bet · GE01TU16 · 1991-03-07 00:00:00 — Yrkandena bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd.5 Anslaget Handelsflottans pensionsanstaltUtskottet tillstyrker regeringens förslag att tillHandelsflottans budgetår anvisar ettförslagsanslag på 1000 kr.6 Anslaget Handelsflottans kultur- och fritidsrådHandelsflottans kultur- och fritidråd (HKF) planlägger,samordnar och genomför kultur- och fritidsverksamhet försjöfolk. Verksamheten finansieras genom att kostnaderna tillviss del avräknas mot de fyravgifter som handelssjöfartenerlägger. Avräkningen får dock inte utgöra avfyravgifterna, såvida inte regeringen beslutar om avsteg frånden principen. Utskottet har betonat att sådant avsteg får görasendast om regeringen bedömer det som synnerligen angeläget ochatt alla möjligheter bör tillvaratas för att rationalisera HKFsverksamhet, så att avräkningen understiger ett belopp som svararmot av fyravgifterna.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att tillHandelsflottans kultur- och fritidsråd för nästa budgetåranvisar ett förslagsanslag på 1000 kr.Vidare föreslår regeringen att godkänner vad somanförs i propositionen om finansiering av Handelsflottanskultur- och fritidsråd. Departementschefen framhåller attdet är ett viktigt element i den statliga budgetprocessen attkontinuerligt ompröva de statliga verksamheterna. Han anser attdet finns skäl att närmare undersöka om det kan finnas bättrealternativ till dagens statliga huvudmannaskap för HKF. Ettställningstagande till en av rådet föreslagen treårsbudget fårdärför anstå. För nästa budgetår räknar departementschefen medatt . avräknas från fyravgifterna. Eftersom detsaknas samband mellan inkomster från fyravgifteroch HKFs verksamhet, anser departementschefen att systemet medprocentavräkning bör slopas. Rådet har föreslagit attnuvarande Handelsflottans kultur- och fritidsråds fond fårombildas till en fond för investeringar, utvecklingsarbete ochutjämningsändamål. Behållningen i fonden uppgår för närvarandetill 3,2 milj.kr. Detta belopp bör -- framhållerdepartementschefen -- kunna få användas av HKF efter beslut avregeringen. Det överskott som kan uppstå fr.o.m. budgetåret1991/92 bör fritt få disponeras efter beslut av HKFs styrelse.I motion T249 (v) tar motionärerna fasta på ett förslag i HKFsanslagsframställning. Rådet har i denna beräknat utgifterna till17,9 milj.kr. före pris- och löneomräkning under budgetåret1991/92 samt hemställt att för budgetåren 1991/92--1993/94ytterligare medel beviljas motsvarande en procent avfyravgifterna, eller ca 2,5 milj.kr. Motionärerna gör HKFsförslag till sitt.Utskottet finner det, som framgår av vad som anförts i detföregående, angeläget att minska handelssjöfartenskostnadsansvar för HKFs verksamhet. Utskottet kan därför inteförorda en sådan ökning av detta ansvar som motionärernas kravinnebär. Motionsyrkandet avstyrks följaktligen, medanregeringens förslag tillstyrks.7 Anslaget Ersättning till viss kanaltrafik m.m.Från anslaget kompenseras Trollhätte kanalverk och Vänernsseglationsstyrelse enligt beslut att slopa desärskilda passageavgifterna för Vänertrafiken (prop. 1978/79:24,bet. TU6, rskr. har därefter beslutat (prop.1985/86:100 bil. 8, bet. TU14, rskr. 228) att kostnaderna överanslaget skall betalas av staten.Anslagsbelastningen för att täcka uteblivna passageavgifterför Vänersjöfarten har -- framhåller departementschefen -- underde gångna åren ökat väsentligt. Den har nått en nivå därytterligare överväganden måste göras om det statliga stödet tilldenna sjöfart. Som ett led i regeringens åtstramningspaketföreslås ett anslag på 59,8 milj.kr. för nästa budgetår, varav52,8 milj.kr. avser kanalverket och 7 milj.kr.seglationsstyrelsen. Det innebär -- i förhållande till anslagetför innevarande budgetår -- en minskning med totalt 10 milj.kr.För kanalverket innebär förslaget en minskning med 11,2 milj.kr.och för seglationsstyrelsen en ökning med 1,2 milj.kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.I propositionen föreslås också att godkänner vaddepartementschefen anfört om införande av en passageavgift förVänersjöfart. Departementschefen framhåller attkanalverket nu även bör ges möjlighet att ta ut särskildaavgifter av trafiken på kanalen. En stor del av trafiken ärnumera fullt avgiftsbefriad genom att den utförs som inrikestrafik. Kanalverket bör avväga denna avgift mot olikaservicenivåer och rationaliseringsåtgärder i syfte attåstadkomma bästa möjliga service i förhållande tillVänersjöfartens behov och betalningsvilja.I motion T620 (s) framhålls att regeringens förslag tillmedelsanvisning, i den del den gäller Trollhätte kanalverk,innebär en prutning av kanalverkets anslagsäskande fördriftbidrag under nästa budgetår med 19,1 milj.kr. En sådanminskning av bidraget kommer -- betonar motionärerna -- att fåallvarliga konsekvenser för kanaltrafiken. Det är enligtmotionärerna osannolikt att kanalverket, med tanke påkonkurrensen från andra transportslag, skall kunna ta ut deökade avgifter för sjöfarten på som regeringens förslagom passageavgifter innebär. Risken är mycket stor att godset iså fall i stället kommer att transporteras på väg, något somfrån miljö- och samhällssynpunkt skulle vara mycket olyckligt.Att minska servicen vid kanalverket -- genom att t.ex. stängakanalen -- skulle medföra mycket negativa följder förVänersjöfarten.I motionerna T247 (fp), T605 (c), T621 (fp) och T632 (mp)framhålls Vänersjöfartens stora betydelse som ett miljövänligtoch energisnålt alternativ till landsvägstransporter, uttalasfarhågor för att kostnadsökningar för denna sjöfart -- tillföljd av den föreslagna anslagsminskningen -- skall få negativakonsekvenser för miljön och för möjligheterna till fortsatttrafik på sjön samt begärs utredningar i syfte att stärkaVänersjöfartens roll.Utskottet delar motionärernas uppfattning om betydelsen avVänersjöfarten i de olika avseenden de anger. Vid bestämmandetav passageavgiftens storlek är det enligt utskottets meningväsentligt att man slår vakt om Vänersjöfartens konkurrenskraftså att sjötransporterat gods inte onödigtvis överförs tilllandtransportmedel, med den negativa miljöpåverkan dettainnebär.Transportstödsutredningen har i sitt betänkande (SOU1990:73) Transportstöd berört anslaget till viss kanaltrafikm.m. och därvid övervägt frågan om en regionalisering avansvaret för stödet till Vänersjöfarten. Utredningen uttalar isammanhanget att transportsystem av vägar,järnvägar och sjöfart bör ses i ett samlat perspektiv.Departementschefen tar fasta på utredningens systemsyn och sägersig ämna föreslå regeringen att en särskild utredningsman får iuppdrag att utvärdera det hittillsvarande stödet tillVänersjöfarten och tillsammans med berörda parter utforma ettförslag till hur en sådan systemsyn kan uppnås.Utredningsmannen kommer, enligt vad utskottet erfarit, attarbeta snabbt och väntas avsluta sitt arbete påsensommaren innevarande år.Kanalverket har i en skrivelse till utskottet låtit förståatt en anslagsminskning i viss mån kan motverkas genom att vissanödvändiga underhållsarbeten ges ett kortvarigt uppskov.Utskottet förutsätter att utredningsmannen, förutom defrågor utskottet och departementschefen aktualiserar, ävenkommer att beakta de i motion T620 (s) påtalade följderna av attkanalverket minskar sin service för Vänersjöfarten. Vidare utgårutskottet från att utredningsmannen behandlar frågan omersättning till seglationsstyrelsen för utgifter i samband medutmärkning m.m. av fritidsbåtsleder.Med hänvisning till det anförda finner utskottet syftet medmotionsyrkandena i väsentlig mån tillgodosett. De bör därförinte föranleda någon åtgärd ochavstyrks följaktligen. Regeringens förslag tillstyrks.8 Den allmänna inriktningen av Sveriges internationellasjöfartspolitik samt anslagen Stöd till svenska rederier ochBidrag till svenska rederier8.1 Internationella fartygsregisterUtskottet har vid ett flertal tillfällenbehandlat motionsyrkanden om införande av ett svensktinternationellt fartygsregister. Vad förespråkarna av ettsådant register syftar till är att stärka den svenskahandelsflottans internationella konkurrenskraft genom att inomramen för s.k. lokala avtal göra det möjligt att sänkabemanningskostnaderna. Lokala avtal innebär att utländskabesättningar kan anställas på fartyg på grundval avkollektivavtal som tecknas med de fackliga organisationerna isjöfolkets hemländer.Förslag om ett svenskt internationellt fartygsregisteråterkommer i tre motioner som utskottet nu har att behandla,nämligen T211 (m), T629 (fp) och T647 (m).I den sistnämnda motionen framhålls att den svenskasjöfartspolitiken har medfört att större delen av den svenskahandelsflottan seglar under andra flaggor än den svenska,och att endast ett fåtal av de nybyggen som finns i orderkommer att få svensk flagg. Motionärerna finner denna utvecklingdjupt olycklig och framhåller att svenska rederier bör ha sammamöjligheter som övriga svenska företag att bedriva verksamhet iutlandet på samma villkor som gäller för deras utländskakonkurrenter. Ett svenskt internationellt fartygsregister bördärför inrättas.Utskottet vidhåller sin uppfattning -- senast uttalad i detav godkända betänkandet 1989/90:TU18 -- att ettsvenskt internationellt fartygsregister skulle kunna innebäraatt man på svenska fartyg underlåter att tillämpa svenskalagregler på väsentliga områden, inte minst det arbetsrättsliga,i en utsträckning som synes oförenlig med svenskrättsuppfattning. Motionsyrkandena avstyrks följaktligen.I motion T647 (m) framhålls att regeringen bör ta initiativtill förhandlingar om gemensamma nordiska regler för deinternationella fartygsregistren.Av utskottets ställningstagande till frågan om ett svensktinternationellt fartygsregister följer att även det nu aktuellamotionsyrkandet avstyrks.Vidare avstyrker utskottet motion T609 (c) i den del motionenavser svensk medverkan i ett gemensamt europeisktkvalitetsregister.I motion T647 (m) aktualiseras ett förbud förinternationellt registrerade fartyg att trafikera nordiskafarvatten. Motionärerna framhåller att den sjöfart som i dagbedrivs av skepp registrerade i norskt eller dansktinternationellt register är underkastad begränsningar när detgäller anlöp av hamnar i och . Densocialdemokratiska regeringen borde ha eftersträvat en gemensamnordisk lösning på registerfrågan i stället för att välja enensidig svensk subventionspolitik som har medfört att norskaoch danska skepp registrerade i respektive lands internationellaregister har fri tillgång till svensk kustfart. För svenskkustfart innebär detta en i längden ohållbar konkurrenssituationsom hotar näringens existens.Motioner med krav på förbud för bekvämlighetsflaggade fartygatt anlöpa svensk hamn har vid ett flertal tillfällen behandlatsoch avstyrkts av utskottet med hänvisning till att Sverigesinternationella åtaganden gör det i princip omöjligt att hindrafartyg från att anlöpa svensk hamn bara med hänvisning till attfartyget för en viss flagg. Samma invändning gäller enligtutskottets mening sådana fartyg som motionen avser.Frågan om den konkurrens som svensk kustsjöfart möter frånfartyg, som registrerats i de danska och norska internationellafartygsregistren, berördes av kommunikationsministern i ettinterpellationssvar . Statsrådet erinrade 1958 hade ingått ett avtal med om attömsesidigt upplåta sin kustfart för varandras fartyg. Samma årförlängdes ett tidigare avtal med om kustfart. År 1989beslutade regeringen att fartyg registrerade i de danska ochnorska internationella registren skall anses som danska resp.norska fartyg och därmed omfattas av gällande avtal. Vidareerinrade kommunikationsministern om det stöd på 550 milj.kr.till svensk sjöfart som hade beslutat om år 1988.Avsikten med stödet var bl.a. att svenska fartyg skulle kunnakonkurrera med fartyg från de danska och norska registren isvensk kustfart. skulle svenska fartyg få en ökadkonkurrenskraft i dansk och norsk kustfart. Om den svenskakustfarten skall skyddas helt från konkurrens utifrån --framhöll statsrådet -- faller också motivet för att låta fartygsom utnyttjas i svensk kustfart få del av det statliga stödet.Utskottet delar kommunikationsministerns sålunda uttaladeuppfattning. Med hänvisning härtill och vad utskottet i övrigtnu anfört avstyrks motionsyrkandet.8.2 EGs sjöfartspolitikI motion T647 (m) framhålls att det inom EG pågår ett arbetemed att skapa en gemensam sjöfartspolitik som skall göra detmöjligt för rederier i att på ett aktivt sätt deltai internationell sjöfart. Motionärerna framhåller att ävensvensk sjöfartspolitik måste utformas så att svenska rederierkan medverka på samma villkor som gäller i . Sverigemåste -- betonas det -- aktivt arbeta så att svenska skepp ochrederier inte utsätts för diskriminering till följd avkonkurrensreglernas tillämpning.I motion T609 (c) framhålls att medger kustsjöfartmed utländska fartyg under förutsättning att motsvaranderättigheter ges svenskt tonnage i utlandet. Inom EG pågår nuansträngningar att liberalisera kustsjöfarten. Inför en sådanutveckling är det angeläget att svenska sjöfartsföretag fårobegränsat tillträde till denna liberaliserade EG-marknad.Regeringen bör verka för att så sker.Enligt vad utskottet erfarit omfattar de pågåendeöverläggningarna mellan EG och EFTA om ett ävensjöfartsfrågor. Från berörda EFTA-staters sida söker mantillgodose önskemål av den art som de båda motionerna avser. Iavvaktan på resultatet av överläggningarna synes någotriksdagens uttalande i frågan inte erforderligt, varförmotionsyrkandena avstyrks.8.3 FlagglagenLagen (1989:990) om tillstånd till överlåtelse av skepp -- dens.k. flagglagen -- bör enligt motionerna T609 (c), T629 (fp) ochT647 (m) upphävas. Lagen antogs av så sent som idecember 1989 och ersätter flagglag, som upphörde attgälla som den nya lagen trädde i kraft den 1 januari1990 (prop. 1989/90:22, bet. TU8, rskr. Den nya lagenmotiveras främst av beredskapsskäl och innebär i likhet med dengamla att ett svenskt registreringspliktigt skepp eller andeldäri inte får överlåtas utan tillstånd av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer, om skeppet genomöverlåtelsen upphör att vara svenskt.I motionerna framhålls bl.a. att flagglagen inte förmåttfullgöra sitt syfte att minska utflaggningen och att den innebären effektiv spärr mot nyregistrering under svensk flagg,eftersom den "inlåsningseffekt" som följer av lagen innebär attkommersiellt betingade försäljningar eventuellt inte kangenomföras. Fartygsregistreringarna sker därför till störstadelen utomlands. Internationell sjöfart kräver flexibilitet,anpassningsförmåga och handlingskraft, betonas det i c-motionen.Flagglagen verkar i motsatt riktning. I m- och fp-motionernaframhålls också att beredskapsskäl inte är tillräckliga för attmotivera lagen, eftersom endast en mindre del av tonnaget ärkrigsplacerat.Enligt utskottets mening är det nödvändigt att staten medsitt ansvar för den svenska beredskapen förbehåller sig rättentill insyn i och visst inflytande över överlåtelser av svenskafartyg till utlandet. Det förtjänar erinras att ifrågavaranderiksdagsbeslut innebär att tillstånd normalt skall ges omöverlåtelsen sker utan ett bevarat svenskt driftsinflytande. Ifråga om tillstånd till överlåtelser med ett bevarat svensktdriftsinflytande innebär den nya lagen vissa lättnader ijämförelse med den gamla. Med det sagda avstyrksmotionsyrkandena.8.4 AnslagsfrågorVåren 1982 fattade beslut om vissa sjöfartspolitiskafrågor (prop. 1981/82:217, bet. TU37, rskr. Beslutetinnebar bl.a. ett tidsbegränsat stöd till svenska rederier.Stödet grundas i normalfallet på den sjömansskatt som inbetaltsåren 1982--1985. Sistnämnda år är det sista kvalifikationsåretför stödet, som inte kan utgå längre än till år 1992.I nu förevarande proposition föreslås en medelsanvisning på5 milj.kr. för nästa budgetår.I motion T629 (fp) yrkas avslag på regeringens förslag tillmedelsanvisning, under förutsättning av bifall tillmotionärernas yrkande om inrättande av ett svensktinternationellt fartygsregister.I motion T647 (m) framhålls att den socialdemokratiskaregeringen valde att införa ett kontant driftstöd till svensksjöfart i stället för ett internationellt register. Ingennäringsgren kan i längden basera sin verksamhet på statligabidrag. Om sjöfarten får rimliga och internationelltkonkurrenskraftiga villkor, kan det statliga bidraget tillsvenska rederier upphöra. Motionärerna yrkar att vad de sålundaanfört skall ges regeringen till känna.Utskottet finner för sin del inte skäl att nu ompröva 1982års riksdagsbeslut. Anslagsberäkningen har inte heller givitutskottet anledning till erinran. Med hänvisning till detanförda och till utskottets ställningstagande i registerfrågantillstyrks regeringens förslag och avstyrks fp-yrkandet samtm-yrkandet i den del detta avser det anslag som är i fråga.Våren 1988 beslutade om ett ytterligare stöd tillsvenska rederier (prop. 1987/88:129, bet. TU27, rskr. 337).Beslutet innebar att ett särskilt stöd lämnas till svenskarederier för att sänka den del av redarnas bemanningskostnadersom avser sociala avgifter. Bidraget har införts fr.o.m. den 1januari 1989 med . per helårsanställd sjömansysselsatt på svenskt handelsfartyg i fjärrfart. Kalenderåret1988 utgör första kvalificeringsår. För detta bidrag föreslås ipropositionen en medelsanvisning på 300 milj.kr. beslutade att utöver nämndabidrag införa ett särskilt statsbidrag till svenska rederier sommotsvarar den sjömansskatt som inbetalas för sjömän sysselsattapå svenska handelsfartyg i fjärrfart (prop. 1988/89:56, bet.TU6, rskr. Undantagna från möjligheten att få bidrag frånanslaget är sålunda t.ex. passagerarfärjor i närfart.Kostnaderna för nästa budgetår beräknas till 250 milj.kr.Regeringens förslag till medelsanvisning omfattar därmedtotalt 550 milj.kr.I motionerna T211 (m) och T629 (fp) yrkas avslag påregeringens förslag till medelsanvisning, under förutsättning avbifall till motionärernas yrkanden om inrättande av ett svensktinternationellt fartygsregister.I motion T647 (m) framhålls, som nämnts, att det statligabidraget till svenska rederier bör upphöra.Utskottet är inte för sin del berett ompröva bådariksdagsbeslut. Vidare vill utskottet ånyo understryka attifrågavarande anslag innebär en återbetalning av inbetald skattoch en "rabatt" på sociala avgifter. Anslaget skall ses som ettsvenskt alternativ till ett internationellt fartygsregister isyfte att behålla och utveckla svensk sjöfart. Med hänvisningtill det anförda och till utskottets ställningstagande iregisterfrågan tillstyrks regeringens förslag och avstyrks debåda yrkanden som gäller medelsanvisningen. Vidare avstyrksyrkande 5 i motion T647 (m) i den del yrkandet avser det anslagsom nu är i fråga.I motion T609 (c) framhålls att syftet med detsjöfartspolitiska stödet är att stärka de svenskflaggade ochsvenskbemannade fartygens konkurrenskraft genom att kompenseraderas höga kostnadsläge i jämförelse med lågkostnadsflaggadefartyg. För att inte denna skillnad skall öka fordras det att enindexuppräkning byggs in i det svenska stödsystemet så attåtminstone den inhemska kostnadsutvecklingen balanseras. Detkrävs med andra ord en värdesäkring av sjöfartsstödet.Bidraget på . per helårsanställd borde nu varaminst . för att motsvara värdet i utgångsläget.Av propositionen framgår att , somadministrerar ifrågavarande statsbidrag, i en skrivelse tillregeringen begärt att den del av bidraget som är relaterat tillde sociala kostnaderna räknas upp från . Departementschefen har ställt sigavvisande till detta förslag med hänvisning till att stödetockså är bundet till sjömansbeskattningen samt till regeringensförslag om fortsatt reformering av inkomst- ochföretagsbeskattningen (prop. 1990/91:54, bet. SkU10, rskr. 106).Förslaget -- och beslut -- innebär attsjömansskattelagen upphävs och att sjömännen årstaxering beskattas enligt landskattesystemet. För att inteövergången skall medföra en påtaglig skärpning av sjömännensbeskattning är det regeringens avsikt -- framhållerdepartementschefen -- att ett system med särskildasjöarbetsinkomstavdrag för inkomster ombord på svenskahandelsfartyg skall införas i samband med övergången tilllandskattesystemet.I likhet med departementschefen är utskottet för närvarandeinte berett att förorda en uppräkning av bidraget.Motionsyrkandet avstyrks följaktligen.9 Miljö- och säkerhetsfrågor avseende handelssjöfartenFrågor om åtgärder mot oljeskador m.m. till sjöss behandlas iett flertal motioner.Utskottet vill med anledning härav erinra om att sådanafrågor behandlades av vidsjötransporter (MIST) i dess betänkande SOU 1979:43--45 -- program för miljösäkra sjötransporter. Betänkandet låg tillgrund för proposition 1980/81:119 om miljösäkraresjötransporter. beslut med anledning avpropositionen, i den del som bereddes av trafikutskottet,framgår av betänkandet /81:31 (rskr. 422).Som framhölls i beslutet medför sjöfartens internationellakaraktär att åtgärder på sjösäkerhetsområdet, för att bliverkningsfulla, vanligtvis måste vidtas i internationelltsamarbete. På det globala planet bedrivs ett sådant samarbeteinom den internationella sjöfartsorganisationen, IMO, som är FNsfackorgan för tekniska sjöfartsfrågor, och inom deninternationella arbetsorganisationen, , som behandlar frågorsom rör de ombordanställdas sociala förhållanden, vilka ocksåhar stor betydelse för sjösäkerheten. Arbetet inom IMO har påsjösäkerhetsområdet resulterat i en rad konventioner som avserbl.a. fartygs konstruktion, utrustning och certifiering frånsäkerhetssynpunkt samt regler för sjötrafiken. Påhavsföroreningsområdet bör särskilt nämnas den s.k. MARPOL 73/78(International Convention for the Prevention of Pollution fromShips, 1973, as Modified by the Protocol of 1978 Relatingthereto). Det internationella samarbetet bedrivs även påregional nivå. För del kan särskilt nämnas 1974års Helsingforskonvention om skyddet av miljö.Samarbetet mellan Östersjöstaterna på de områden som täcks avkonventionen sker inom ramen för en kommission med säte iHelsingfors. Ett regionalt samarbete bedrivs också mellansjöfartsverket och sjöfartsmyndigheterna i tretton andravästeuropeiska länder med stöd av en överenskommelse omhamnstatskontroll. Samarbetet syftar till att öka möjligheternaatt motverka förekomsten av fartyg som inte uppfyllerinternationella normer. Regionalt samarbete bedrivs avsjöfartsverket och andra sjöfartsmyndigheter även i andrafrågor, såsom t.ex. isbrytning och lotsning.9.1 Allmänna krav på miljösäkrare fartygstransporterSverige har aktivt deltagit i arbetet med att färdigställainternationella överenskommelser av det slag som nämnts ovan.Säkerhetsarbetet inom ramen för dessa överenskommelser pågårständigt med aktivt svenskt deltagande i syfte att förbättra ochförfina gällande regelverk. Med hänvisning härtill och dåutskottet vidhåller att nationella särlösningar påsjösäkerhetsområdet bör undvikas, avstyrker utskottet demotioner som innehåller allmänna krav på skärpta nationella ochinternationella regler för ökad sjösäkerhet. De motioner detgäller är T625 (fp) yrkande 1 om att säkerheten i oljetrafikenmåste förbättras och yrkande 4 om behovet av nordiska ochinternationella överenskommelser i syfte att öka säkerheten tillsjöss, T641 (c) yrkande 1 om ett bättre internationelltregelverk och T647 (m) yrkande 14 om en internationellharmonisering av reglerna för konstruktion och inspektion avtankskepp.I motion T644 (fp) begärs en övergripande analys avfärjetrafiken mellan och . Analysen bör utgåfrån att sjötransporter generellt sett är miljövänliga ochenergisnåla jämfört med varje alternativ. Resultatet av analysenkan utgöra underlag för en anpassning av färjetrafiken tillberörda landtransportsystem, för den långsiktiga inriktningenoch för miljöanpassningen.