bet · GE01JoU18 · 1991-02-19 00:00:00 — Bådaklasserna omfattas av ett generellt förbud mot vissafångstmetoder (konventionens bilaga 4). Bl.a råder ett förbudmot användningen av fällor som används för storskaligt ellericke selektivt infångande eller dödande. Under vissa begränsadeförutsättningar kan undantag göras från det generella förbudet.De avtalsslutande parterna skall rapportera tillkonventionens ständiga kommitté om de undantag som gjorts. Ettinternationellt samarbete pågår även beträffande utformningenav fångstanordningar. Inom den () bereds ettförslag till gemensamma bestämmelser och rekommendationerbeträffande nomenklatur, kravspecifikation för dödande och ickedödande fångstanordningar samt gemensamma normer för hur test avfångstanordningar skall genomföras. har tvårepresentanter som deltar i detta arbete.Med anledning av motionerna Jo510 yrkandena 1 och 2, Jo517,1990/91:Jo519 och 1990/91:Jo527 konstaterar utskottet attmöjligheterna för att ensidigt införa för import avskinn inskränkande regler grundade på ifrågasättandet av de iexportlandet använda fångstmetoderna ter sig vanskliga. Den vägsom har att följa bör snarare syfta till ökad aktivitetinom de internationella fora där dessa frågor behandlas.Utskottet, som tidigare redovisat denna sin inställning(1988/89:JoU17), har i detta sammanhang inte funnit anledningtill annat ställningstagande. Härutöver kan nämnas att gällandeGATT-avtal innebär att förbundit sig att följa vissaregler för den internationella handeln. Avtalet är inriktat påett främjande av fritt utbyte av varor. Undantag kan motiverasmed behovet av skydd för den allmänna moralen (starka etiskaeller kulturella betänkligheter såsom muslimska ländersinställning till fläskkött) och med behovet att skyddamänniskors, djurs eller växters liv och hälsa (avser inhemsktskydd, ger ej stöd för åtgärder mot företeelser i andra länder).Av redogörelsen ovan framgår att det arbete som bedrivs inominternationella fora i allt väsentligt är ägnat att tillgodosesyftet med motionerna Jo510 yrkandena 1 och 2, Jo517,1990/91:Jo519 och 1990/91:Jo527. Utskottet föreslår därför attmotionerna lämnas utan vidare åtgärd.Vidare avstyrks motionerna Jo535 och Jo536.Övriga frågorMotionernaI motion Jo518 (fp) yrkas att hos regeringen begärförslag till sådant tillägg till den nya djurskyddslagen att detgenom dispens från lagen skall vara tillåtet med koscherslakt.Enligt motionärerna hindrar gällande djurskyddslag några tusenjudar och ännu fler muslimer att utöva sina respektivereligioner på det sätt de önskar. Många människor väljer att avpraktiska och ekonomiska skäl inte leva i enlighet med dereligiösa föreskrifter de egentligen skulle vilja efterleva. Deflesta judar i har ingen ambition att upprätthållajudisk tradition på detta område, men några tusen judiskatrosbekännare tillämpar reglerna strikt. För dem skapar lagenpraktiska olägenheter och de betraktar den, med rätta, somuttryck för diskriminering. Också i muslimsk tradition finnsliknande bestämmelser. Den omfattande muslimska invandringentill gör att problemet nu är aktuellt för fler muslimerän judar. Muslimerna uppfattar tidigare beslut attinte upphäva förbudet mot koscherslakt stridande mot den iregeringsformen garanterade religionsfriheten. Djurplågeri ärlika förkastligt i andra kulturer som i vår. Huruvidakoscherslakt är mer eller mindre plågsamt mot djuren än andraslaktmetoder är en mycket omdiskuterad fråga. Den svenskaslaktlagen kräver att djur bedövas innan de slaktas. Vidkoscherslakt dödas djuret genom ett snabbt snitt med en mycketvass kniv i strupen. Genom blodtryckssänkningen förlorar djuretmedvetandet . Många experter som studeratfrågan har kommit till slutsatsen att koscherslakt är mindreplågsamt för djuren än slakt med bedövning. Även den svenskeexpert som studerat frågan, veterinärrådet gervisst stöd åt uppfattningen då han i sammanfattningen av sinreserapport från konstaterar att ''tillämpadsnittläggningsteknik, vilken är identisk för alla studerademetoder, inte medför några smärtreaktioner''. kommeremellertid ändå till den samlade bedömningen att koscherslakt ärsämre och oacceptabel ur djurskyddssynpunkt. Den svenskaregeringen beslöt , efter en framställan från dejudiska församlingarnas centralråd i , att ge dispensfrån gällande bestämmelser när det gäller slakt av fjäderfä vidett slakteri i . Beslutet gäller till . Ilantbruksstyrelsens yttrande inför beslutet anfördes bl.a. attregelrätt halshuggning av fjäderfä är helt invändningsfri fråndjurskyddssynpunkt. Sannolikt torde denna metod rätt utfördinnebära mindre påfrestningar på djuren än tillämpadbedövningsteknik. Lantbruksstyrelsens inspektion av berördanläggning föranledde ingen anmärkning. De problem somlantbruksstyrelsen pekar på är dels att det inte finns någonteknik att använda den ifrågavarande slaktmetoden i störreskala, dels att en säker bedömning av djurens reaktion ochreella smärtmetoder kräver mer ingående mätningar. Styrelsenanser sammanfattningsvis att koscherslakt inte kan tillåtas iSverige utan lagändring. Enligt motionärerna kan det inteaccepteras att detta i första hand är en djurskyddsfråga. Fråganom koscherslakt berör en av människornas mest grundlägganderättigheter: rätten att utöva sin religion i enlighet medsamvetets bud. Det är visserligen så att det i andra folkskulturer finns sedvänjor som ligger så långt från svenskrättsuppfattning att de måste förbjudas i vårt land. Särskiltgäller detta skyddet av minderåriga. Förbud mot barnäktenskapoch kvinnlig omskärelse kan också tas som exempel. Men deföreskrifter om livsmedel vi nu diskuterar ligger enligt vårmening självklart inom det område som måste accepteras. Detolereras också i praktiskt taget alla andra länder i världen.En möjlighet till koscherslakt bör öppnas genom endispensbestämmelse i djurskyddslagen. Sådan dispens bör ges närreligiösa skäl åberopas. Denna fråga gäller dessutom respektenför den i vårt land grundlagsfästa religionsfriheten. Frågan omkoscherslakt bör därför behandlas i konstitutionsutskottet.Enligt motion Jo521 (s) är det enligt gällande bestämmelserendast veterinärer som får sköta inseminering av ston. Ominsemineringen utförs av annan medför detta att fölen inte kanregisteras. För en anläggning som Wången --hingstuppfödningsanstalt i -- med begränsadekonomi betyder denna lantbruksstyrelsens regel en kostnad på1100 kr. för varje insemination. Totala årliga kostnaden var . Enligt ledningen för Wången skulle denna summakunna nedbringas till en tredjedel om husdjurstekniker, med enviss påbyggnadsutbildning, tilläts genomföra insemineringen.Även den efterföljande kontrollen av fostret skulle med fördel,under överinsyn av veterinär, kunna utföras av annan. I Finlandhar denna ordning börjat tillämpas.I motion Jo528 (m) konstateras att tidigare beslutatatt frågan om ekonomisk kompensation till jordbrukarna föreventuellt uppkommande merkostnader till följd av övergång tillalternativ djurhållning liksom övriga produktionskostnader ijordbruket skall lösas inom ramen förjordbruksprisöverläggningarna. fick statensjordbruksnämnd regeringens uppdrag att i samråd medlantbruksstyrelsen utreda möjligheterna att identifiera ochregistrera kostnads- och intäktsförändringar till följd avriksdagens beslut om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket ochny djurskyddslag. uppkomna kostnader skulle redovisas.Lantbruksstyrelsen har tidigare fattat ett principbeslut attutrymmeskravet för burhöns vid nyinsättning skall ändras.Fr.o.m. har antalet hönor per bur minskatsfrån fyra till tre. Totalt beräknas kostnadsökningen härföruppgå till ca per kilo ägg. Detta motsvarar 80 milj.kr.för hela den årliga produktionsvolymen. Frågan angåendekompensation m.m. för åtgärder på grund av den nyadjurskyddslagstiftningen bör lösas i enlighet medintentionerna i beslut. I motion 1990/91:Jo506 (m)yrkas att hos regeringen begär en analys av deekonomiska konsekvenserna till följd av beslutade nyadjurskydds- och miljöbestämmelser.I motion Jo534 (m, fp) yrkas att hos regeringenbegär en övergripande analys och utvärdering av konsekvensernaav svanskuperingsförbudet samt en eventuell översyn avdjurskyddslagstiftningen. trädde riksdagensbeslut om förbud mot svanskupering i kraft med enövergångsbestämmelse om sex månaders dispensmöjlighet.Riksdagsbeslutet dikterades av omsorg om djuren. Brist påkunskap tycks dock i vissa delar ha förelegat. Uppenbar riskföreligger bl.a. att svenska uppfödares möjlighet till utbyte avavelshundar med utlandet radikalt minskar och eventuellt upphörhelt. Endast har infört ett liknandeförbud. Försämrade avelsmöjligheter hotar produktionen inomlandet av bl.a. polishundar, övriga vakthundar. För dessa uppgifter används framför alltschäfer, och riesenschnauzer. Två av dessa raserberörs av kuperingsförbudet. Man kan redan nu konstatera attregistreringen av de aktuella raserna gått ned. Skulle dentendensen hålla i sig innebär det mycket allvarliga konsekvenserför tillgången på brukshundar (brukshund = arbetande hund). Enstarkt begränsad uppfödning inom kuperingsraserna medför höjdarisker för spridning av genetiskt betingade sjukdomar ochskador. Det synes som om det generella kuperingsförbudet -- utandispensmöjligheter -- fattades utan ingående analys avkonsekvenserna för tillgången på brukshundar.Omkring en halv miljon kalvar i får sinahornanlag i hjässan bortbrända. Detta sker under de förstaveckorna efter födseln. I motion 1990/91:Jo501 krävs att allbränning av hornanlag skall ske under bedövning. Enligtmotionären har ställt sig bakom dettakrav.Miljöpartiet yrkar i motion 1990/91:Jo534 att regeringen skallutarbeta ett förslag med åtgärder för främjande av djurvänligslakt. Förslaget skall även omfatta ett ekologiskt riktigtomhändertagande av slaktavfall och självdöda djur. Enligtmotionären finns en konflikt mellan företagsekonomi ochdjurskyddshänsyn. Slaktdjur transporteras allt längre sträckor.Det finns ett behov av en utredning, som integrerar ekologisk,veterinär, teknisk och agronomisk kompetens, med uppgift att tafram förslag till en slakteriorganisation baserad på gårdsslaktoch lokal avfallskompostering.Utskottets övervägandenMed anledning av yrkandet i motion Jo518 om endispensmöjlighet i djurskyddslagen för kosherslakt villutskottet anföra följande. Enligt 14 § första stycketdjurskyddslagen (1988:534) skall husdjur vid slakten varabedövat när blodet tappas av. Regeringen eller efter regeringensbemyndigande, lantbruksstyrelsen får dock meddela föreskrifterom undantag från kravet på bedövning för fjäderfä och kaniner.Regeringen har i 31 § djurskyddsförordningen (1988:539)bemyndigat lantbruksstyrelsen att meddela sådana föreskrifter.Enligt lantbruksstyrelsens föreskrifter (LSFS 1988:39) omundantag från bedövning vid slakt av fjäderfä och kaniner gälleratt fjäderfä och kaniner utan föregående bedövning får avlivasgenom att huvudet hastigt skiljs från kroppen underförutsättning att avlivningen endast avser enstaka djur. Ibeslut har regeringen för visst slakterimedgivit dispens från lantbruksstyrelsens föreskrifter omundantag från bedövning vid slakt av fjäderfä och kaniner.Beslutet gäller t.o.m. . Restitution medges avinförselavgift för judiskt rituellt slaktat kött (JNSFS1990:104).Utskottet har (JoU 1987/88:22,1988/89:JoU17) avstyrkt förslag om dispensmöjligheter förkoscherslakt av övriga djurslag utöver fjäderfä. Utskottet harinte heller nu funnit anledning att frångå sina tidigareställningstaganden beträffande eventuella dispensmöjligheter. Idetta sammanhang vill utskottet beträffande vad som i motionenanförts om värnandet av religionsfriheten framhålla följande. Deallmänna begränsningar som gäller för människors handlande isamhället kan i vissa fall komma att beröra åtgärder somuppfattas såsom utövande av religionsfriheten. Som exempel kannämnas att en i allmänhet straffbar handling inte är skyddadbara för att den förekommer i ett religiöst sammanhang. Allmännaregler om medborgarnas handlingsfrihet gäller således också ireligiösa sammanhang (se prop. 1975/76:209 s.115). Utskottetfinner mot bakgrund av det anförda inte anledning att föreslåriksdagen någon åtgärd i anledning av motion Jo518. Motionenavstyrks.Enligt lagen om kontroll av husdjur m.m. (1985:342) ochförordningen om kontroll av husdjur m.m. (1985:343) fårregeringen eller lantbruksstyrelsen meddela föreskrifter ombl.a. I lantbruksstyrelsens föreskrifter omseminverksamhet för avel av hästar (LSFS 1989:19) krävs bl.a.lantbruksstyrelsens tillstånd för att bedriva seminverksamhet.Seminering skall utföras av ansvarig veterinär. Annan person,som genomgått av lantbrusstyrelsen godkänd utbildning, får dockunder överinseende av ansvarig veterinär seminera sto. Sto skallgenomgå gynekologisk hälsokontroll och brunstkontroll före seminering.Enligt lantbruksstyrelsen bör den provtagning och kontroll somföregår insemineringen göras av ansvarig veterinär eftersomdenna provtagning inte görs kontinuerligt. Semineringen bör dockkunna utföras även av annan som genomgått den avlantbruksstyrelsen föreskrivna utbildningen. En sådan ordningborde enligt lantbruksstyrelsen kunna åstadkommas genom attsemineringen organiseras på ett härför lämpligt sätt. Detanförda innebär enligt utskottets mening att syftet med motionJo521 i allt väsentligt är tillgodosett. Motionen bör därförinte föranleda någon ytterligare åtgärd.Riksdagen har som framhållits i motionerna Jo528 och1990/91:Jo506 tidigare beslutat att frågan om kompensation förkostnadsökningar till följd av övergång till alternativdjurhållning i första hand skall lösas inom ramen förjordbruksprisöverläggningarna (prop. 1987/88:93, JoU22, rskr.327). Enligt vad utskottet erfarit har lantbruksstyrelsenslutfört sin utredning beträffande identifiering ochregistrering av kostnads- och intäktsändringar för jordbrukettill följd av den nya djurskyddslagen och beslutet ommiljöförbättrande åtgärder i jordbruket m.m. I avvaktan påresultatet av den inom regeringskanliet pågående beredningen avfrågan anser utskottet det inte meningsfullt att nu föreslånågot riksdagsuttalande med anledning av motionerna Jo528 och1990/91:Jo506. Motionerna avstyrks.I 10 § första stycket djurskyddslagen (1988:534) är detförbjudet att göra operativa ingrepp på djur i andra fall än närdet är befogat av veterinärmedicinska skäl, om inte föreskrifterom undantag har meddelats med stöd av tredje stycket. Undantagfrån förbudet medges i första hand inom husdjursskötseln.Sverige och har ratificerat konvention omskydd av sällskapsdjur utan att reservera sig mot artikel 10,första stycket, punkt a, som förbjuder svanskupering. Enligt vadutskottet vidare erfarit har ovan nämnda konventionundertecknats av ytterligare åtta länder. Dessa är ,, , , ,, och . Endast , ,och har reserverat sig motsvanskuperingsförbudet.Utskottets beredning av frågan om förbudet mot svanskuperingoch eventuella effekter därav har inte givit anledning attompröva djurskyddslagen i denna del. Utskottet avstyrker såledesmotion Jo534.Enligt 10 § tredje stycket djurskyddslagen får regeringeneller, efter regeringens bemyndigande, lantbruksstyrelsenmeddela ytterligare föreskrifter om operativa ingrepp på djursamt föreskrifter om undantag från första stycket i fråga omdjur som avses i 4 § (djur som föds upp eller hålls förproduktion av livsmedel m.m.) eller om det finns särskilda skäl.I 25 § djurskyddsförordningen (1988:539) föreskrivs attavhorning av nötkreatur utan anlitande av veterinär får skeinnan djuret uppnått en månads ålder.Enligt vad utskottet erfarit avser lantbruksstyrelsen attföreslå ändrade bestämmelser för avhorning av nötkreatur. Enredovisning av förslaget, som omfattar bl.a. krav på bedövning,beräknas kunna lämnas till under våren1991. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion1990/91:Jo501 lämnas utan någon vidare åtgärd.Enligt 13 § djurskyddslagen skall djur när de förs till slaktoch när de slaktas, skonas från onödigt obehag och lidande.Enligt 15 § djurskyddslagen får regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, lantbruksstyrelsen meddela ytterligareföreskrifter om slakt och om avlivning av djur i andra fall. Medstöd av 32 § djurskyddsförordningen har lantbruksstyrelsenmeddelat ytterligare föreskrifter om behandling av husdjur isamband med slakt m.m. (LSFS1982:12).I regeringens förslag om skärpt livsmedelskontroll (prop.1988/89:68) framhöll jordbruksministern bl.a. att den lokalautvecklingen inte fick motverkas och att gällande bestämmelserför köttkontrollen därför borde anpassas i fråga om de mindreslakterierna, gårdsslakterierna och renslakterierna.Förutsättningarna för ambulerande slaktenheter skulle prövas föratt tillgodose behovet av slaktmöjligheter lokalt.Jordbruksministern aviserade även ett uppdrag tilllivsmedelsverket att närmare utreda förutsättningarna för sådanslakt. Utskottet anslöt sig till de av jordbruksministernframförda synpunkterna om den småskaliga slakteriverksamheten(1988/89:JoU14, s. I samband därmed framhöll utskottet attdessa intressen kunde tillvaratas bl.a. genom att kraven påanläggningarna anpassades till de förutsättningar som gäller förvarje enskild anläggning. Enligt vad utskottet erfaritredovisade livsmedelsverket sitt uppdrag i maj 1990.Livsmedelsverket konstaterade att gällande regler inte utgjordenågot hinder för småskalig verksamhet. Verket arbetar med enfortsatt anpassning av praxis till de av i beslutet omlivsmedelskontrollen fastlagda förutsättningarna för småskaligverksamhet. I detta sammanhang kan vidare nämnas att den s.k.ALA-gruppen (Arbetsgruppen lantbruk och samhälle) vid påuppdrag av regeringen tillsammans med STU (Styrelsen för tekniskutveckling) bl.a. arbetar med frågan omförbättrade förutsättningar för småskalig slakteriverksamhet.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motion1990/91:Jo534 lämnas utan vidare åtgärd i den mån deninte kan anses tillgodosedd. beträffande djurskyddets organisationatt avslår motion 1989/90:Jo526,res. 1 (v)2. beträffande en allmän översyn av djurskyddslagstiftningenm.m.att avslår motion 1989/90:Jo530,res. 2 (mp)3. beträffande åtgärder mot djurplågeri m.m.att avslår motionerna 1989/90:Jo33, 1989/90:Jo37yrkandena 3 och 4, 1989/90:Jo506, 1989/90:Jo508, 1990/91:Jo505yrkande 1, 1990/91:Jo516 och 1990/91:Jo530,res. 3 (m, c, v, mp)4. beträffande äggproduktionenatt med anledning av motion 1989/90:Jo519 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 4 (s)5. beträffande plan för omställning av värphönshållningenatt avslår motion 1990/91:Jo520,6. beträffande gränsöverskridande djurtransporteratt avslår motionerna 1989/90:Jo522 yrkande 4,1989/90:Jo537 och 1990/91:Jo532,res. 5 (c, v, mp)7. beträffande pälsdjursuppfödningatt avslår motionerna 1989/90:Jo211, 1989/90:Jo502,1989/90:Jo507, 1989/90:Jo532, 1990/91:Jo526 och 1990/91:Jo533,res. 6 (v, mp)8. beträffande utveckling inom pälsdjursnäringenatt avslår motion 1990/91:Jo230 yrkande 1,9. beträffande importförbud för vissa pälsar och skinnatt avslår motionerna 1989/90:Jo510, 1989/90:Jo517,1990/91:Jo519 och 1990/91:Jo527,res. 7 (c, v)10. beträffande märkning av vissa importerade pälsar ochskinnatt avslår motionerna 1989/90:Jo535 och1989/90:Jo536,res. 8 (v, mp)11. beträffande koscherslaktatt avslår motion 1989/90:Jo518,12. beträffande inseminering av stonatt avslår motion 1989/90:Jo521,13. beträffande kompensation för åtgärder föranledda av dennya djurskyddslagstiftningen m.m.att avslår motionerna 1989/90:Jo528 och1990/91:Jo506,res. 9 (m, mp)14. beträffande förbudet mot svanskuperingatt avslår motion 1989/90:Jo534,res. 10 (m, fp)15. beträffande bränning av hornanlagatt avslår motion 1990/91:Jo501,res. 11 (v, mp)16. beträffande djurvänlig och ekologisk slaktatt avslår motion 1990/91:Jo534.res. 12 (v, mp)den 19 februari 1991På jordbruksutskottets vägnarKarl : (), (), GretheLundblad (s), (), (),(), (), (), IngeCarlsson (s), (), (), LennartBrunander (c), (), (), OveKarlsson (s), () och (). Djurskyddets organisation (mom. 1)()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet utgår" och slutar med "och Jo526." bort haföljande lydelse:Utskottet utgår -- -- -- (=utskottet) -- -- --tillsynsmöjligheter utnyttjas. Med de ökade krav som den nyadjurskyddslagen ställer på hänsynstagande till olikadjurskyddsaspekter kan det enligt utskottets mening ifrågasättasom lantbruksstyrelsen är rätt myndighet att ansvara för dessafrågor. Den enhet som ansvarar för djurskyddsfrågor är intedimensionerad för att lösa de uppgifter som följer av den nyalagen. Det är tveksamt om förslaget till organisation av den nyamyndigheten innebär någon förbättring idetta avseende. Forskning och utveckling är viktigt för attfattade beslut skall kunna omsättas i handling. Den etologiskaforskningen, som undersöker djurens naturliga beteenden, harfått stå tillbaka i till förmån för forskningsinsatsersom utgått från näringens intressen. Varken lantbruksstyrelseneller djurskyddsorganisationerna har något inflytande överforskningsprioriteringarna. Detta försvårar utvecklingen av nyasystem som stämmer överens med intentionerna i den nyadjurskyddslagen. Mot bakgrund av ovanstående redovisning finnsdet enligt utskottet anledning att göra en översyn avdjurskyddets organisation. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo526 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande djurskyddets organisationatt med anledning av motion 1989/90:Jo526 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. En allmän översyn av djurskyddslagstiftningen m.m. (mom. 2)()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Med i" och slutar med "motion Jo530." bort haföljande lydelse:Djurskyddslagen är i hög grad en ramlag, vilket gör atttillämpningen i praktiken blir beroende av utfärdadeföreskrifter. Lantbruksstyrelsen, som högstadjurskyddsmyndighet, har att utforma de föreskrifter ochallmänna råd som följer av lagen. Utskottet anser det tveksamtom utarbetade föreskrifter till alla delar uppfyller lagensintentioner. Mot bakgrund av det anförda finns det enligtutskottets mening anledning att tillsätta en parlamentariskkommitté med uppgift att kontrollera tillämpningsföreskrifternasöverensstämmelse med lagtext och förarbeten. Vad utskottetanfört med anledning av motion Jo530 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande en allmän översyn avdjurskyddslagstiftningenatt med anledning av motion 1989/90:Jo530 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Åtgärder mot djurplågeri m.m. (mom. 3)(), (), (), (), (), MarianneSamuelsson (mp) och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "och 1990/91:Jo530." bortha följande lydelse:Utskottet anser att lagstiftningen måste ge tillräckligamöjligheter att ingripa mot misshandel, vanvård och annanolämplig behandling av djur. Vår djurskyddslagstiftning skallgarantera djuren ett effektivt skydd, och detta skall i huvudsakåstadkommas genom förebyggande åtgärder. Lagen ger möjlighettill ingripande vid uppenbar och konstaterad vanvård men enligtförarbetena skall hänsyn tas till den skyldigesförsörjningsmöjligheter och de verkningar i övrigt som förbudetkan få. Detta hänsynstagande har i flera fall inneburit attbeslut om förbud upphävts av högre instans. Det finns därför enbetydande osäkerhet om vad den nya djurskyddslagen innebär idetta avseende. Enligt utskottets mening är det därför angelägetatt på nytt prövar utformningen av 29 §djurskyddslagen. bör därför hos regeringen begäraförslag till ändrad utformning av djurskyddslagen i syfte attstärka sanktionsmöjligheterna vid vanvård av djur. Vad utskottetanfört med anledning av motionerna Jo33, Jo37 yrkandena 3 och 4,Jo508, 1990/91:Jo505 yrkande 1 och 1990/91:Jo530 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.