bet · GE01BoU9 · 1991-03-07 00:00:00 — I betänkandet behandlas 21 motioner väckta . I motionerna tas upp huvudsakligen frågor omexpropriation, förköp och fastighetsbildning samthyreslagstiftningen. Utskottet avstyrker samtligamotionsyrkanden. Flera av dem avstyrks med hänvisning tillpågående överväganden inom regeringskansliet.28 reservationer och 4 särskilda yttranden har fogats tillbetänkandet. I detta betänkande behandlas följande väckta motioner1990/91:Bo219 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av förköpslagstiftningen,1990/91:Bo224 av m.fl. (v) vari yrkas9. att hos regeringen begär förslag om förstärkningav besittningsskyddet för hyresgäst i tvåbostadshus,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bruksvärdeshyran,1990/91:Bo244 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tomträttsinstitutets avskaffande,1990/91:Bo252 av m.fl. (fp) vari yrkas17. att beslutar avskaffa förköpslagen,22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av bruksvärdessystemet,24. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hyra och besittningsskydd vidandrahandsuthyrning,25. att hos regeringen begär förslag till ändring ihyreslagen så att ersättning för boinflytande ochfritidsverksamhet inte skall anses som hyra,26. att hos regeringen begär förslag till ändring ihyresförhandlingslagen så att avgörande för erhållandet avförhandlingsrätt blir att föreningen åtnjuter hyresgästernasförtroende,27. (delvis) att hos regeringen begär förslag tilländring i bostadssaneringslagen så att vid utfärdande avhyresgästintyg för ombyggnad den mening skall gälla somföreträds av majoriteten av de boende i fastigheten, (i den delyrkandet inte behandlas i detta betänkande behandlas det ibetänkandet 1990/91:BoU12),30. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hyresgästernas inflytande över underhålleti den egna bostaden,1990/91:Bo308 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en samlad utvärdering ochöversyn görs av den lagstiftning som reglerar ersättningsfrågorvid expropriation.1990/91:Bo401 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att frågan om ett merdirekt ansvar för fastighetsbildningsmyndigheten när det gällerbehov av eventuella servitut utreds,2. att hos regeringen begär att frågan om enförstärkning av De-Facto-Servitutets rättsliga ställning utreds.1990/91:Bo402 av m.fl. (m) vari yrkas3. att beslutar avskaffa möjligheten att bilda nyatomträtter,5. att hos regeringen begär förslag om införande avägarlägenheter i enlighet med ägarlägenhetsutredningensbetänkande Ägarlägenheter (SOU 1982:40),10. att hos regeringen begär förslag om ändring ihyreslagstiftningen så att lägesfaktorn ges ökad vikt,11. att ändrar hyresförhandlingslagen så att denenskilde hyresgästen ges förhandlingsrätt,22. att beslutar avskaffa förköpslagen (1967:868),23. att hos regeringen begär förslag till ändring iexpropriationslagstiftningen i enlighet med vad i motionenanförts,1990/91:Bo403 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att lagen omtvångsförvaltning och reglerna för tillståndsplikt förfastighetsinnehav blir föremål för översyn.1990/91:Bo404 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tvångsförvaltning av fastighet och reglerom tillståndsplikt för fastighetsinnehav.1990/91:Bo405 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avbostadsförvaltningslagen i syfte att stärka hyresgästernasställning.1990/91:Bo406 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär att den kommittésom tillsatts för en översyn av hyreslagstiftningen utrederfrågor om lägenhetsbyten i enlighet med vad som anges imotionen.1990/91:Bo408 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om boinflytande för hyresgäster.1990/91:Bo409 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av reglerna om rösträtt i lagen(1973:1150) om förvaltning av samfälligheter.1990/91:Bo410 av m.fl. (s) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om attförvärvare av hyresfastighet skall kunna uppvisa en kalkyl sominnebär att fastighetens intäkter täcker dess kostnader,2. att hos regeringen begär förslag om attförvärvstillstånd inte skall lämnas om förvärvaren köpt och såltett flertal fastigheter ,3. att hos regeringen begär förslag om atttillståndsplikten skall omfatta alla aktie- och andelsförvärv ifåmansbolag som äger hyresfastigheter,4. att hos regeringen begär förslag om att kännbarsanktion skall kunna utdömas när förvärvare underlåter attanmäla förvärvet till kommunen,5. att hos regeringen begär förslag om attåtgärdsföreläggandet skall knytas till fastigheten, så att deninte förfaller vid ägarbyte.1990/91:Bo411 av m.fl. (m) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag i enlighet medvad i motionen anförts om ändringar i hyreslagen vad avserreglering av hyran vid andrahandsupplåtelse,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder vad avser en reformering avhyressättningssystemet så att en flexibel boendeservice kanerbjudas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ersättning till ,5. (delvis) att beslutar om en ändring avlagstiftningen i enlighet med vad i motionen anförts om denenskilde hyresgästens inflytande över reparation av den egnalägenheten, (i den del yrkandet inte behandlas i dettabetänkande behandlas det i betänkandet 1990/91:BoU12),14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts såvitt avser hyr-köp-bostäder,26. att beslutar att upphäva tidigare ändringar avlokalhyreslagstiftningen (1988:927) i enlighet med vad imotionen anförts,27. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en skyndsam översyn av regelsystemet ochfastighetsrättsliga frågor i syfte att anpassa dessa till detsom gäller och förväntas gälla inom EG.1990/91:Bo412 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till nyförvärvslag på vissa orter i enlighet med vad som anförts imotionen.1990/91:Bo413 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de allmännyttiga företagens roll förhyresgästinflytandet,2. att beslutar om sådan ändring i hyreslagen atthyresgästinflytandet ökar vid underhåll av lägenhet i enlighetmed vad i motionen anförts,4. att beslutar om sådan ändring ibostadssaneringslagen (1973:531) att det blir hyresgästerna viden berörd fastighet som har att yttra sig över ombyggnad ochutfärda intyg,5. att beslutar om sådan ändring ihyresförhandlingslagen (1978:304) att det direktahyresgästinflytandet stärks i enlighet med vad i motionenanförts,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av lagstiftning för att stärkahyresgästinflytandet vid anslutning till kabel-TV,10. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i anläggningslagen att boendeinflytandet ökar i enlighetmed vad i motionen anförts,11. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i berörd lagstiftning att boendeinflytandet ökar försmåhusägare i s.k. storkvarter i enlighet med vad i motionenanförts,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bruksvärdessystemet,14. att beslutar om sådan ändring i berördlagstiftning att större hänsyn tas till den enskilde hyresgästeni enlighet med vad i motionen anförts,1990/91:Bo414 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar om ändring i 12 kap. 57 a §jordabalken innebärande att hyresvärden skall ha skyldighetenatt hänskjuta tvist till hyresnämnd enligt vad som anförts imotionen,2. att beslutar om ändring i 12 kap. jordabalkeninnebärande att en regel införs om att på hyresvärdens initiativtvinga parterna till förhandlingar innanlokalhyresgästen måste avflytta enligt vad som anförts imotionen,3. att beslutar om ändring i 12 kap. 58 b §jordabalken innebärande att hyresgästen alltid skall ha rätttill en ersättning som motsvarar minst en årshyra för lokalen,dock minst tre basbelopp om hyresförhållandet upphör på grund aven obefogad uppsägning enligt vad som anförts i motionen,4. att beslutar om ändring i 12 kap. jordabalkeninnebärande att ett yttrande från hyresnämnden skall avse etthyresavtal i dess helhet enligt vad i motionen anförts,1990/91:Bo415 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalhyrornas utveckling.1990/91:Bo416 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring avfastighetsbildningslagen att möjligheten till tvångsvismarkinlösen enligt 8 kap. avskaffas.1990/91:Bo532 av m.fl. (m) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bildandet av större fastigheter förfritidsändamål. Vissa fastighetsförvärv m.m.ExpropriationI två motioner, moderata samlingspartiets partimotion Bo402yrkande 23 och i motion Bo308 (c) tas upp frågor omexpropriation. I den först nämnda motionen begärs att regeringenlämnar förslag om ändringar såvitt gäller förutsättningarna förexpropriationstillstånd och ersättningsreglerna. Enligtmotionärerna bör expropriationsförfarandet kunna tillgripasendast om kommunen har ett nödvändigt och påvisbart behov avaktuell fastighet . Ersättningsreglerna börenligt motionen utformas så att det fulla marknadsvärdet förfastigheter ersätts jämte ägarens kostnader på grund avexpropriationen. I c-motionen riktas uppmärksamheten på, förutomersättningsreglerna, förfarande- och handläggningsfrågor. Enligtmotionärerna är det alltmer en uppfattning att samhället intevisar tillräcklig respekt för äganderätten och inte tartillräcklig hänsyn till enskilda intressen. Någon samlad översynav ersättningsreglerna m.m. har enligt motionen inte skett utande har behandlats sektor för sektor. Motionärerna anser därföratt en samlad utvärdering och översyn bör komma till stånd,varvid bör belysas bl.a. om enligt gällande rätt ersättningutgår där omständigheterna är sådana att ersättning bör utgå ochom gottgörelsen blir rimlig. En annan fråga som enligtmotionärerna bör belysas är om förfarandereglerna är utformadepå bästa sätt för att tillgodose de rättssäkerhets- ocheffektivitetskrav som måste ställas. Handläggningstiderna tasockså upp i motionen och det anförs att de ofta uppfattas somorimligt långa.I gällande rätt återfinns de grundläggande ersättningsreglernavid intrång eller inlösen av en fastighet i 4 kap.expropriationslagen (1972:719). I vissa lagar, t.ex.anläggningslagen (1973:1149) och ledningsrättslagen (1973:1144),hänvisas till ersättningsreglerna i expropriationslagen. Andralagar, som t.ex. (1987:10) ochnaturvårdslagen (1964:822), innehåller förutom en hänvisningtill expropriationslagen vissa kompletterande ersättningsregler.Enligt bestämmelserna om expropriationsersättning är ägaren aven fastighet som exproprieras berättigad dels till löseskillingför fastigheten eller intrångsersättning, dels till ersättningför annan skada som uppkommer genom expropriationen. Principenär att markägarens samlade ekonomiska ställning efterexpropriationen skall vara densamma som om någon inlösen inteskett. I syfte bl.a. att förhinda markspekulation ersätts värdensom uppkommit på grund av förväntningar om en ändradmarkanvändning endast i begränsad omfattning.Utskottet behandlade och avstyrkte ett motionsyrkande omändring av ersättningsreglerna m.m. i expropriationslagensenast i betänkandet 1990/91:BoU1 s. 7. Utskottet gör inte nunågot annat ställningstagande till de i m-motionen upptagnafrågorna. Moderata samlingspartiets partimotion Bo402 (m)yrkande 23 avstyrks.När det gäller frågan om en samlad översyn bör ske aversättningsreglerna i de lagar som reglerar markanvändning kankonstateras att ersättningsprinciperna i expropriationslageni stora delar är tillämpliga. Enligt utskottets mening bör dennaordning alltjämt gälla. pågår för övrigt inomregeringskansliet ett arbete som syftar till att i huvudsakanpassa ersättningsfrågorna vid fastighetsreglering tillexpropriationslagens bestämmelser. Något viktigt behov av ensamlad översyn av ersättningsreglerna kan inte anses föreligga.Beträffande frågan om handläggningstiderna är det naturligtvisangeläget att en expropriation fullföljs så snabbt som möjligt.Genom nuvarande regler, som trädde i kraft ,förfaller ett expropriationstillstånd om saken inte harfullföljts genom ansökan om stämning till domstol inom ett årfrån det att tillståndet beviljades. Nytt tillstånd får beviljasendast om särskilda skäl föreligger. Genom dessa regler harutbildad praxis lagfästs. Utskottet har förståelse för att detkan vara till nackdel för fastighetsägaren att denne inte vet omexpropriationen skall fullföljas under denna frist. Å andrasidan bör den exproprierande ges en rimlig tid att ta ställningtill om tillståndet skall fullföljas och till att förberedadomstolsprövningen. Nuvarande ordning får därför godtas. Medhänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet motion Bo308(c).Förköp m.m.Förköpslagen (1967:868) behandlas i tre motioner och ettförslag till en förvärvslag i en motion. I moderatasamlingspartiets partimotion Bo402 yrkande 22 och motion Bo252(fp) yrkande 17 förordas att förköpslagen avskaffas. Som skälför yrkandet anförs bl.a. att lagen inte längre behövs eftersomkommunerna kan ta till andra medel för att säkerställa mark.Yrkanden om upphävande av förköpslagen har framställtsunder utan att bifallas av . Utskottet är inteheller berett att tillstyrka motionsyrkandena.Moderata samlingspartiets partimotion Bo402 (m) yrkande 22 ochmotion Bo252 (fp) yrkande 17 avstyrks således.I motion Bo219 (s) yrkande 1 begärs att förköpslagen ses överi syfte att införa möjligheter att genom tillämpning av lagenbevara levande skärgårdssamhällen. Enligt motionärerna har deändringar som infördes för i detta syfte intefungerat på ett tillfredsställande sätt. Detta har enligtmotionen bl.a. berott på den upptrissade prisnivån påfastigheter. Även möjligheten att fördröja förköp genom besvärhar enligt motionärerna visat sig vara en broms för kommunernassträvanden att bevara skärgårdssamhällena levande.Även motion Bo412 (v) tar upp förslag till åtgärder motomvandling av permanentbostäder till fritidshus. I motionenföreslås att ett nytt förslag om förvärvsprövning avbostadsfastigheter i vissa skärgårdskommuner begärs hosregeringen med motivet att bevara levande skärgårdssamhällen.Enligt motionen bör det förslag som arbetades fram inombostadsdepartementet snabbt ses över med beaktande avkonstruktiva remissynpunkter samt med den ändringen attkommunerna själva får bestämma om lagen skall gälla inomkommunen.Genom en ändring i förköpslagen infördes en möjlighetför ett antal kommuner i landet att förköpa fast egendom för attsäkerställa bostäder, småhus, åt permanentboende inom områdendär det råder en avsevärd efterfrågan på fritidshus (prop.1983/84:141, BoU27). infördes möjlighet att fåstatliga lån för bostäder som förvärvats efter förköp på dennagrund. Syftet med lagändringen var att förhindra en fortsattomvandling av permanentbostäder till fritidshus. År 1987behandlade bostadsutskottet (BoU 1986/87:14 s. 9--11) ett antalmotioner i vilka lagstiftningens och lånereglernas effektivitetifrågasattes. Utskottet, som ansåg att förköpslagen ochlånereglerna kunde behöva utvärderas av regeringen, förutsatteatt regeringen skulle -- om ytterligare åtgärder behövdes föratt stödja permanentboende -- komma att förelägga riksdagenerforderliga förslag. Vad utskottet anförde beslöt somsin mening ge regeringen till känna. Inom bostadsdepartementetpåbörjades utvärderingen av förköpslagen urskilda aspekter. Ett förslag till lag om förvärv avbostadsfastigheter på vissa orter (Ds 1989:78) lades fram.Förslaget remissbehandlades. Vid remissomgången framfördes enrad invändningar av bl.a. juridisk karaktär mot förslaget. Någotförslag har därefter inte förelagts . Enligt vadutskottet erfarit avser departementschefen att arbeta vidare medandra lösningar, i första hand en översyn av förköpslagen, isyfte att skapa bättre möjligheter att stoppa pågåendeomvandling av permanentbostäder inom vissa områden.Det finns anledning att hysa stor oro för den omvandling avpermanenthus till fritidshus som pågår på vissa orter framförallt i vissa skärgårdskommuner. Det kan inte anses vare sigrimligt eller önskvärt att samhällen, som är uppbyggda förpermanentboende, nästan helt förvandlas till orter förfritidsboende. Härigenom kommer den sociala servicen,gemenskapen och tryggheten att kanske helt försvinna för dem sombor kvar permanent. Med den nuvarande lagstiftningen och definansieringsmöjligheter som finns kan få skärgårdshus bevarasåt de fastboende. Dessutom kommer de samhälleligainvesteringarna att kunna utnyttjas endast i begränsadomfattning. Utskottet noterar därför med tillfredsställelse attdepartementschefen nu överväger en översyn av förköpslagenbl.a. i syfte att försöka skapa bättre styrmedel för att hindraoönskad omvandling av permanentbostäder till fritidshus.Utskottet förutsätter att sådana överväganden kommer att ske ochatt resultatet redovisas . Huvudsyftet med motionernakommer därmed att uppnås. Motionerna Bo219 (s) yrkande 1 ochBo412 (v) avstyrks.TomträttI motion Bo244 (c) yrkande 3 och i moderata samlingspartietspartimotion Bo402 yrkande 3 föreslås att möjligheterna att bildanya tomträtter avskaffas och innehavarna erbjuds att förvärvamarken med äganderätt.Tomträttsinstitutet infördes som ett särskilträttsinstitut vid sidan av äganderätten. Ett av syftena medreglerna var bostadssocialt. Byggnadsverksamheten skulleuppmuntras genom att göra det möjligt för kommunerna atttillhandahålla mark för bostäder till ett lägre pris än om denskulle säljas. Ett annat motiv var att markvärdestegringen inteskulle kunna kapitaliseras hos fastighetsägarna. Dessasynpunkter är alltjämt gällande. Enligt utskottets mening börtomträttsinstitutet bibehållas vid sidan av äganderätten.Utskottet avstyrker motion Bo244 (c) yrkande 3 och moderatasamlingspartiets partimotion Bo402 yrkande 3.Förvärv av hyresfastigheter m.m.Lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m.(tillståndslagen) infördes i syfte att förhindra spekulation vidförvärv av hyresfastigheter och att förhindra att sådanafastigheter förvärvades av oseriösa personer. Lagen har därefterundergått vissa ändringar i syfte att ytterligare skärpa den.Sedan september 1989 pågår en översyn av hyreslagstiftningen.En kommitté med parlamentarisk sammansättning, 1989 årshyreslagskommitté, har till uppgift att se över inte bara 12kap. jordabalken (hyreslagen) utan även tillståndslagen och denlagstiftning som syftar till att motverka bristfälligförvaltning av hyresfastigheter m.m. Enligt direktiven (dir.1989:44) bör även frågor om hyresgästinflytande vid ändrings-och förbättringsåtgärder, åtgärdsföreläggandens giltighet mot nyfastighetsägare och bostadsförvaltningslagen (1977:792)övervägas och ett fullständigt lagförslag arbetas fram i defrågor som är aktuella. Översynen av tillståndslagen bör enligtdirektiven avse åtgärder för att förmå en köpare av enhyresfastighet m.m. att anmäla förvärvet till kommunen inomföreskriven tid (se BoU 1986/87:13 och 1987/88:13). Kommitténbör även undersöka om den nuvarande regleringen är tillräckligför att tillgodose de syften som ligger bakom lagstiftningen ochföreslå de ändringar i lagen som undersökningen kan föranleda.Enligt tidsplanen skall resultatet av översynen i dessa delarredovisas senast vid utgången av år 1992.Bostadsförvaltningslagen är också föremål föröversyn inom i vad det avser frågan ommöjligheten att ingripa mot bristande förvaltning genomvitesföreläggande. Avsikten är att undersökningen skallredovisas under april 1991.I fyra motioner riktas kritik mot bostadsförvaltningslagen ochtillståndslagen. I tre s-motioner Bo403, Bo404 och Bo405 begärsen översyn och skärpning av bostadsförvaltningslagen i syfte attstärka hyresgästernas ställning vid brister i förvaltningen avfastigheter. Den kritik som i motionerna framförs mot lagen ärbl.a. att ingripande inte sker förrän akuta brister uppstått.Enligt motion Bo405 bör begreppet tvångsförvaltning bli föremålför utredning och lagstiftningen anpassas till dagensförhållande på fastighetsmarknaden. I motionen pekas också påolika problem som är förenade med tvångsförvaltning bl.a.svårigheter att utse en lämplig förvaltare, och möjligheten tilltvångsförvaltning och när fastighetsägaren är ikonkurs. De två förstnämnda motionerna tar också upptillståndslagen och det yrkas att lagen skärps så att oseriösaspekulanter gallras bort.I den fjärde motionen i detta avsnitt, Bo410 (s), begärs fleraändringar i tillståndslagen och en ändring i hyreslagen såvittgäller åtgärdsföreläggande, allt i syfte att skärpalagstiftningen mot fastighetsspekulation och förbättrahyresgästernas ställning. I yrkande 1 hemställs att det hosregeringen begärs förslag om att förvärvaren av hyresfastighetskall kunna uppvisa en kalkyl som innebär att fastighetensintäkter täcker dess kostnader. I yrkande 2 förordas attförvärvstillstånd inte skall lämnas om förvärvaren köpt och såltett flertal fastigheter . Yrkande 3 innehåller enbegäran om förslag om att tillståndsplikten skall omfatta allaaktie- och andelsförvärv i fåmansbolag som ägerhyresfastigheter. I yrkande 4 begärs ett förslag om att enkännbar sanktion skall kunna utdömas om förvärvaren underlåteratt anmäla förvärvet till kommunen. I yrkande 5 slutligenföreslås att åtgärdsföreläggande enligt 16 § hyreslagen skallgälla även mot ny ägare.Utskottet vill slå fast att de flesta hyresfastighetsägarna ärseriösa och förvaltar sina fastigheter på ett utmärkt sätt.Tyvärr finns det emellertid exempel på motsatsen. Effektivaåtgärder måste kunna vidtas mot sådana. Fastighetsförvaltare sominte vårdar och underhåller sin fastighet eller i övrigt bristeri sin förvaltning till olägenhet för hyresgästerna bör intetillåtas att fortsättningsvis bedriva fastighetsförvaltning.Utskottet finner det därför tillfredsställande atthyreslagskommittén skall överväga bl.a. reglerna omtvångsförvaltning enligt bostadsförvaltningslagen samt omtillståndslagen är tillräckligt effektiv. Resultatet av depågående övervägandena, med förslag om de förändringar somundersökningen kan föranleda, bör därför avvaktas. Dettautredningsarbete bör enligt direktiven vara avslutat senast vidutgången av . Syftet med motionerna får härigenom ansestillgodosett utan någon vidare åtgärd. Utskottetfinner det därför inte nu erforderligt att föreslå atttillstyrka motionerna Bo403, Bo404, Bo405 och Bo410 (samtliga s)om vissa ändringar i lagstiftningen om fastighetsförvaltningm.m.Fastighetsbildningsfrågor m.m.ServitutEn fråga om fastighetsbildningsmyndighetens ansvar för attservitutsfrågor blir utredda i samband medfastighetsbildningsförrättningar tas upp i motion Bo401 (m)yrkande 1. I yrkande 2 hemställs att "de-facto-servitutens"rättsliga ställning bör stärkas. Motionären redogör för ensituation då en fastighetsägare förlorade sitt avlopp efter endelning av fastigheten. I samband med delningen aktualiseradesinte frågan om servitut av berörda sakägare.Fastighetsbildningsmyndigheten tog heller inte upp frågan.Gemensamt avlopp hade funnits på fastigheten i 30--. Sedanden nybildade fastigheten hade sålts fick ägaren tillgrannfastigheten inte vidare nyttja avloppsbrunnen som efterdelningen fanns på den nybildade fastigheten. För att förhindraatt sådana situationer uppkommer föreslås i motionen attfastighetsbildningsmyndigheten åläggs ett ansvar för att t.ex.avloppfrågor blir utredda och att nödvändiga servitutsavtalträffas i samband med fastighetsbildning. Alternativt bör enligtmotionären "de-facto-servituten" ges en starkare juridiskställning än den tid om 30--som i dagkrävs.Fastighetsbildningsmyndighetens verksamhet regleras ifastighetsbildningslagen (FBL).