bet · GE01SkU17 · 1991-03-19 00:00:00 — beträffande kvittning av underskottatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk362 idenna del, 1990/91:Sk368 i denna del, 1990/91:Sk371 yrkande4, 1990/91:Sk382, 1990/91:Sk388 yrkande 7, 1990/91:Sk391yrkande 7, 1990/91:Sk435 yrkande 16, 1990/91:Sk436 yrkande 1och 1990/91:Sk627 yrkande 42 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförs i reservationen om en begränsadkvittningsrätt för underskott av näringsverksamhet.37. Skattefrihet för hobby, m.m. (mom. 24), och (alla m) hardels anfört följande:Riksdagens beslut om beskattning av inkomster som härrör frånhobbyverksamhet kommer att medföra stora svårigheter för den somlägger ned kostnader under en följd av år och sedan fårinkomster. Inkomsten kommer att beskattas brutto utan möjlighettill avdrag för kostnaderna under de tidigare åren. Endastkostnader som uppkommit under beskattningsåret och ett årdessförinnan får beaktas.En verksamhet som kommer att drabbas av stora svårigheter ärhästsporten. Den som föder upp en häst kan ha stora kostnaderunder en följd av år. Härefter kan verksamheten börja gå medvinst. Samma problem gäller vid måttliga inkomster av andrafritidssysselsättningar som exempelvis hobbybiodling.Som anförs i motion Sk429 bör regeringen återkomma tillriksdagen med förslag som innebär att avdrag för kostnader förtidigare år får dras av mot de inkomster som följer av denedlagda kostnaderna.dels vid mom. 24 hemställt24. beträffande skattefrihet för hobby, m.m.att med bifall till motion 1990/91:Sk429 yrkande 11och med avslag på motionerna 1990/91:Sk436 yrkande 2 och1990/91:Sk627 yrkande 9 hos regeringen begär förslag tilländrade regler för beskattningen av inkomst av hobbybetonadverksamhet i enlighet med vad som anförs i reservationen.38. Skattefrihet för hobby, m.m. (mom. 24)() hardels anfört följande:Miljöpartiet de gröna föreslår i motion Sk627 att ett extraavdrag på . införs i fråga om inkomster av ejyrkesmässig verksamhet. Avdraget syftar till att uppmuntra olikaslags aktiviteter som ligger utanför normalt förvärvsarbete.Miljöpartiet anser att det är positivt om människor utnyttjarsin fritid på ett aktivt och skapande sätt som berikar både demsjälva och medför ett ansvarstagande för närmiljö ochmedmänniskor.Som exempel på vilka typer av verksamhet som avses nämns imotionen vad som skattemässigt anses som hobby, dvs. verksamhetsom bedrivs självständigt och varaktigt men saknar vinstsyfte.Även andra liknande aktiviteter kan ingå, såsom plockning av bärm.m., biodling, uppdrag som idrottsledare på fritid elleruppdrag som anhörigvårdare. Också olika slags kulturellainsatser bör täckas av avdraget, t.ex. viss konstnärligverksamhet, uppdrag som studiecirkelledare i liten skala,arvoden från tillfälligt författarskap, debattinlägg i tidningaretc.Genom ett extra avdrag på . som gör det möjligt att ibegränsad utsträckning ta emot inkomster i samband med sådanaaktiviteter skapas det starka, från samhällets synpunktpositiva, "dynamiska effekter" i form av ökade informellaaktiviteter av ovannämnda slag. Det skulle vara ett mycketvärdefullt tillskott för samhället om många människor är bereddaatt på detta sätt skapa en ökad mångfald och att på fritidenutföra uppgifter till gagn också för miljö och andra människor.Det skall påpekas att det föreslagna avdraget också kanutnyttjas av personer som på sin fritid är idrottsledare ellerkulturskapare. Avdraget eliminerar eller mildrar de problem försådana personer som utskottet behandlar på annan plats i dettabetänkande.Med det anförda tillstyrker jag motion Sk627 i denna del. Därmedtillgodoses också yrkande 1 i motion Sk436 om ett skattefrittgrundbelopp för hemslöjd m.m.dels vid mom. 24 hemställt24. beträffande skattefrihet för hobby, m.m.att med bifall till motionerna 1990/91:Sk436 yrkande2 och 1990/91:Sk627 yrkande 9 och med avslag på motion Sk429yrkande 11 hos regeringen begär förslag till ett extragrundavdrag från inkomst av ej yrkesmässig verksamhet i enlighetmed vad som anförs i reservationen.39. Särskilda skattefrågor för kulturskapare (mom. 25), och (alla m) hardels anfört följande:Skattereglerna för kulturskapare tas upp i motion Sk368 av CarlBildt m.fl. (m). Bakgrunden till motionen är att berättigadekrav har ställts på förbättringar av reglerna.Skattereformen medför emellertid försämringar. Avgörande förkulturskaparnas arbetsvillkor är det allmänna samhällsklimatet.I ett öpppet, demokratiskt samhälle som välkomnar fritttankeutbyte främjas den kulturella utvecklingen. Konstnärer ochandra kulturskapare måste få sådana arbetsmöjligheter att deraskonstnärliga verksamhet inte i onödan hämmas av ekonomiskabekymmer. I detta ligger att skattereglerna bör utformas på ettsådant sätt att reglerna inte utsätter denna typ av verksamhetför ej avsedda påfrestningar. Detta kan lätt bli fallet bl.a.som en följd av att många kulturskapare har oregelbundnainkomster. Därtill kommer att det är vanligt att en kulturellverksamhet kombineras med annat arbete.För kulturskaparna är det av vikt att rätten till avdrag förunderskott återinförs. Detta krav har också framförts avmoderata samlingspartiet i en annan reservation i dettabetänkande.För den som har sina inkomster ojämnt fördelade finns behov attkunna utjämna inkomster över åren. finns vissamöjligheter till detta genom ett upphovsmannakonto.Till följd av skatteomläggningen har försämringar inträtt i ochmed att avkastningen på sådana konton beskattas fortlöpande. Vianser att rätten till avsättning bör finnas kvar i tidigareomfattning.För många kulturarbetare med ojämn inkomst uppstår problem genomatt de med låga inkomster eller höga inkomster måstebetala egenavgifter för inkomster som inte ger rätt till ATPeller andra förmåner. Det moderata skatteförslaget innebär attdenna extrabeskattning försvinner genom att man successivtändrar socialförsäkringssystemet så att avgifterna anknyts tillförmånen.En bildkonstnär, författare eller annan fri kulturskapare somskall etablera sin verksamhet möter svårigheter särskilt underde första verksamhetsåren. Generösa avdragsregler förutvecklingskostnader är därför väl motiverade. Om en avdragsrättav den här arten inte skall förfela sitt syfte bör den rimligenomfatta även sådana löpande kostnader som ligger längre tillbakai tiden. Det är också viktigt att kulturskapare möts avgenerositet vid bedömningen av rätt till avdrag för genomfördastudieresor, arbetsrum i anslutning till bostaden och övrigakostnader i anslutning till yrkesutövningen.Vi ställer oss alltså bakom de krav i dessa hänseenden somställs i motion Sk368.Mervärdeskatten är en annan fråga som berörs av motionen. Medden beslutade skatteomläggningen införs moms på galleriernasprovision på försäljningen. är en konstnär inte skyldigatt betala moms när han säljer egna konstverk. Denna del avmotionen kommer att tas upp av utskottet i annat sammanhang.Vidare skärps realisationsvinstbeskattningen av konst, vilketinnebär en betydande risk för att delar av handeln med konst iframtiden flyttas över till en grå marknad. Vi återkommer tilldenna fråga med anledning av en annan motion från moderatasamlingspartiets sida.dels vid mom. 25 hemställt25. beträffande särskilda skattefrågor för kulturskapareatt med bifall till motion 1990/91:Sk368 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vad som anförs ireservationen angående kulturskaparnas skattevillkor.40. Egenavgiftsfond för konstnärer (mom. 26)() hardels anfört följande:För att skapa en rimligare ekonomisk situation för författareoch konstnärer föreslogs i betänkandet Konstnärernas villkor(SOU 1990:39) att en särskild "egenavgiftsfond" skulletillskapas. Denna fond skulle ligga utanför skattesystemet, ochmöjlighet skulle finnas att efter ansökan återbetala erlagdaegenavgifter upp till en inkomst på . På så sättskulle denna låginkomstgrupp åtminstone skattemässigt jämställasmed andra låglönegrupper i samhället.Som anförs i motion Sk383 bör en översyn göras av utredningensförslag med syftet att konkretisera en sådan stödordning.dels vid mom. 26 hemställt26. beträffande egenavgiftsfond för konstnäreratt med bifall till motion 1990/91:Sk383 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförs i reservationenom en egenavgiftsfond för konstnärer.41. Träning och förebyggande hälsovård (mom. 29)() hardels anfört följande:Inaktivitet redan vid låg ålder är en orsak till allt vanligarehälsoproblem i form av benskörhet, övervikt, rygg- ochnackbesvär. Som framhålls i motion Sk324 är det nödvändigt attta itu med detta för människor och för samhället allvarligaproblem. Kravet i motionen om en utredning angående skattemässiguppmuntran till träning och förebyggande hälsovård bör alltsåbifallas.dels vid mom. 29 hemställt29. beträffande träning och förebyggande hälsovårdatt med bifall till motion 1990/91:Sk324 begär attregeringen tillsätter en utredning om skattebefrielse förpersonliga utgifter i samband med träning och förebyggandehälsovård på betald arbetstid och en stimulans till företagenatt ge förutsättningar för denna träning i form av lokaler ochden personal som behövs.42. Fri parkering (mom. 30)() hardels anfört följande:Att många arbetsgivare erbjuder sina medarbetare fri parkeringpå nära gångavstånd till arbetsplatsen minskarkollektivtrafikens möjligheter att konkurrera med privatbilismenoch motverkar kommunernas ambitioner att minska biltrafiken. Avdessa och av rättviseskäl är det angeläget att förmån av friparkering i fortsättningen beskattas på samma sätt som andraförmåner i tjänsten. Kravet i motion Sk668 om ettriksdagsuttalande av denna innebörd bör alltså bifallas.dels vid mom. 30 hemställt30. beträffande fri parkeringatt med bifall till motion 1990/91:Sk668 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs ireservationen om beskattning av förmån av fri parkering.43. Förmånliga lån (mom. 31), och (alla m) hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk429 ger de nya reglerna för beskattning avförmån av räntefritt eller lågförräntat lån ettotillfredsställande resultat. Genom att den avtalade räntanjämförs med statslåneräntan plus vid utgången avnovember året före beskattningsåret kan förmånen komma attåsättas ett värde som är högre eller lägre än det faktiska.Vidare kommer en skattskyldig som har ett lån med t.ex. fem årsbindningstid, där den avtalade räntan har innefattat en mindreförmån, att bli beskattad för en förmån som varierar medstatslåneräntans nivå varje november månads utgång. Förmånen kanpå detta sätt komma att värderas till mångdubbelt störreprocentsatser vissa beskattningsår.Vi instämmer i motionärernas uppfattning att reglerna inteuppfyller rimliga rättvisekrav. Regeringen bör återkommatill med förslag som innebär att beskattningen avförmånliga lån inte grundar sig på ett beskattningsvärde som kanöverstiga förmånens faktiska värde.dels vid mom. 31 hemställt31. beträffande förmånliga lånatt med bifall till motion 1990/91:Sk429 yrkande 3hos regeringen begär förslag till nya regler för beskattning avförmånliga lån i enlighet med vad som anförs i reservationen.44. Resor för SJ- och SAS-anställda (mom. 32), och (alla m) hardels anfört följande:Som anförs i motionerna Sk429 och Sk355 bör reseförmåner somutgår exempelvis inom SAS och SJ åtminstone till viss del ansesutgöra sedvanliga personalrabatter. I viss utsträckning börsåledes dessa resor vara helt skattefria. En beskattning avvärdet av övriga resor bör ske genom en värdering som tar hänsyntill de starka restriktioner som omgärdar resorna. De företasofta på s.k. stand by-basis med företräde för betalandepassagerare och därför ibland långa väntetider vidanslutningsflyg.Regeringen bör återkomma till med förslag till deförtydliganden som kan erfordras.dels vid mom. 32 hemställt32. beträffande resor för SJ- och SAS-anställdaatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk355 i dennadel och 1990/91:Sk429 yrkande 5 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförs i reservationen om reseförmåner förSJ- och SAS-anställda.45. (mom. 33), och (alla m) hardels anfört följande:Som framgår av de motioner som väckts rörande förmån av friatidningar har skattereformen medfört särskilda problem även ifråga om en sådan liten detaljfråga. Av praktiska skäl är detenligt vår mening rimligt att en person som på grund av sintjänst bör ta del av facktidskrifter eller behöver läsa entidning som ges ut av arbetsgivaren kan erhålla denna tidskrifteller tidning till bostaden utan att behöva utsättas för en ejmotiverad beskattning. Det bör framhållas att enförmånsbeskattning inte bara medför olägenheter för denanställda och arbetsgivaren. För fackpressen har det uppståttrisk för betydande indragningar av prenumerationer.Enligt vår uppfattning bör regeringen skyndsamt vidta lämpligaåtgärder för att undanröja de aktuella problemen. Vad som härhar anförts bör ges till känna för regeringen.dels vid mom. 33 hemställt33. beträffande fria tidningaratt med anledning av motionerna 1990/91:Sk355 idenna del, 1990/91:Sk375 och 1990/91:Sk399 som sin meningger regeringen till känna vad som anförs i reservationen omförmån av fria tidningar.46. Bilförmån (mom. 34), och (alla m) hardels anfört följande:De nya bestämmelserna om beskattning av förmån av fri bil somgäller innebär att förmånen tas upp till ett fastbelopp oberoende av körsträcka. Därmed stimulerar reglerna påett olyckligt sätt till privatkörning, och detta innebär bl.a.en ökad belastning för miljön. Det är dessutom orimligt att denya reglerna leder till att det lönar sig att ha tjänstebil förprivat körning, men inte vid omfattande körning i tjänsten.Regeringen bör enligt vår mening återkomma med ett förslag sominnebär att det privata nyttjandet i högre grad än liggertill grund för beskattningen. Vi biträder alltså demotionsyrkanden som framställts med denna inriktning.dels vid mom. 34 hemställt34. beträffande bilförmånatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk327,1990/91:Sk335, 1990/91:Sk362 i denna del, 1990/91:Sk391yrkande 4, 1990/91:Sk396 yrkande 2 och 1990/91:Sk403 yrkande1 och med anledning av motion 1990/91:Sk435 yrkande 5 och medavslag på motionerna 1990/91:Sk328, 1990/91:Sk374,1990/91:Sk395 yrkandena 2, 3 och 5, 1990/91:Sk433 yrkande 6och 1990/91:Sk627 yrkandena 12--13 hos regeringen begär ettförslag som innebär att beskattningen av förmån av fri bilbättre ansluter till det faktiska privata nyttjandet.47. Bilförmån (mom. 34)och (båda c) hardels anfört följande:Vi anser att den nuvarande beskattningen av bilförmån gynnaranvändandet av stora bilar liksom privatåkande med tjänstebilar.Detta anser vi vara helt felaktigt. Vi anser därför att dennabeskattning skall ändras så att den blir direkt proportionellmot nybilspris och privatåkande. Vi anser att det är deverksamhetsrelaterade kostnaderna som skall prioriteras, intetvärtom.dels vid mom. 34 hemställt34. beträffande bilförmånatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk327,1990/91:Sk335, 1990/91:Sk362 i denna del, 1990/91:Sk391yrkande 4, 1990/91:Sk396 yrkande 2, 1990/91:Sk403 yrkande 1och 1990/91:Sk435 yrkande 5 och med avslag på motionerna1990/91:Sk328, 1990/91:Sk374, 1990/91:Sk395 yrkandena 2, 3och 5, 1990/91:Sk433 yrkande 6 och 1990/91:Sk627 yrkandena12 och 13 hos regeringen begär förslag om sådan ändring avreglerna om beskattningen av bilförmån som anges ireservationen.48. Bilförmån (mom. 34)() hardels anfört följande:Utformningen av tjänstebilsbeskattningen gör att personer somhar denna förmån i princip kan köra bil gratis förprivatändamål. Förmånen utgår främst till personer iarbetsledande ställning, dvs. oftast till höginkomsttagare. finns det ca 200000 tjänstebilar i trafik. En mycket stordel av dessa är koncentrerad till storstadsregionerna, områdendär trafik och miljöproblemen är särskilt påtagliga.Vänsterpartiet föreslår återigen att hos regeringenbegär förslag i syfte att minska eller eliminera de skattefriaförmånerna i samband med innehav av s.k. förmånsbil/tjänstebil.Åtgärden kommer att ge ökade skatteintäkter. Det främsta skäletär dock de positiva miljöeffekterna som nås genom ett minskatprivat gratis nyttjande av tjänstebilarna. Motion Sk433 i dennadel bör bifallas.dels vid mom. 34 hemställt34. beträffande bilförmånatt med bifall till motion 1990/91:Sk433 yrkande 6och med avslag på motionerna 1990/91:Sk327, 1990/91:Sk328,1990/91:Sk335, 1990/91:Sk362 i denna del, 1990/91:Sk374,1990/91:Sk391 yrkande 4, 1990/91:Sk395 yrkandena 2, 3 och 5,1990/91:Sk396 yrkande 2, 1990/91:Sk403 yrkande 1,1990/91:Sk435 yrkande 5 och 1990/91:Sk627 yrkandena 12 och13 hos regeringen begär förslag till sådana skärpningar avbeskattningen av bilförmån som anges i reservationen.49. Bilförmån (mom. 34)() hardels anfört följande:Den genom skattereformen införda differentieradeförmånsbeskattningen av fri bil innebär att billigare bilarbeskattas procentuellt hårdare än dyrare bilar. Eftersombilligare bilar i allmänhet är mindre och oftast merbränslesnåla, innebär regeringens förslag i praktiken ettgynnande av större och mer bränsleförbrukande bilar. Detta ärhelt felaktigt mot bakgrund av de miljöpolitiska målen attminska energiförbrukning och luftföroreningar och kan endastuppfattas som ett förtäckt konkurrensstöd till svensk produktionav stora bilar.I motion Sk627 föreslår de gröna därför som en akutåtgärd att förmånsvärdet av fri bil som inte är äldre än tre årsätts till av nybilspriset. För äldre förmånsbilar börprocentsatsen sättas ned som bilens ålderöverstiger tre år.För att få en permanent lösning på problemet föreslås vidare atten översyn görs av hela tjänstebilssystemet och av beskattningenav förmånsbilar. Syftet med översynen skall vara att finnaformer för värdering av bilförmån som är riktig urmiljösynpunkt. Exempelvis bör bilar utrustade med katalysatorergynnas relativt andra bilar.En annan viktig princip skall vara att beskattningen av förmånenskall vara proportionell mot det privata användandet. Det tordeexempelvis vara både enkelt och billigt att installerafärdskrivare i de bilar det här är fråga om.Regeringen bör göra en översyn av reglerna i enlighet med vadsom här har anförts.dels vid mom. 34 hemställt34. beträffande bilförmånatt med anledning av motion 1990/91:Sk627 yrkandena12 och 13 och med avslag på motionerna 1990/91:Sk327,1990/91:Sk328, 1990/91:Sk335, 1990/91:Sk362 i denna del,1990/91:Sk374, 1990/91:Sk391 yrkande 4, 1990/91:Sk395yrkandena 2, 3 och 5, 1990/91:Sk396 yrkande 2, 1990/91:Sk403yrkande 1, 1990/91:Sk435 yrkande 5 och 1990/91:Sk433 yrkande6 hos regeringen begär en översyn av beskattningen av bilförmåni enlighet med vad som anförs i reservationen.50. Tjänsteresor med egen bil (mom. 36), och (alla m) hardels anfört följande:Vi anser att det är en självklarhet att en anställd som användersin egen bil i tjänsten skall ha rätt till avdrag för hela denfaktiska kostnaden. Behovet av enkla och lättillämpade reglerbör tillgodoses genom att avdrag på sedvanligt sätt medgesenligt schablon om utredning inte föreligger. En sådan schablonbör enligt vår uppfattning vara högre än de /mil som nugäller. Regeringen bör uppmanas att återkomma med ett förslag avdenna innebörd. Vi biträder alltså de motionsyrkanden som går idenna riktning.dels vid mom. 36 hemställt36. beträffande tjänsteresor med egen bilatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk395 yrkande4 och 1990/91:Sk403 yrkande 2 och med anledning av motionerna1990/91:Sk371 yrkande 3, 1990/91:Sk391 yrkande 3 och1990/91:Sk435 yrkandena 4 och 20 hos regeringen begär ettförslag som innebär att avdrag för bilresor i tjänsten medgesför faktisk kostnad i enlighet med vad som anförs ireservationen.51. Tjänsteresor med egen bil (mom. 36)och (båda c) hardels anfört följande:För dem som använder den egna bilen i tjänsten anser vi attavdraget skall vara . När fattar beslut om attavskaffa energimomsen anser vi att det räcker med ett avdrag om12 kr. Därtill anser vi att en möjlighet tillavdrag för verklig kostnad skall finnas i de fall den överstigerschablonbeloppet. Det har redan nu visat sig att nuvarandeavdragsmöjligheter och beskattningsregler för bilersättningargör att arbetsgivarna tvingas till investeringar i tjänstebilar,och därmed får vi utökade bilparker i landet förutom en mindreeffektiv användning av privatbilarna.dels vid mom. 36 hemställt36. beträffande tjänsteresor med egen bilatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk371yrkande 3, 1990/91:Sk391 yrkande 3, 1990/91:Sk395 yrkande 4,1990/91:Sk403 yrkande 2 och 1990/91:Sk435 yrkandena 4 och 20hos regeringen begär ett förslag som innebär att avdrag förbilresor i tjänsten medges för faktisk kostnad i enlighet medvad som anförs i reservationen.52. Resor mellan bostaden och arbetsplatsen (mom.37), och (alla m) hardels anfört följande:I flera motioner yrkas att avdragsreglerna för resor till ochfrån arbetet med egen bil förändras. beslötriksdagsmajoriteten att enbart rörliga kostnader skall liggatill grund för avdraget, eftersom man förutsatte att hushållenändå skulle ha bil. Enligt vår mening bör även här principen omde faktiska kostnaderna vara grund för avdragets storlek. Avförenklingsskäl bör emellertid en schablon användas videnhetsresor. Schablonen måste fastställas med utgångspunkt i dekraftiga kostnadsökningar som har drabbat bilismen under senareår.Reglerna för avdrag för resor med egen bil bör dessutom ändrasså att resa till och från daghem får inräknas vid beräkning avtidsvinsten.dels vid mom. 37 hemställt37. beträffande resor mellan bostaden och arbetsplatsenatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk318,1990/91:Sk341, 1990/91:Sk393 yrkande 3 och 1990/91:Sk403yrkande 3, med anledning av motionerna 1990/91:Sk301,1990/91:Sk395 yrkande 1, 1990/91:Sk400, 1990/91:Sk426 och1990/91:Sk435 yrkande 3 och med avslag på motion1990/91:Sk627 yrkandena 14 och 15 hos regeringen begär förslagom regler för avdrag för resor till och från arbetet med egenbil i enlighet med vad som anförs i reservationen.53. Resor mellan bostaden och arbetsplatsen (mom.39)och (båda c) hardels anfört följande:Avdrag för arbetsresor är av stor betydelse för endecentraliserad samhällsstruktur med en levande landsbygd. Dethar stor betydelse för just de människor som saknar alternativakommunikationsmöjligheter och är helt beroende av transportermed egen bil. Det är viktigt att den samlade alternativkostnadenför att delta i förvärvsarbete inte blir så hög att människorgynnas ekonomiskt av att vara hemma från arbetet.Eftersom energimomsen kombinerad med kvarvarande punktskatterpåverkar kostnaden för arbetsresor med egen bil, anser vi attavdraget bör uppgå till . per mil oavsett körsträcka.Regeringen bör senare i vår återkomma med förslag till ändringari reglerna.dels vid mom. 39 hemställt39. beträffande resor mellan bostaden och arbetsplatsenatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk301,1990/91:Sk318, 1990/91:Sk341, 1990/91:Sk393 yrkande 3,1990/91:Sk395 yrkande 1, 1990/91:Sk400, 1990/91:Sk403yrkande 3, 1990/91:Sk426 och 1990/91:Sk435 yrkande 3 och medavslag på motion 1990/91:Sk627 yrkandena 14 och 15 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförs i reservationenom avdraget för resor mellan bostaden och arbetsplatsen.54. Resor mellan bostaden och arbetsplatsen (mom.37)() hardels anfört följande:I flera motioner har framställts yrkanden om att resa tilldaghem och motsvarande bör beaktas när det gäller att beräknatidsvinsten med bil för resan mellan bostad och arbetsplats.Dessa resor är en förutsättning för att småbarnsföräldrarnaskall kunna förvärvsarbeta. anser därför attyrkandena bör tillgodoses.dels vid mom. 37 hemställt37. beträffande resor mellan bostaden och arbetsplatsenatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk318 och1990/91:Sk393 yrkande 3 och med anledning av motionerna1990/91:Sk301, 1990/91:Sk341, 1990/91:Sk395 yrkande 1,1990/91:Sk400, 1990/91:Sk403 yrkande 3, 1990/91:Sk426 och1990/91:Sk435 yrkande 3 och med avslag på motion1990/91:Sk627 yrkandena 14 och 15 som sin mening gerregeringen till känna att resa till barndaghem bör beaktas närdet gäller att beräkna tidsvinsten med bil för resan mellanbostad och arbetsplats.55.