bet · GE01UbU21 · 1991-05-28 00:00:00 — Till den nya myndighetenskall föras länsskolnämndernas stödorganisation, de delar avstatens som är inriktade påhandikappområdet samt förvaltningsansvaret för specialskolorna.Regeringen beslutade om direktiv (dir.1990:83) för en utredning (U1991:01) om en ny organisationför statens stödinsatser till elever med handikapp i skolanm.m. Den s.k. har med skrivelse den22februari 1991 lämnat ett principförslag till organisationav i skolan (dnr 61/91).Regeringen har den 14mars 1991 beslutat att principförslagetfår läggas till grund för det fortsatta arbetet med den nyamyndigheten samt att benämningen på myndigheten skall varastatens i skolan ().Institutets lokaliseringI budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 10) tasfrågan upp om institutets lokalisering. Enligt föredragandestatsrådet finns det från regionalpolitisk utgångspunkt ettstarkt intresse att stärka som utbildningsstad. Motdenna bakgrund förordas att institutet placeras där.I åtta motioner tas frågan upp om lokaliseringen av i skolan. I fem av dessa,nämligen 1990/91:Ub191 yrkande 2, 1990/91:Ub215 och1990/91:Ub328 (samtliga m), 1990/91:Ub197 (v) yrkande 6 och1990/91:Ub277 (fp) yrkande 2 föreslås att statens institut förhandikappfrågor i skolan förläggs till . Med hänsyntill en ökad integrering av de handikappade eleverna i detallmänna skolväsendet anser motionärerna att en nära samverkanmellan de två nya skolmyndigheterna bör skapas när det gällerbl.a. det förestående kurs- och läroplansarbetet. Det är vidareväsentligt att institutets verksamhet bedrivs så att dehandikappades organisationer kan få inflytande på verksamheten.Motionärerna framhåller att samtliga riksförbund med vilka detnya institutet skall samverka har sina styrelser och kanslierförlagda till Stockholmsområdet.Enligt motionerna 1990/91:Ub825 (fp) yrkande 2, 1990/91:Ub219(fp, c) och 1990/91:Ub264 (v) bör institutet förläggas tillÖrebro eller län. Motionärerna framhåller den kompetenssom finns inom länet när det gäller handikappade elever,särskilt döva och hörselskadade samt blinda och synskadadeelever. I motion 1990/91:Ub194 (fp) yrkande 1 föreslåsslutligen att det nya handikappinstitutet skall samlokaliserasmed någon av de fyra rikscentralerna för specialpedagogiskahjälpmedel i , , och Umeå.Utskottet har inget att invända mot att statens institut förhandikappfrågor i skolan förläggs till . Utskottetvill tillägga att det, med hänsyn tillhandikapporganisationernas medverkan i institutets arbete, kanvara rimligt att vissa sammanträden m.m. förläggs tillStockholmsområdet där de centrala handikapporganisationerna harsina kanslier. Med detta konstaterande föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1990/91:Ub191 yrkande 2,1990/91:Ub194 yrkande 1, 1990/91:Ub197 yrkande 6,1990/91:Ub215, 1990/91:Ub219, 1990/91:Ub264, 1990/91:Ub277yrkande 2, 1990/91:Ub328 och 1990/91:Ub825 yrkande 2.I motion 1990/91:Ub198 (c) yrkande 9 understryks att det ärväsentligt att handikapporganisationerna kan samverka med detnya handikappinstitutet. Staten bör ta på sig ansvaret förde merkostnader som handikapporganisationerna kommer attdrabbas av när institutet lokaliseras till Härnösand.Regeringen bör därför återkomma till med förslag omerforderliga medel för detta ändamål.Enligt utskottets mening bör statens handikappinstitutdisponera särskilda medel för att kunna svara för demerkostnader för handikapporganisationerna som följer av attinstitutet lokaliseras till . Regeringen bör i nästaårs budgetproposition redovisa sin bedömning av resursbehovet idetta avseende. Vad utskottet anfört bör medanledning av motion 1990/91:Ub198 yrkande 9 som sin mening geregeringen till känna.Institutets organisation, uppgifter m.m.Principförslaget till organisation av innebär bl.a. attinstitutet skall bestå av en specialpedagogisk stödorganisation(konsulenter) som verkar i landets kommuner, fyra rikscentralerför pedagogiska hjälpmedel och en central förvaltning iHärnösand fördelad på två avdelningar -- den ena avdelningensvarar för den specialpedagogiska ledningen av institutetsverksamhet, medan den andra avdelningen svarar förproduktionsmässig ledning och administrativt stöd. Ettrådgivande organ, bestående av bl.a. företrädare förhandikapporganisationerna, skall knytas till institutet. bör specialskolornas ställning som egna myndigheterövervägas. Förvaltningsledningen bör mot denna bakgrund sesöver.I motionerna 1990/91:Ub259 (c) yrkande 10 och 1990/91:Ub277(fp) yrkande 1 betonas vikten av samverkan mellan skolverketsfältorganisation och den regionala organisationen inomskolhandikappinstitutet. Enligt motion 1990/91:Ub198 (c)yrkande 10 förutsätts att konsulenttjänsterna inom denspecialpedagogiska stödorganisationen kommer att placeras såatt de kan samarbeta med fältorganisation.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.Den specialpedagogiska stödorganisationen beräknas bestå avbl.a. ca 105 konsulenttjänster. skall genom sinakonsulenter erbjuda de enskilda kommunerna sådan sakkunskap somkommunerna som regel inte disponerar på grund av ett ofta förlitet elevunderlag. fältorganisation kan inte inomsina led förfoga över den expertkunskap somhandikappkonsulenterna utgör i kraft av sin särskildautbildning och erfarenhet. Det är då viktigt att slå fast attskolverkets fältorganisation och SIHs organisation förhandikappkonsulenter måste agera tillsammans och samverka. Detär enligt utskottets uppfattning nödvändigt att ochSIH finner former för en samverkan mellan dessaorganisationer som blir till gagn för de handikappade inom helaskolväsendet. Vad utskottet här har anfört bör medanledning av motionerna 1990/91:Ub198 yrkande 10, 1990/91:Ub259yrkande 10 och 1990/91:Ub277 yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna.Specialskolan omfattar nio enheter. Åtta av dessa ärskolor med sammanlagt ca 700 elever. Därtill kommerTomtebodaskolans resurscenter som uteslutande är ettresurscenter för stöd till integrerade elever och omfattas aven särskild instruktion (SFS 1988:1384).Varje enhet av specialskolan är en självständig myndighet.Ledningen av varje skolenhet utövas av en styrelse. För var ochen av de åtta skolorna består den av en ordförande, skolchefeni värdkommunen och fem andra ledamöter. resurscenterleds av en styrelse bestående av sju ledamöter. finns det skäl att pröva om specialskolornaäven fortsättningsvis skall vara egna myndigheter och ledasav styrelser. De bör i stället kunna inordnas i institutetsorganisation, och deras verksamhet vid skolenheterna bör kunnaledas av en rektor.Föredragande statsrådet delar utredarens uppfattning att detbör övervägas om specialskolorna skall vara egna myndigheter.Frågan bör dock enligt statsrådet ytterligare analyseras.Enligt motion 1990/91:Ub198 (c) yrkande 11 bör varjespecialskola även i fortsättningen ledas av en egen styrelseoch vara en egen myndighet. Motsatt uppfattning framförs imotion 1990/91:Ub194 (fp) yrkande 2. Enligt motionärerna börspecialskolorna upphöra att vara egna myndigheter och i ställetinordnas i institutets organisation redan från den 1juli1991.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Utskottet är inte berett att nu ta ställning till omspecialskolorna skall inordnas i handikappinstitutetsorganisation och därmed förlora sin ställning som egnamyndigheter. Med hänvisning till att frågan kommer att beredasytterligare inom föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1990/91:Ub194 yrkande 2 och1990/91:Ub198 yrkande 11.Skolhandikappinstitutets ansvar för döva och hörselskadadeelever behandlas i fyra motioner, nämligen 1990/91:Ub270 (s),1990/91:Ub296 (c) yrkandena 2 och 3, 1990/91:Ub302 (mp) yrkande3 och 1990/91:Ub325 (m) yrkandena 2 och 3. Motionärernaunderstryker bl.a. att institutet skall ta till vara de lokalaoch regionala stödorganisationernas erfarenheter, attkompetensen hos hörselvårdskonsulenterna inom landstingen skallbeaktas och att institutets specialpedagogiska stödorganisationskall ha personal med kunskap om hörselskadade och döva elever.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Riksdagens beslut (prop. 1983/84:27, bet. UbU8, rskr. 112) omåtgärder för elever med handikapp i det allmänna skolväsendetm.m. innebar bl.a. att landet indelades i femplaneringsregioner inom vilka stödinsatser för elever medhandikapp skulle samordnas. Länsskolnämnderna i ,, , och blev huvudorter i var sinplaneringsregion. Vid dessa huvudorter inrättades enplaneringsberedning med representation från samtligalänsskolnämnder i regionen. Den specialpedagogiskastödorganisationen i form av konsulenttjänster vidlänsskolnämnderna har successivt byggts ut och omfattar idagtotalt ca 110 tjänster. Utöver dessa konsulentresurser harsedan budgetåret 1984/85 anvisats 1 milj.kr. för köp avtjänster från landstingens pedagogiska hörselvård.En av de fyra rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel förelever med handikapp, nämligen rikscentralen i (RPH-HÖR)svarar för de hörselskadade eleverna. Centralen kartläggerbehov samt utvecklar, producerar, utprovar och informerar omläromedel för döva och hörselskadade samt flerhandikappade.Inom specialskolan finns vidare fyra s.k. resurscentra. Dessahar vuxit fram utifrån ett behov av informations- ochfortbildningsinsatser riktade till föräldrar resp. personal.Åsbackaskolans resurscentrum betjänar således hela landet närdet gäller döva utvecklingsstörda elever. För att kunna dranytta av den samlade kompetens som i varje region finns inomregionens specialskola för döva har planeringsberedningarnasamarbetat med resp. skola och etablerat regionala s.k.kunskapscentra. Detta har inneburit att man av specialskolornaköpt viss kompetens som på så sätt kunnat komma elever utanförspecialskolan till godo.SIH-utredningen föreslår att ett antal konsulenttjänsterskall inrättas i institutets stödorganisation. Som nyssredovisats kommer de fyra rikscentralerna förspecialpedagogiska hjälpmedel att inordnas i institutetsorganisation. Enligt utredningens förslag skall institutet äveni fortsättningen samverka med landstingens pedagogiskahörselvård när det gäller hörselskadade elever.Med hänvisning till det nya handikappinstitutets uppgifteroch organisation utgår utskottet från att döva ochhörselskadade elever även i fortsättningen kommer att ges detstöd i skolan som innebär att de får en med övriga elever igrundskolan så likvärdig utbildning som möjligt. Mot dennabakgrund föreslår utskottet att avslår motionerna1990/91:Ub270, 1990/91:Ub296 yrkandena 2 och 3, 1990/91:Ub302yrkande 3 och 1990/91:Ub325 yrkandena 2 och 3.I motion 1990/91:Ub194 (fp) tas vissa övriga uppgifter förskolhandikappinstitutet upp. Motionärerna utgår från attden nya myndigheten inte kommer att drivatryckeriverksamhet vid rikscentralerna för specialpedagogiskahjälpmedel (yrkande 3). De utgår vidare från att något svensktdeltagande i ett nordiskt bildprojekt för specialundervisninginte längre är aktuellt (yrkande 4).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Riksrevisionsverket () har genomfört enförvaltningsrevision av och ävenverksamheten vid de fyra rikscentralerna för pedagogiskahjälpmedel (1990:1010, dnr 1989:1983). RRV pekar på att detinte har funnits någon övergripande och klar inriktning avrikscentralernas verksamhet. Vidare framhålls att centralerna istor utsträckning valt att svara för framställning av läromedelm.m. i egen regi, vilket i flera fall medfört höga kostnadereller lång produktionstid. Enligt RRV bör meraförutsättningslöst prövas om framställning av läromedel ellerhjälpmedel skall ske i egen regi eller på entreprenad.SIH-utredningen delar RRVs uppfattning i denna del. kommer en sådan prövning att ske inom institutet isamband med produktionsplaneringen och beräkningen avresursbehoven. Produktionen bör självfallet vara såkostnadseffektiv som möjligt, framhålls i utredningen.Frågan om en nordisk bildbank för användning inomspecialundervisningen har diskuterats inom statens institut förläromedel. Bakgrunden är att modern teknik gör det möjligt attpå ett helt annat sätt än tidigare använda bilder inomspecialundervisningen för samtliga handikappgrupper. har dock inte haft möjlighet att inombefintliga anslag finansiera ett svenskt deltagande i ettsådant bildprojekt. Utskottet anser att kostnaden för ettsvenskt deltagande i en nordisk bildbank förspecialundervisning bör vara en prioriteringsfråga för det nyaskolhandikappinstitutet inom ramen för anvisat anslagsbelopp.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1990/91:Ub194 yrkandena 3 och 4.AnslagsbeloppetSom grund för anslagsberäkningarna för verksamheten i skolan har föredragandestatsrådet utgått från dels nuvarande kostnader för denregionala stödorganisationen vid länsskolnämnderna, delskostnaderna inom för de fyrarikscentralernas verksamhet, dels ock kostnaderna förskolöverstyrelsens förvaltningsansvar för specialskolorna. /92 beräknas det sammanlagda anslagsbehovet till80439000 kr. för institutets löpande kostnader, övrigaförvaltningskostnader och lokalkostnader, vilket är53906000 kr. utöver vad som beräknats i proposition1990/91:100 bilaga 10.Utskottet föreslår att med bifall till proposition1990/91:150 och med anledning av proposition 1990/91:100 tillStatens i skolan för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på 80439000 kr.Kostnader för m.fl. myndighetersavvecklingsorganisationRiksdagens beslut om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18,bet. UbU4, rskr. 76) innebär att ,länsskolnämnderna, samtfortbildningsnämnderna avvecklas med utgången av juni 1991.Enligt föredragande statsrådet kommer under budgetåret1991/92 vissa avvecklingskostnader att uppstå. Det är i förstahand fråga om personal-, lokal- och övrigaförvaltningskostnader. Föredragande statsrådet anser att det inte mer än översiktligt går att beräkna dessa kostnader,varför de bör bestridas från ett särskilt anslag för budgetåret1991/92. Han bedömer att de samlade avvecklingskostnaderna kankomma att uppgå till ca 70 milj.kr. varav ca 50 milj.kr. För täckande av sådana medavvecklingsorganisationen vid ,länsskolnämnderna och kostnader föreslås att ett särskilt anslagKostnader för m.fl. myndighetersavvecklingsorganisation) uppförs på statsbudgeten /92.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och föreslår attriksdagen med bifall till proposition 1990/91:150 tillKostnader för m.fl. myndighetersavvecklingsorganisation för /92 anvisar ettförslagsanslag på 1000 kr.Universitets- och högskoleämbetetI propositionen föreslås universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) få ändrade arbetsuppgifter. Motiven härför är denfortsatta decentraliseringen av ansvar och befogenheter inomhögskolesystemet, som bl.a. innebär införandet av treårigabudgetramar och en ökad fokusering på prestationer och examina.I stället för den hittillsvarande betoningen av långsiktig ochrelativt detaljerad central planering innebär detta en övergångtill en ordning där förnyelse och utveckling förutsätts skelokalt ute vid universitet och högskolor.Det lokala effektiviserings- och utvärderingsarbetet måste,enligt regeringen, emellertid kompletteras med en nationellorganisation för tillsyn, uppföljning och utvärdering. måste ha en självständig ställning gentemot såvälhögskoleenheterna som offentliga och enskilda sektoriellaintressen.En väsentlig uppgift för UHÄ blir därför att svara för enkontinuerlig redovisning av utvecklingen inom högskolan. Vidareföreslås att UHÄ skall bedriva en fortlöpande utvärdering avhögskolans verksamhet. En tredje viktig uppgift för UHÄ bliratt inom ramen för det fortsatta decentraliseringsarbetet varatillsynsmyndighet för högskolan. I propositionen framhållsbehovet av att bevaka att vissa grundläggande regler tillämpasoch tillämpas lika inom hela högskolan bl.a. för att garanteratillräcklig rättssäkerhet för studenter och anställda, menockså för att tillse att statsmakternas intentioner beträffandemålen för högskolans verksamhet förverkligas.Idag ger UHÄ i betydande omfattning också service tillhögskolan eller till enskilda personer. Det mest omfattande avdetta är ekvivalering av utländska examina men det finns ocksåverksamhet som rör försöksdjursfrågor, datafrågor,personalutveckling för högskolan m.m. I propositionen anförsinga invändningar mot att UHÄ även framgent ger denna typ avservice, men verksamheten bör dimensioneras efter denefterfrågan som finns och kostnaderna bör bäras av den somefterfrågar tjänsterna.Avslutningsvis konstateras i propositionen att antagningen avstuderande till grundläggande högskoleutbildning är en stor ochviktig uppgift för UHÄ. På kort sikt förutses inte några störreförändringar av denna verksamhet, men en översyn avstudieorganisationen får i ett längre perspektiv konsekvenserför UHÄs roll även i detta avseende.I motion 1990/91:Ub191 (m) yrkande 3 föreslås att dencentrala administrationen för all utbildning -- skola ochhögskola -- förs samman i en gemensam central myndighet.Utskottet har tidigare detta år (jfr bet. 1990/91:UbU4s.51) behandlat frågan om en gemensam central myndighet förhela utbildningsområdet. Utskottet fann, mot bakgrund av deomfattande förändringar som aktualiseras för såväl det nyaskolverket som UHÄ, inte något skäl till ytterligare samordningoch omorganisation av de berörda ämbetsverken. Utskottet stårfast vid denna uppfattning, varför motion 1990/91:Ub191 yrkande3 avstyrks.I samma motion, yrkande 4, framhålls att ansvaret förutvärdering av verksamheten inom högskolan måste skiljas frånmyndighetsutövningen. I motion 1990/91:Ub198 (c) yrkande 2konstateras att decentraliseringen inom högskolan i hög gradpåverkar UHÄs framtida arbetsuppgifter. UHÄ, menarmotionärerna, skall utöva tillsyn över högskolan, men för attmarkera detta efterlyses någon form av sanktionsmöjlighet.Utskottet har inget att invända mot den förändring avarbetsuppgifterna som föreslås för UHÄ. Den ökadedecentraliseringen inom hela högskolan, omsvängningen fråndetaljplanering till ökad vikt vid uppföljning och utvärderingav resultat samt nödvändigheten av att åstadkommaadministrativa förenklingar är tungt vägande skäl för att enförändring nu kommer till stånd och en naturlig anpassning tillden utveckling som sker inom högskolan.I likhet med vad som anförts i propositionen anser utskottetatt de huvudsakliga uppgifterna för UHÄ skall vara attkontinuerligt följa och redovisa utvecklingen inom högskolan,att bedriva en fortlöpande utvärdering av högskolans verksamhetsamt slutligen vara tillsynsmyndighet för högskolan.Utskottet ser inget hinder för att UHÄ i sig förenar deroller som hör samman med dels tillsynen av högskolan, delsuppföljning och utvärdering av högskolans verksamhet.Utskottets bestämda uppfattning är att tillsyn, utvärdering ochuppföljning är verksamheter som har ett starkt inbördessammanhang.Vad gäller uppgiften som tillsynsmyndighet förutsätterutskottet att den särskilt markeras i den instruktion somutfärdas för ämbetet. Att UHÄ skall utöva tillsyn överhögskolan måste, enligt utskottet, innebära att ämbetet gessärskilda befogenheter gentemot de enheter över vilka tillsynskall utövas. Detta kan exempelvis ta sig uttryck i utfärdandeav bestämmelser och föreskrifter samt i den uppföljning avenheterna som UHÄ skall svara för.Med hänvisning till vad utskottet anfört torde yrkande 2 imotion 1990/91:Ub198 vara tillgodosett, varför det avstyrks.Vad gäller yrkande 4 i motion 1990/91:Ub191, där UHÄsuppföljnings- och utvärderingsfunktion ifrågasätts, föreslårutskottet att avslår yrkandet.I motion 1990/91:Ub198 (c) yrkande 3 tar motionärerna avståndfrån en avgiftsbeläggning av denekvivaleringsverksamhet av utländska examina som utförsinom UHÄ. Tveksamhet till ett sådant förfarande redovisas ocksåi motion 1990/91:Ub191 (m) yrkande 5. Motionärerna anförsamfällt att i detta hänseende inte bör avvika från deprinciper som tillämpas i och därmed försämramöjligheterna till internationellt studerandeutbyte.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.UHÄ bör även fortsättningsvis kunna ge service till olikahögskoleenheter och enskilda personer och därigenom utnyttjaden kompetens som byggts upp inom ämbetet. I likhet med vad somanförts i propositionen anser utskottet det rimligt att de somefterfrågar sådana tjänster också är beredda att bestridakostnaderna för tjänsterna. Vad gäller ekvivaleringen avutländska examina aviseras i propositionen ett uppdrag tillriksrevisionsverket att utreda frågan om ansvar ochfinansiering. Tills vidare bör, enligt föredragande statsrådet,verksamheten bedrivas i oförändrad omfattning.Med hänvisning till det aviserade uppdraget föreslårutskottet att något ställningstagande tillfinansieringsformerna inte görs . Utskottet anser därför attriksdagen bör avslå motionerna 1990/91:Ub191 yrkande 5 och1990/91:Ub198 yrkande 3.I motion 1990/91:Ub198 (c) yrkande 4 anförs att detgrundutbildningsråd som finns knutet till UHÄ bordeha en mer fristående ställning utanför UHÄs organisation.Utskottet behandlade föregående år (jfr bet. 1989/90:UbU18s.11) ett yrkande med motsvarande innebörd. Utskottet fanndet viktigt att kvalitetsfrågorna i den grundläggandehögskoleutbildningen ägnades ökad uppmärksamhet och hade ingainvändningar mot att ett särskilt råd inrättades vid UHÄ.Enligt utskottets mening har förutsättningarna för dennaorganisatoriska lösning inte förändrats. UHÄ bör ävenfortsättningsvis administrera försöksverksamheten medgrundutbildningsråd. Med det anförda avstyrks motion1990/91:Ub198 yrkande 4.De förändringar i UHÄs verksamhet som ovan redovisats ledertill minskade resursbehov de närmaste åren.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att tillanslaget Universitets- och högskoleämbetet för budgetåret1991/92 anvisar , vilket är 4970000 kr.lägre än vad som föreslagits i proposition 1990/91:100 bilaga10 (budgetpropositionen).Likaså tillstyrker utskottet regeringens förslag attriksdagen till anslaget Vissa särskilda utgifter inomhögskolan m.m. för /92 anvisar 77697000kr., vilket är . lägre än vad som föreslagits iproposition 1990/91:100 bilaga 10 (budgetpropositionen).Högskolans inre organisationI propositionen anförs att högskolans organisation i hög gradär uppbyggd enligt principen om självförvaltning. Med dettaförstås att det är lärare, forskare och studerande som självainom högskolans olika beslutande organ och i sitt dagligaarbete har det direkta ansvaret för hur arbetet läggs upp ochgenomförs.Omfattningen av högskolans verksamhet, och förekomsten avnämnder för såväl forskning som grundläggande utbildning, göratt antalet organ som medverkar i självförvaltningen blirstort. Av propositionen framgår att det i landet finns ca 40fakulteter, varav flera är uppdelade i sektioner, och attantalet linjenämnder uppgår till runt 150. I anslutning tilldessa organ finns också flera grupper för att på olika sättförbereda ärendebehandlingen i nämnderna. Enligt propositionenåterfinns emellertid det största inslaget av självförvaltningpå institutionsnivå. Eftersom antalet institutioner inomhögskolan uppgår till ca 1000 är förvaltningen här avbetydande omfattning.Enligt regeringens förslag skall inom den kommandetreårsperioden administrativa besparingar inom högskolan görasmed sammanlagt 58 milj.kr. Utöver de besparingar som redovisatsför det centrala ämbetsverket, dvs. UHÄ, börkostnadsminskningarna komma till stånd genom atthögskoleenheterna internt organiserar sig på ett mer effektivtsätt. Därför, menar föredragande statsrådet, är det nödvändigtatt universitet och högskolor ser över den institutionellaorganisationen i syfte att åstadkomma betydligt större, merslagkraftiga och stimulerande arbetsmiljöer. måste deanställda och de studerande ges de möjligheter att kunnapåverka de egna arbetsförhållandena som är centrala försjälvförvaltningen.