bet · GE01SkU17 · 1991-03-19 00:00:00 — En realkapitalbeskattning gör att skalan kan höjas och sparandet kanskyddas mot inflation.Differentierade indirekta skatter. Lägre skatt på basvaror ochslopad moms på mat. De indirekta skatterna kan då breddas ochomfatta fler tjänster och varor.Skatten på energi utformas efter miljöpolitiska mål.Energiskatterna utgör en del av den samlade skattebasen, medanmiljöavgifter viks för satsningar inom miljöområdet.Kritik mot skattereformenDen skattereform som trätt i kraft och som utgår från enpolitisk uppgörelse mellan regeringen och bör rivasupp och justeras i enlighet med principen skatt efter bärkraft.Att minska marginaleffekterna för inkomsttagare i låga ellernormala inkomstlägen var och är riktigt. Att skapa rakare ochmer enhetliga regler som minskar möjligheterna tillskatteundandragande är bra, sänka skatten på arbete och ökaskatten på kapital är utmärkt.Men det är inte rimligt att gå från en ytterlighet till enannan. Det var inte nödvändigt att gå från imarginalskatt för låginkomsttagare som tjänar . omåret, till i marginalskatt för dem som tjänar100000 kr. i månaden.Det hävdas ibland att genom skattereformen fått ett raktoch enhetligt skattesystem där de flesta skatter tas ut med30%. Men talet om det enhetliga skattesystemet på är imångt och mycket en myt.Inkomstbeskattningen blir för de flesta inkomsttagare omkommunalskatterna sammantaget råkar vara . Skillnadernamellan högsta och lägsta kommunalskatt varierar i själva verketmed mellan 6 och 7 kr.Kapitalbeskattningen sägs bli . I verkligheten finns en radundantag som ger lägre skatt, t.ex. för allemansfonder,pensionsfonder och reavinster, dessutom finns specialregler somsänker skattesatsen för aktier. Allt detta gör att det är likariktigt att tala om i kapitalbeskattning som undantaget istället för regeln.Företagsbeskattningen sägs vara . Genom införandet av densärskilda skatteutjämningsreserven ligger det effektivagenomsnittliga skatteuttaget på ca 20%.Vänsterpartiet förespråkar en strikt kapitalbeskattning på30%. vill ha en företagsbeskattning på 30%utan särskild skatteutjämningsreserv, så att företagsskattenverkligen blir . Även det är en internationellt sett låginkomstbeskattning av företag.Vänsterpartiet menar att det är rimligt att ha eninkomstbeskattning som ger högre marginaleffekter än förhöginkomsttagare. har föreslagit vid enårsinkomst på . och vid 300000 kr.Vänsterpartiet kan diskutera justeringar av skiktgränserna, mennuvarande som högsta gräns ger sneda fördelningseffekter.Vi kan inte godta att den som tjänar ca . får enskattesänkning på ca , medan den som tjänar detdubbla, dvs. , får en skattesänkning på dettredubbla, det vill säga ca . Avsikten är att dennasnedfördelning skall avhjälpas genom andra åtgärder,avdragsbegränsningar etc. Slutomdömet torde dock -- nu liksomtidigare -- bli att höginkomsttagarna kommer att vinna mest påomläggningen, medan man finner de flesta förlorarna blandlåginkomsttagarna.Särskilt kvinnorna kommer att förlora på skattereformen. Dettaeftersom merparten av låginkomsttagarna är kvinnor. Det finnsfrån regeringens sida en förhoppning om att skattereformenkommer att leda till ett ökat arbetsutbud från kvinnornas sida,från deltid till heltid.Denna förhoppning visar brist på kunskaper om vilka faktorer somstyr kvinnors lönearbete. För det första har kvinnorna ofta sålåga löner, att även ett heltidsarbete ligger under gränsen därskattelättnaderna får påtaglig effekt. Det extra grundavdrag sominförts ger för många enbart kompensation för de skattehöjningarsom gjorts i syfte att finansiera skattereformen.En utökning av kvinnornas arbetstid ställer andra krav påsamhället, bl.a. i fråga om utbyggd barnomsorg, bättrekollektivtrafik och en större tillgång till heltidstjänster.Det kan visa sig att "Århundradets skattereform" också blir"Århundradets kvinnofälla".Regeringen har tillsatt en särskild kommitté för att göra enfördelningspolitisk utvärdering av skattereformen. I proposition1989/90:110 fanns inga särskilda överväganden om hurskattereformen skulle påverka kvinnornas ekonomiska situation. Ipropositionen om jämställdhetspolitiken inför 1990-taletfastslogs en rad krav. Bl.a. skall statliga utredningar i ökadutsträckning analysera sina förslag ur jämställdhetsperspektiv.Så har ej skett i skatteutredningarna och inte heller iregeringens proposition 1989/90:110 om reformeradinkomstbeskattning.Den kommitté som skall utvärdera de fördelningspolitiskakonsekvenserna av skattereformen bör därför ges direktiv om attsärskilt beakta skattereformens resultat för inkomstfördelningenmellan könen.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande skattepolitikens inriktning m.m., utvärderingav skattereformenatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk427 och1990/91:Sk433 yrkandena 1 och 2 samt med avslag på motionerna1990/91:Sk371 yrkande 1, 1990/91:Sk424 yrkandena 1, 2, 5, 7,9 och 16, 1990/91:Sk430 yrkande 1, 1990/91:Sk435 yrkandena 1och 30 och 1990/91:Sk627 yrkandena 1--4 godkänner deriktlinjer som anförs i reservationen för den framtidaskattepolitiken samt som sin mening ger regeringen till kännavad som anförs i reservationen om en fördelningspolitiskutvärdering av skattereformen ur jämställdhetsperspektiv.5. Skattepolitikens inriktning m.m., utvärdering avskattereformen (mom. 1)() hardels anfört följande: Angående skattesystemet och den ekonomiska politiken 1 Behovet av ett annorlunda skattesystemVid den reformering av inkomst- och företagsbeskattningen, somriksdagen beslutat om och som har trätt i kraft, missadeutskottets majoritet ett utmärkt tillfälle att introducera ettskattesystem som kunde ha givit positiva effekter inommiljöpolitik, fördelningspolitik och regionalpolitik. Inteheller i nu föreliggande betänkande har utskottsmajoritetenkorrigerat de brister som det förra beslutet innebar.Jag anser att nuvarande skattesystem är otillfredsställande bådesom styrmedel inom miljöpolitiken och ur fördelningspolitisksynpunkt. Det bör därför omarbetas radikalt.Miljöpartiets förslag på skatteområdets huvudsakliga delarredovisas i motionerna Sk627 och Sk708 av m.fl.(mp). behandlas endast vissa delar av dessa motioner. Viktigafrågor, bl.a. på den indirekta beskattningens område, kommer atttas upp i annat sammanhang. 2 Gröna ideologiska utgångspunkter 2.1 HushållningDen gröna rörelsen har uppstått som ett resultat av ökad insiktom världens utveckling. Speciellt arbetar de grönapolitiskt för ett samhälle som lever i ekologisk balans medmiljön. Partiets konkreta handlingsprogram kan härledas ur fyrasolidaritetsbegrepp:solidaritet med naturen och de ekologiska systemensolidaritet med kommande generationersolidaritet med utsatta grupper inom Sverigesolidaritet med människorna i u-ländernaVår generation har ansvar för att föra livet vidare, för att gekommande generationer minst lika stora möjligheter som vår egenatt leva bra på jorden. Det viktigaste målet för politiken äratt trygga livsförutsättningarna för nuvarande och kommandegenerationer inom de ekologiska ramarna. Särskilt viktigt är detatt man har detta mål för ögonen vid utformandet av denekonomiska politiken.I kontrast mot en sådan målsättning har vår generationmisshushållat med resurser, smutsat ner miljön och prioriteratkortsiktigt ekonomiska värden. Egentligen är detta enfortsättning av en utveckling som fortgått under några sekler,men det är först som de allvarliga konsekvensernablivit tydliga. 2.2 Ekologiska och sociala ramarUtgångspunkten för ekonomiska politik är att vimänniskor måste hushålla med resurserna inom ramarna för vad somär ekologiskt möjligt så att livsvillkoren skall kunna tryggassåväl för nuvarande som för kommande generationer. Speciellt ärföljande viktigt när det gäller beskattningen:Konsumtionen av ändliga resurser måste avpassas så att vi intenu förbrukar de resurser som framtida generationer skall levaav.Även användning av förnybara resurser måste hållas inomförnyelsens ramar.Föroreningen av mark, vatten och luft måste begränsas så attnaturen åter kan fungera i balans och återvinna sin naturligareningsförmåga.Människors möjlighet att skapa ett liv med hög livskvalité börvara stor; detta gäller även ekonomiskt svaga grupper i vårteget och i andra länder.Därför är miljön det primära när det gäller de indirektaskatterna och låglöneprofilen det primära när det gällerinkomstskatten. 2.3 Motiv för ändring av nuvarande skattesystemDet finns två utbredda, men felaktiga uppfattningar omrelationen mellan ekonomisk tillväxt och livskvalité.Den ena missuppfattningen är att ekonomisk tillväxt sådan denavspeglas i bruttonationalproduktens ökning alltid leder tillhögre materiell standard för medborgarna, den andra är att högremateriell standard leder till högre livskvalité.Det börjar bli klart för allt vidare kretsar av politiker ochekonomer att bruttonationalprodukten är ett otillräckligt måttpå välståndet i ett land och hos dess medborgare. Miljöpartietde gröna anser det mycket angeläget att få fram bättre mått änBNP för att mäta vad som verkligen är viktigt för ett lands ochdess medborgares välbefinnande. Exempelvis inkluderar det av FNsutvecklingsprogram föreslagna måttet på mänsklig utvecklingsåväl inkomst per capita som läskunnighet och förväntadlivslängd. Med detta mått ligger på andra plats blandvärldens länder, medan om endast inkomst per capita räknasligger på sjätte plats. Jag menar att även tillgångarsom ökad fritid och ökad kontakt inom familjer borde inkluderasför att mäta livskvalitén hos ett folk.Den andra missuppfattningen, nämligen att livskvalité kan mätasav materiell standard är ett arv , då folk iallmänhet faktiskt trodde detta. Med en allt visare syn pålivets värden har en omvärdering börjat. Detta ligger i linjemed ideologi. 2.4 Beskattningens effekter för miljönSkatter skall användas som styrmedel för att motverkamisshushållning med resurser och miljö. Skatter på ändligaråvaruresurser måste höjas kraftigt för att minskaöverflödskonsumtionen av dessa. Miljöskatter och avgifter påmiljöfarliga utsläpp m.m. måste också införas i störreutsträckning och på ett mer konsekvent sätt. Den del avinkomsterna från sådana skatter som förväntas bestå under långtid framåt bör användas till att sänka skatter påarbetsinkomster, både den direkta inkomstskatten ocharbetsgivaravgifterna. En sådan överflyttning av skattebördanfrån skatt på arbete till skatt på naturresurser ochmiljöutsläpp gynnar en miljö- och resursvänlig konsumtion.Det skall kosta att smutsa ner miljön eller att utarmaresurserna. Det skall kosta så mycket att nedsmutsningen minskardrastiskt och att ett hushållande samhälle skapas.En betydande del av inkomsterna från höjda skatter på ändligaråvaror och på miljöutsläpp ger emellertid endast intäkter i ettkort tidsperspektiv. Eftersom syftet med skatterna är att minskaresursförbrukning och utsläpp, kommer en del avskatteinkomsterna att falla bort i takt med att detta verkligensker. Den delen av skatteinkomsterna kan inte användas för denlångsiktiga budgeten utan bör i stället utnyttjas för nyainvesteringar i miljövänlig teknik. Sådana satsningar bör avsejärnvägsinvesteringar, utveckling av teknik för energisparandesamt utnyttjande av förnybara energikällor. 2.5 Beskattningens effekter för människor 2.5.1 FördelningseffekterSkatterna bör användas som fördelningspolitiskt instrument.Detta har även tidigare varit syftet, men metoderna för att fåfram ett utjämnande skattesystem har inte varit optimala. Detkrävs för det första ett regelsystem som försvårarskatteundandragande. För det andra skall skatteskalan ha en godlåglönestruktur, dvs. de som har höga inkomster skall betala högskatt och de som har små inkomster skall ha lägre skatt ochdärtill eventuellt bidrag. Det skall finnas valfrihet att levamed en låg formell arbetsinsats för den som är beredd attacceptera låg materiell standard.Enligt de riktlinjer för beskattning som de grönaantagit skall kapitalvinster beskattas minst lika hårt somarbetsinkomster. Detta är särskilt viktigt frånfördelningspolitisk synpunkt. gällande skatteregler hargjort det alltför lätt för personer med stora kapitalvinster attundvika eller minska sin beskattning. Löntagare som inte harsamma möjligheter har fått bära en orättvist stor del avskattebördan. Detta är inte endast orättvist, det är ocksåomoraliskt att skatteundandragande skall vara en lönandesysselsättning. 2.5.2 Dynamiska effekter av ändrade skattereglerNär jag nu yrkar på en sänkning av den direkta skatten på arbeteoch vill öka beskattningen av kapitalinkomster,energi, transporter och konsumtion är det för att ge människorvalfriheten att handla på ett ansvarsfullt sätt, på ett sätt somgrundar sig på förståelse av livskvaliténs förutsättningar. Istället för att öka sitt lönearbete och därigenom driva upp sinmateriella standard, skall man kunna välja ökad fritid och ökadeinsatser inom den informella sektorn, dvs. ägna mer tid åtfamilj, åt att hjälpa medmänniskor och åt andra obetaldasysselsättningar. Detta minskar penningekonomins betydelse tillförmån för ökad livskvalité och ökad självtillit.Det förväntades att människors handlingsmönster skulle ändrasvid skattereformen. Man räknade med två motverkande dynamiskaeffekter av en sänkning av marginalskatten:Inkomsteffekten: människor kan välja mer fritid genom att enkortare arbetstid ger oförändrad nettoinkomst som mansjälv kan minska effekten av höjningen av indirekta skattergenom en livsföring som hushållar med knappa resurser.Substitutionseffekten: människor kan anse det lönt att öka sininsats av lönearbete eftersom de får behålla mer avextraförtjänsten. De kan därvid öka sin konsumtion.Bägge dessa effekter är dynamiska, dvs. de är ändringar som skersom en reaktion på förändringarna av skattereglerna. Där denförsta effekten överväger får man en ökning av livskvalitén, därden andra effekten överväger ökas den materiella förbrukningen.Medan de för skattereformen ansvariga partierna ansåg attsubstitutionseffekten skulle överväga var det miljöpartietsuppfattning att människors ökande förståelse för livets värdenskulle innebära att inkomsteffekten i själva verket överväger.Hittills har inga signifikanta förändringar kunnat påvisats,vilket kan bero på att de två effekterna tagit ut varandra. Detkan dock vara för tidigt att redan dra dessa slutsatser. 2.5.3 Regionala effekter av ändrade skattereglerMiljöpartiet de gröna har målsättningen att människor skallkunna leva med hög livskvalité såväl på landsbygden som itätorterna. Denna målsättning måste dock kombineras med demiljömässigt motiverade kraven att minska den industriellaöverhettningen och det totala transportarbetet. Skattepolitikenbör medföra en ökad belastning på bilismen i både tätort ochglesbygd samt en minskning av de skattemässiga subventionerna avboendet. Den avvägning vi syftar till i våra detaljerade förslagskall vara både rättvis och konsumtionsbegränsande. 3 Principer i skattepolitik 3.1 Det totala skattetrycketHöga skatter betyder stark centralstyrning ochmaktkoncentration. Detta strider mot krav pådecentralisering, gräsrotsdemokrati och stor frihet för enskildamedborgare. Ett lägre skattetryck möjliggörs av depositiva effekterna av den gröna politiken: ökad informellomsorg, minskat vårdbehov, minskat behov av miljöåtgärder.En höjning av det totala skattetrycket på kort sikt kan endastaccepteras om avsikten är att förbättra miljön och hushållningenmed resurser. Strävan på lång sikt skall vara att sänka dettotala skattetrycket.Angående fördelningen av skatterna mellan skatt ochstatsskatt anser vi att det kommunala skatteuttaget borde spelastörre roll än det statliga eftersom ett mer lokaltansvarstagande är nödvändigt. Av samma anledning anser vi attstaten inte skall genom skattestopp och liknande reglera denkommunala handlingsfriheten. 3.2 Skatt på arbetsinkomsterBeskattningen skall ge en jämnare fördelning av disponiblainkomster än . Målet för den ekonomiska politiken bör dockvara att främja en jämnare fördelning redan av bruttoinkomster.Miljöpartiet de gröna anser att arbetsgivaravgifterna skallsänkas. skall energi- och råvaruskatter höjas. Dettainnebär delvis en skatteväxling där skatten i vårt förslag taspå råvaror och andra ändliga resurser i stället för på arbete.Arbetsgivaravgifterna skall differentieras regionalt för att geglesbygden en bättre konkurrenssituation.Löneförmåner bör beskattas till verkliga värdet. Att som geen förtäckt lönedel, exempelvis i form av lågt beskattadefirmabilar, gynnar endast en konsumtion som annars kanske skulleha betraktats som onödig.Miljöpartiet de gröna föreslår minskade avdragsmöjligheter bl.a.för bilresor. Avdraget föreslås vara oberoende av vilkettransportmedel man i själva verket använder. Det kan aldrig vararätt att gynna valet av bil jämfört med kollektivtrafik. Dockhar vi i våra förslag även beaktat förhållandena i sådana bygdersom saknar underlag för kollektivtrafik. 3.3 Skatt på konsumtionTanken bakom beskattningen av konsumtion är att skatten delsskall vara en inkomstkälla för staten, dels ha en styrandeverkan. Nödvändig konsumtion skall beskattas lågt medan förumbärliga varor skatten skall höjas i motsvarande mån. Speciellti fråga om mervärdeskatten vill vi att basmat skall vara befriadfrån sådan skatt. Detta skall kompenseras med höjning av skattenpå övriga varor. Kultur bör inte beskattas. 3.4 Skatt på kapitalinkomsterSkatten på kapitalinkomster skall vara minst lika hög som påarbetsinkomster. Detta villkor uppfylls vid normal inflation aven skatt på kapitalvinster. Den alltför frikostigaavdragsrätten för realisationsförluster och räntor föreslås dockbegränsad. Härvidlag måste ränteavdragen för boende fasas ut ilångsam takt eftersom många blivit beroende av de direkta ochindirekta subventioner som understött bostadssektorn. 4 SlutsatsMed hänvisning till vad som ovan framförts anser jag attskattesystemet bör förändras så att det blir ett verksamtinstrument inom miljöpolitiken, inom fördelningspolitiken ochinom regionalpolitiken.Förslagen i utskottets betänkande medför inte dessa egenskaper.Vad jag här har anfört innebär att jag tillstyrker motion Sk627av m.fl. (mp) yrkandena 1--4. Jag återkommer iannat sammanhang till övriga yrkanden i denna motion och tillmotion Sk708 av m.fl. (mp).dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande skattepolitikens inriktning m.m., utvärderingav skattereformenatt med bifall till motion 1990/91:Sk627 yrkandena1--4 och med avslag på motionerna 1990/91:Sk371 yrkande 1,1990/91:Sk424 yrkandena 1, 2, 5, 7, 9 och 16, 1990/91:Sk427,1990/91:Sk430 yrkande 1, 1990/91:Sk433 yrkandena 1 och 2 och1990/91:Sk435 yrkandena 1 och 30 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförs i reservationen om skattens funktion imiljöpolitiken och fördelningspolitiken och om dynamiska ochregionala effekter av skattepolitiken.6. Skattepolitiken och förhållande till EG (mom. 2)() hardels anfört följande:Vänsterpartiet motsätter sig ett svenskt medlemskap i om blir medlem i EG eller ej, kommer det attfinnas ett konkurrenstryck för att "harmonisera" skatteuttaget.Det gäller bl.a. mervärdebeskattningen och kapitalbeskattningen.De aktörer som styr kapitalströmmarna kommer att söka efterbästa möjliga skatteförhållanden.Samma tryck finns ej inom inkomstbeskattningen och den del avkapitalbeskattningen som utgör fastighetsbeskattningen. Påföretagsskattesidans inkomstbeskattning råder motsattförhållande, det vill säga mycket lågaföretagsbeskattning gör det attraktivt att skatta av vinster iSverige.Tanken på ett , dvs. avtal om ökad europeisk ekonomiskintegration, stöds av om vissa villkor kanuppfyllas. Ett sådant avtal förutsätter någon typ av samordninginom mervärdebeskattningen för att undgå s.k. tekniskahandelshinder vad gäller export och import av varor ochtjänster.EGs momsdirektiv innebär också att momsen differentieras.Således är t.ex. lägre moms på mat eller till och med slopadmatmoms fullt i enlighet med EGs riktlinjer. Vidare finns detpropåer inom EG om en högsta momssats på ca 20%.En sådan generell sänkning kan få svårt att klara medbibehållna ambitionsnivåer för en generell välfärdspolitik.Vänsterpartiet har dock inga principiella invändningar mot enreducerad mervärdebeskatting, om detta kan finansieras med andraåtgärder, t.ex. ökad beskattning av företagsvinster,fastighetskapital, eller en återgång till ett mer progressivtinkomstskattesystem.Vänsterpartiet kan aldrig acceptera regler som innebär att enanonym byråkrati, eller några ministrar i , ges kontrollöver den svenska skattepolitiken. Den svenska rollatt utöva beskattningsrätten får aldrig överlåtas till ettEuropaparlament.Riksdagen bör -- med bifall till motion Sk433 i denna del -- geregeringen till känna dessa riktlinjer vad gällerskattepolitiken och EG-frågan.dels vid mom. 2 hemställt2. beträffande skattepolitiken och förhållande tillEGatt med bifall till motion 1990/91:Sk433 yrkande 28som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs ireservationen om skattepolitiken och förhållande tillEG.7. Schablonavdraget i tjänst (mom. 3)och (båda c) hardels anfört följande:Vi anser fortfarande att schablonavdraget skall sänkas i ställetför höjas. Detta avdrag ges oavsett kostnadsbelastning eller ejoch bör därför hållas på en relativt låg nivå, annars uppstår ensnedvridande orättvisa gentemot alla med höga arbetskostnader.Vi föreslår därför att schablonavdraget sänks till 2000 kr.dels vid mom. 3 hemställt3. beträffande schablonavdraget i tjänstatt med bifall till motion 1990/91:Sk435 yrkande 2antar följandeFörslag tillLag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att orden "" i 33§ 2 mom.kommunalskattelagen (1928:370) skall bytas ut mot "2000kronor".Denna lag träder i kraft och tillämpas förstagången i fråga om 1993 års taxering.8. Avdrag/skattereduktion för barn och hemmamake (mom. 4), och (alla m) hardels anfört följande:En av de flesta omfattad skattepolitisk princip är attskatteuttaget skall ske med hänsyn till bärkraft. att inkomstbeskattningen måste utformas på ett sådant sättatt skatteuttaget relateras till inkomsttagarnasförsörjningsbörda. Familjer med olika antal barn har självfalletolika stor förmåga att betala skatt, eftersom familjens totalakostnader varierar med antalet barn. Inkomstbeskattningen måstedärför reformeras i syfte att skapa rättvisa för barnfamiljerna.För att hänsyn till försörjningsbördan skall tas vidbeskattningen bör ett grundavdrag för barn vid den kommunalabeskattningen införas. Storleken beräknas med utgångspunkt i attnödvändiga kostnader för barnens konsumtion (med avräkning fördirekta bidrag) skall undantas från beskattning.Vi tillstyrker således motion Sk424 i denna del (yrkande 6).Därmed är också motionerna Sk393 och Sk435 i motsvarande deltillgodosedda.Avdraget för underhållsbidrag har stor betydelse för denenskildes ekonomi, vilket bl.a. framgår av att beslutet attslopa avdragsrätten kombinerats med en allmän nedsättning avunderhållsbidragen. Till detta kommer att skatteförmågeprincipenmedför att extra kostnader till följd av att föräldrar inte bortillsammans i vart fall delvis bör vara avdragsgilla.Vi anser därför att avdragsrätten för underhållsbidrag böråterinföras. Regeringen bör återkomma med ett förslag om dennärmare detaljregleringen av denna åtgärd.Vi tillstyrker således motion Sk393 i denna del (yrkandena 1 och2). Därmed är även övriga motionsyrkanden om barnavdrag m.m.helt eller delvis tillgodosedda.dels vid mom. 4 hemställt4. beträffande avdrag/skattereduktion för barn och hemmamakeatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk393yrkandena 1 och 2 och 1990/91:Sk424 yrkande 6 och medanledning av motionerna 1990/91:Sk330, 1990/91:Sk366,1990/91:Sk369, 1990/91:Sk393 yrkande 4 och 1990/91:Sk435yrkandena 6 och 8 samt med avslag på motion 1990/91:Sk435yrkande 7 hos regeringen begär förslag till barnavdrag ienlighet med vad som anförs i reservationen.9.