavuxenutbildningen är viktig för försvaret då den gör det möjligtför alla värnpliktiga att utbilda sig till officer. Därförförordas att medel överförs från utbildningsdepartementetshuvudtitel till försvarshuvudtiteln på motsvarande sätt somskett till huvudtitel för att finansieravuxenutbildning inom kriminalvården. Enligt motionärernas meningbör för ändamålet överföras 8 milj.kr. Likartade synpunkterframförs i motionerna Fö406 (m,c) och Fö20 (m), dock utanangivande av det belopp som bör överföras.Enligt vad utskottet har erfarit har regeringen inom denkommunala vuxenutbildningen prioriterat grundskolenivån. Denutbildning som anordnats för kriminalvården har tillövervägande del gällt utbildning på denna nivå, vilket föranlettden överföring av medel till huvudtitelsom motionärerna beskriver. Vuxenutbildningen för försvaretspersonal har däremot gällt gymnasienivån, som alltsåprioriterats lägre. Utskottet har vidare erfarit att behovet avkompletteringsutbildning för de försvarsanställda även ifortsättningen kommer att kunna ske i den reguljäravuxenutbildningen. Det förutsätter dock att ansökan sker ihemkommunen och att den sökande, i förekommande fall, angerönskemål om annan studieort. Härutöver kan de militäramyndigheterna direkt påverka en erforderligkompletteringsutbildning genom att utse deltagare, bestämmainnehåll, ange plats, m.m. En sådan s.k. uppdragsutbildning fårarbetsgivaren dock själv betala.Utskottet delar motionärernas syn i fråga om vikten av attförsvarsanställda skall kunna komplettera sina teoretiskakunskaper för att få tillträde till officersutbildning. Sådanamöjligheter synes föreligga även i det nya systemet, därkommunerna fått ett helhetsansvar för utbildningen t.o.m.gymnasienivån. Utskottet utgår från att kommunerna lever upptill sitt ansvar även för dem som tillfälligt tjänstgör på annanort. Utöver den möjlighet till vuxenutbildning i regisom här beskrivits torde möjligheten till uppdragsutbildningkunna bli ett bra komplement i de fall en militär myndighetskulle ha särskilda krav på att styra den kommunalavuxenutbildningens innehåll och omfattning. Med det sagda anserutskottet att det finns tillräckliga förutsättningar för enfortsatt vuxenutbildning av militär personal. Någon överföringav medel i linje med vad som föreslagits i motion Fö405 (c)synes inte erforderlig. bör därför inte bifalla deberörda motionerna.I två motioner, Fö11 (v) och Fö426 (v), diskuteras deomvälvande förändringarna inom det internationellasäkerhetspolitiska området. Det framhålls att arbetet förnedrustning, avspänning och fred i världen verkar att mötaständigt nya bakslag som detta arbete, som en följd avbakslagen, blir viktigare . Det riktas inga militärahot mot . är i upplösning. Ändå kan interisken för väpnade konflikter i vår närhet uteslutas, varförSverige också fortsättningsvis behöver en militär del itotalförsvaret. Den politiska och militära avspänningen i Europamåste dock, enligt motionärerna, leda till en nedrustning i vårtnärområde och att verkar för en successiv minskning avde militära styrkorna i . Detta sägs vara oupplösligtförenat med att vi själva gör nedskärningar. Som följd häravförordas i motion Fö426 en reduktion av den militära ramen med10 %. I motion Fö11 preciseras reduktionen till 3230 milj.kr.och ramen till 31838 milj.kr. Besparingar förutsätts bl.a.inom repetitionsutbildning och materielanskaffning inom samtligaförsvarsgrenar samt genom att arméns pansarbrigader läggs ned.Utskottet anser, som framgått tidigare, att desäkerhetspolitiska förändringarna i medfört ett allmäntsett gynnsammare säkerhetspolitiskt klimat, som också kommerSverige till del.