bet · GE01TU16 · 1991-03-07 00:00:00 — Möjligheterna att fördjupa studienoch att övergå till ett projekt diskuteras bl.a. mellanföreträdare för , avlastare, hamnarna och sjöfartsverket.Mot bakgrund av den uppmärksamhet som de av motionärernabehandlade frågorna sålunda ägnas synes något riksdagsuttalandemed anledning av motionerna inte erforderligt, varför yrkandenahärom avstyrks.12 LokaliseringsfrågorI motionerna T238 (mp), T607 (c), T608 (c), T613 (fp), T617(s), T634 (m) och T646 (v) framhålls att isbrytarflottaneller delar av den bör förläggas till . I motion T601(c) framhålls att statsisbrytarna bör förläggas till norrländskahamnar.Länsstyrelsen i har i en utredningföreslagit omstationering till av Atle-klassens treisbrytare, alternativt två av dem. har i ettremissyttrande över utredningen framhållit att denna till ingendel beaktat vad som är rationellt och ekonomiskt förisbrytarverksamhetens bedrivande. Som ett allvarligt problem viden omstationering till pekar verket bl.a. påpersonalsituationen. En flyttning dit skulle skapa utdragnarekryteringsproblem för de nyckelbesättningar som finns påisbrytarna. Omställningssvårigheterna skulle bli synnerligenbesvärande med hänsyn till den tid som det tar attbygga upp erfaren specialistkompetens. Vidare framhåller verketatt den koppling som görs i utredningen mellan varv ochen stationering i inte medför någon som helst fördel.Verket upphandlar isbrytarunderhållet på årlig bas enligt heltaffärsmässiga principer och kan inte på förhand binda sig förnågot enskilt varv. Även med en utbyggnad av varvets torrdocka,som diskuteras i utredningen, blir denna i minsta laget förAtle-isbrytarna.Utskottet vill för sin del understryka vikten av att allsjöfartsverkets verksamhet, även isbrytningen, drivs i sårationella former som möjligt. Fördyringar av verksamhetenmedför ökningar av de sjöfartsavgifter som handelssjöfarten haratt betala. Med hänvisning till det sagda och till de principersom gäller för statsmakternas styrning av affärsverken avstyrkerutskottet motionsyrkandena.I motionerna T604 (s) och T633 (c,m) behandlassjömätarflottans lokalisering. Motionärerna säger attsjöfartsverket i en utredning sökt olika alternativ förvinteruppläggning av sjömätningsfartygen ,och med anledning av föreståendeavflyttning från . Verket har valt somlokaliseringsort trots att chefen för marinen förordar enflyttning till . Enligt motionärerna är Karlskronalämpligare, eftersom besättningarna bor där ochvinteruppläggningen där kan ske i statlig regi. I ärdet däremot ett privat företag som skall svara förvinterförvaringen.I den mån underhåll av sjömätningsfartygen inte utförs avden egna personalen upphandlas det, på samma sätt som gäller förisbrytarunderhållet, på affärsmässiga grunder. Verket kan intepå förhand binda sig vid någon myndighet eller något företag förunderhållet. Vidare gäller att verket ersätter chefen förmarinen för kostnaderna för besättningarna. Den kostnaden ingåri beräkningsunderlaget, när har valts somförläggningsort. Verket har också gjort den bedömningen att enförläggning till ger värdefulla samordningsfördelaroch andra vinster i förhållandet mellan verkets huvudkontor ochfartygen.Utskottet hänvisar till sitt ställningstagande tillmotionsyrkandena om isbrytarflottans lokalisering och avstyrkeräven de motionsyrkanden som är i fråga.13 HamnfrågorI motion T220 (fp) framhålls att flera svenska hamnar börprivatiseras.I motion T629 (fp) framhålls att regeringen bör göra enöversyn av hamnväsendet och lämna förslag till somsyftar till en ökad konkurrens i hamnväsendet och skapandet aven rationell hamnstruktur.I motion T647 (m) framhålls att de fackliga och kommunalamonopol som etablerats för hamnverksamhet på olikaplatser måste bringas att upphöra och att fri etableringsrättskall gälla även på detta område.Frågan om en statlig styrning av hamnverksamhetenbehandlades budgetproposition. Föredragandedepartementschefen framhöll att tidigare tankar på någon form avtvingande statlig styrning av hamninvesteringar borde överges.Också omsorgen om den kommunala självbestämmanderättenmotiverade en sådan inställning från statens sida. Hamnägaren,med sitt ekonomiska ansvar för hamnen, borde också ha rätt attså långt som möjligt själv bestämma över dennas verksamhet ochinriktning. Utskottet och anslöt sig till dennabedömning (prop. 1983/84:100 bil. 8, bet. 197).Utskottet finner inte skäl frångå detta riksdagsbeslut ochavstyrker därför de båda fp-yrkandena.Med samma motivering avstyrker utskottet vidare yrkandet im-motionen.14 Stöd till internationella färjeförbindelserI motionerna T218 (c), T251 (c) och T639 (c) framhålls att denpolitiska utvecklingen i har skapat ett behov av nyafärjeförbindelser mellan svenska och östeuropeiska hamnar. Underett uppbyggnadsskede av sådana förbindelser behövs statligt stödgenom kreditgarantier eller på annat sätt.Utskottet välkomnar sådana nya färjeförbindelser sommotionärerna avser men vill för sin del understryka att de måstestödja sig på det transportbehov som finns. Något särskiltstatligt stöd för dessa transporter bör enligt utskottetsbestämda uppfattning inte komma i fråga. Motionsyrkandenaavstyrks följaktligen.15 Vissa fritidsbåtsfrågorI motion T610 (mp) yrkas att lämplig utbildning och behörighetskall krävas för att få framföra segelfartyg som är minst sjumeter långt eller maskindrivet fartyg som har en maximalhastighet på minst sju knop.Enligt kungörelsen (1970:344) om kompetenskrav för förareav större fritidsbåtar får fritidsbåt vars skrov har enstörsta längd av och en största bredd av minstfyra meter föras endast av den som har skepparexamen. Enligt vadutskottet erfarit avläggs ca 4500 skepparexamina varje år.Omkring 80% av dessa avser fritidsbåtsägare. För förande avfritidsbåtar som är mindre än dem som omfattas av den nämndakungörelsen finns inga direkta kompetenskrav utfärdade.Sjöfartsverket har emellertid administrerat enverksamhet som syftar till att stimulera fritidsbåtsförare attfrivilligt lära sig navigation och sjövägsregler. Bevis omförvärvade kunskaper och färdigheter utfärdas i form av ettförarintyg. hade omkring 315000 sådana intygutfärdats. har vidare tillsammans med Svenskabåtunionen, och Svenska kryssarklubbenbildat en ideell förening med namnet Nämnden förbåtlivsutbildning. Nämnden fastställde vissakunskapskrav för förare av högfartsbåtar och utfärdar bevis omförvärvade kunskaper i form av ett manöverintyg. Utbildningenkom i gång och tillhandahålls -- i likhet med vadsom gäller för förarintygen -- i studieförbundens ochbåtorganisationernas regi. Enligt vad utskottet erfarit harföreträdare för , polisen och båtorganisationernaefter överläggningar inte funnit sig nu böra förorda införandeav obligatoriska kunskapskrav för förare av andra fritidsbåtarän dem som omfattas av den nämnda kungörelsen. Antalet olyckormed ifrågavarande typer av fritidsbåtar är relativt litet ochhar inte ökat trots att antalet båtar ökatkraftigt. I sammanhanget förtjänar nämnas att obligatoriskansvarsförsäkring för ägare av fritidsbåtar har aktualiserats iolika sammanhang, bl.a. av lagutskottet, som behandlade frågansenast i sitt betänkande 1989/90:LU15.Trafiken med vissa fritidsbåtar är även enligt utskottetsmening av stor betydelse för säkerheten till sjöss. Utskottetförutsätter därför att de frågor som motionärerna aktualiserarfortsättningsvis noga följs av berörda myndigheter ochorganisationer.Vad utskottet sålunda anfört synes ägnat att i huvudsaktillgodose syftet med motionsyrkandena. Dessa bör därför inteföranleda någon åtgärd och avstyrks följaktligen.Enligt motion T610 (mp) bör besluta attsjötrafikföreskrifter och teckenförklaring till sjökortmåste medföras på alla fartyg som framdrivs av maskineri ellersegel.I motion T610 (mp) begärs vidare en översyn avsjötrafikföreskrifterna. En kanotist bör ges samma rätt som enliten motorbåt med stark motor, säger motionärerna.Fritidsbåtar emellan finns inga regler som säger att småskall vika för stora. Kravet på att sjötrafikföreskrifter ochteckenförklaring till sjökort skall medföras på alla fartyg ärenligt utskottets mening alltför långtgående. Med det sagdaavstyrks motionsyrkandena.I motion T610 (mp) begärs också förbättringar avsjösäkerhetsrådets olycksstatistik. Rådets årliga rapporterhar endast i undantagsfall -- säger motionärerna -- innehållituppgifter om personskador andra än dödsfall. Den bristen böromgående åtgärdas.Enligt vad utskottet erfarit förklaras den av motionärernapåtalade bristen av att andra olyckor än sådana med dödligutgång är relativt ovanliga och av att de rapporteras i mycketliten utsträckning. har tagit initiativ till ettprogram inom vars ram en kartläggning av ifrågavarande olyckorväntas kunna ske. Med det sagda avstyrks motionsyrkandet.I motion T610 (mp) framhålls vidare att vissa förare avfritidsbåtar gör sig skyldiga till vårdslöst beteende genomt.ex. brott mot sjöväjningsreglerna, körning som i onödanvållar besvär för andra båtar och fartyg samt körning som iväsentlig grad stör andra människor eller miljö vid strand. Detbehövs relevanta sanktioner för att komma till rätta med dessastörningar från fritidsbåtar, säger motionärerna.I motion T615 (s) framhålls att man bör införa enpromillegräns för båtförare, hastighetsbegränsning för båtar vidkörning nära land och en åldersgräns för rätt att körasnabbgående båtar.Även i motion T631 (v) begärs att man inför en promillegränsför förare av fritidsbåtar. Vidare vill motionärerna ha enöversyn av tillsyns-, kontroll- och sanktionsmöjligheterna medavseende på båtlivet samt av geografiskt avgränsadehastighetsbegränsningar.I motion T616 (mp) begärs skärpta regler för motorbåtstrafikinomskärs och i insjöar samt skärpta prestandanormer förbulleregenskaper för motorbåtar.I motion T616 (m) begärs vidare att får iuppdrag att utforma regler för användning av s.k. Jet-Ski, dvs.vattenskotrar.I motion T650 (m) framhålls att övervakning, kontroll ochkraftfulla åtgärder krävs för att komma till rätta med avsaknadav lanternor, smuggling, båtfylleri och busliv.Regeringen har aviserat en proposition senare i vår om ändringi sjölagen (sjöfylleri). I den departementspromemoria (Ds1990:52 Sjöfylleri m.m.) som ligger till grund för propositionenföreslås också en regel i sjölagen som anger att förare avmotordrivet fartyg skall behandla fartyget så att det intebullrar onödigt mycket eller i onödan släpper ut avgaser i sådanmängd att de orsakar olägenheter. Vidare skulle regeln kunnainnehålla bestämmelser som anger att sjöfärder vad gällerfärdväg, hastighet och färdsätt i övrigt skall anpassas så attinte omgivningen störs i onödan. Det innebär t.ex. attsjöfärder, särskilt , inte i onödan skall ske i närhetenav bebyggelse eller andra båtar som ankrat upp. Det innebärockså att om sådana färder ändå måste ske så skall hastighet ochfärdsätt i övrigt väljas på ett sådant sätt att färden orsakarså små störningar som möjligt för omgivningen.I en rapport till regeringen om sjöfartens miljöeffekterföreslår att en fritidsbåt inte skall fåframföras med högre fart än inom ett vattenområde intill300 meter från närmaste land. Vidare föreslår verket bl.a. atten motordriven fritidsbåt som kan uppnå en fart av 18 knopendast skall få framföras av den som fyllt 15 år.Naturvårdsverket har föreslagit ett totalförbud motvattenskotrar.I proposition 1990/91:190 om en god livsmiljö framhålls attsjöfartsverket tillsammans med och med hjälp aven referensgrupp skall arbeta fram en åtgärdsplan för sjöfarten.I planen skall bl.a. fritidsbåtstrafikens negativa miljöeffekterbehandlas.I avvaktan på den nämnda propositionen om ändring i sjölagenoch resultatet av det arbete som m.fl. kommer attutföra finner utskottet någon åtgärd inte erforderligmed anledning av motionsyrkandena, varför desamma avstyrks.Enligt motion T631 (v) bör en lyxskatt eller miljöskattför "muskelbåtar" övervägas i syfte att främja båtlivetsutveckling.Frågan om införande av en skatt på fritidsbåtar ägnades,innan fritidsbåtsregistret infördes, ingående överväganden inomregeringskansliet. Dessa gav vid handen att en sådan skatt ärförenad med betydande praktiska och administrativa problem.Utskottet gör samma bedömning och avstyrker motionsyrkandet.Enligt motion T631 (v) bör vidare -- i syfte att främjabåtlivets utveckling -- kontrollområden, skyddsområden ochmilitära områden med begränsat tillträde för utlänningar resp.civila i allmänhet avvecklas i största möjliga utsträckning.Möjligheterna härtill bör ses över, framhåller motionärerna.Frågor av det berörda slaget regleras i lagen (1990:217) omskydd för samhällsviktiga anläggningar (prop. 1989/90:54, FöU6,rskr. 227) och en därtill anslutande förordning. Lagen antogs avriksdagen och föregicks av ett omfattandeutredningsarbete. Någon ytterligare översyn torde för närvarandeinte erfordras, varför yrkandet härom avstyrks.16 kanalI motion T250 (fp) framhålls att fartygsstorlekarna iSödertälje kanal skulle kunna öka väsentligt genom blygsammainvesteringar.I motion T635 (s) framhålls vikten av att motorvägsbron överSödertälje kanal har en segelfri höjd av . Vidare finnsinom -- säger motionärerna -- förslag om vissabegränsade arbeten i kanalen, till en kostnad av ca 30 milj.kr.,som medför kraftigt ökad transportkapacitet. Lastkapacitetenskulle kunna ökas med ca 40 à eller från maximalt 8000ton till närmare . Motionärerna betonar det angelägnai att dessa arbeten utförs.Utskottet delar motionärernas uppfattning om den storabetydelsen av för nämner i sin treårsplan för åren 1991--1993planer på en utbyggnad av för att göra detmöjligt för fartyg med en dödvikt av , i stället fördagens , att trafikera . Ett genomförande avplanerna bör enligt verket diskuteras med den s.k.Mälarledskommittén. Planerna måste också ses i samband medfrågan om att återställa motorvägsbron över kanalen efter desshaveri. Den frågan återkommer utskottet till senare i vår vidsin behandling av vägfrågorna. Något riksdagsuttalande medanledning av de båda motionerna synes mot bakgrund av detanförda inte nu böra komma i fråga, varför yrkandena häromavstyrks.17 FlottningI motion T238 (mp) anförs att det finns anledning, med hänsynbl.a. till den mycket negativa utvecklingen på miljöområdet, attpröva möjligheterna att i lämpliga fall övergå till flottning.Enligt motionen bör en samlad översyn av flottningens framtidamöjligheter -- och av vilka stimulansåtgärder som skulle kunnabli aktuella -- utföras av kommunikationsdepartementet.Riksdagen beslutade att konsekvenserna av ennedläggning av löstimmerflottningen i landet borde bli föremålför en allsidig bedömning (bet. /79:28, rskr. 434).Utskottet konstaterade med anledning härav att det endast var iKlarälven som flottningen var företagsekonomiskt motiverad (bet.TU 1981/82:22, rskr. Några särskilda statliga insatserfann inte utskottet motiverade.Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan. Eventuellainitiativ för att utveckla flottningen får i första hand tas avberörda intressenter. Motionsyrkandet avstyrks med hänvisningtill det anförda.I motion T619 (v) framhålls att flottningen på Klarälvenkommer att upphöra. Företagsekonomiska kalkyler och denförlust av energiråvara som barkningen av timret införflottningen medför anses tala mot en fortsatt flottning. Påsenare år har emellertid nya värderingar funnit sin plats ipolitiken som inte självklart låter de strikt företagsekonomiskakalkylerna väga tyngst. Alltmer lyfts miljöskäl,samhällsekonomiska aspekter och sårbarhetsgrad in i den samladeavvägningen. Att flytta över den flottade timmervolymen tilllastbil är ett miljöovänligare alternativ, säger motionärerna.Deras yrkande är att hos regeringen begär förslag somgaranterar fortsatt flottning på Klarälven.Enligt vad utskottet erfarit har beslutat attfr.o.m. inte längre tillföra något flottgods tillTrysil- och vattensystem. Eftersom företaget ärden enda flottgodsägaren betyder detta att blir densista flottningssäsongen på dessa älvar. flottas ca 100 à120000 kubikfot norsk massaved från Trysil ochEngerdalsområdet på älven. Skoghallsverken, med en årligförbrukning på 1,6 miljoner kubikfot, är den enda industri somtar emot flottningsvirke. Stora kommer även i fortsättningen attta hand om detta norska virke och destinera det dels tillKvarnsveden och , dels till Gruvön och . Ibåda fallen kommer järnväg att utnyttjas och inte i annat änextrema undantagsfall kommer virket att köras på bil genomKlarälvsdalen. När flottningen i Trysil- och upphörinnebär det enligt Stora Skog att två norska och nio svenskakraftstationer kan köras effektivare. Därmed kan i genomsnittytterligare ca tas ut ur dessakraftstationer. finns ingen användning för barken, där denligger vid flottledsavlägg, uppger företaget vidare. VidSkoghallsverken och Gruvön finns däremot möjligheter och behovav att ersätta delar av oljebehovet med biobränsle, såsom t.ex.bark. Den aktuella barkvolymen, ca 9000 kubikfot, beräknaskunna ersätta ca olja . Omläggningen frånflottning till ett bil/järnvägssystem innebär å andra sidan ettökat energibehov med ca olja . Totalt innebärden effektivare användningen av kraftstationerna ochbarkanvändningen en besparing på mellan 2400 och olja per år.De sålunda återgivna uppgifterna synes enligt utskottetsmening inte tala för fortsatt flottning på i enlighetmed motionärernas önskan. Under alla förhållanden är det enfråga i första hand för berörda intressenter. Med det sagdaavstyrker utskottet motionen.18 Övriga frågorI motion T627 (s) behandlas boendemiljön förombordanställda. Motionärerna framhåller att bestämmelserna ombesättningsutrymmen i fartyg bör ändras i syfte att snarastuppnå mera "land"-liknande förhållanden. Sådanastandardförbättringar bör avse rätt till enkelhytt, hyttstandardmed hygienutrymmen och tillgång till dagsljus i hytter, mässaroch dagrum.7 § fartygssäkerhetslagen (1988:49) har följande lydelse:Ett fartyg skall erbjuda de ombordanställda entillfredsställande bostads- och fritidsmiljö. Där skall ibehövlig omfattning finnas sovrum, dagrum, måltidsrum, kök,motsvarande utrymmen för personlig hygien, sjukrum och andrasärskilt inrättade utrymmen för de ombordanställdas personligabehov, bekvämlighet och trevnad. Alla dessa utrymmen skall varatillräckligt stora och inredda och utrustade på lämpligt sätt.Närmare föreskrifter meddelas av . Verketarbetar med sådana föreskrifter, vilka är avseddaatt ersätta kungörelse om bostäder ochekonomilokaler m.m. på fartyg, 1970:A4. Utskottet förutsätteratt verket i sitt arbete med de nya föreskrifterna övervägerönskemål av det slag som motionärerna framställer. Någonriksdagens åtgärd synes med hänvisning till det anförda inteerforderlig med anledning av motionen, varför densamma avstyrks.I motion T931 (c) yrkas att hos regeringen begärförslag till ett nytt anslag för statligt stöd tillskärgårdstrafik. Stödets konstruktion bör enligt motionärernautformas i enlighet med de regler som tidigare gällt för stödtill sådan trafik.Riksdagen beslutade att avveckla driftstödet tillden lokala och regionala kollektivtrafiken. Ett bidrag tillskärgårdstrafik utgjorde en del av detta stöd. Utskottet är inteberett att förorda att skärgårdsstödet återinförs och avstyrkerdärför motionsyrkandet. Utskottet hemställerInriktningen av verksamhet m.m.1. beträffande bemanning av Stockholmsskärgårdatt med avslag på motionerna 1990/91:T245 yrkande 1,1990/91:T631 yrkande 2 i denna del och 1990/91:T650 yrkande 3 idenna del godkänner den inriktning av verksamheti motsvarande del --1993 som förordas ipropositionen,res. 1 (v)2. beträffande allmän farled över Rödkobbsfjärdenatt med avslag på motionerna 1990/91:T603,1990/91:T638, 1990/91:T650 yrkande 2 och 1990/91:T919 yrkande 2godkänner den inriktning av verksamhet i dennadel --1993 som förordas i propositionen,res. 2 (v, mp)3. beträffande isbrytning i Mälarenatt med avslag på motion 1990/91:T250 yrkande 7godkänner den inriktning av verksamhet i dennadel --1993 som förordas i propositionen,4. beträffande inriktningen av verksamheti övrigtatt godkänner den inriktning av sjöfartsverketsverksamhet --1993 som förordas ipropositionen och som inte omfattas av vad utskottet hemställtovan,5. beträffande resultatmål m.m.att godkänner de resultat-, pris- och soliditets-samt servicemål för verksamhet som förordas ipropositionen för perioden --1993,6. beträffande investeringar m.m.att godkänner vad som anförs i propositionen omsjöfartsverkets investeringar --1993 samtbemyndigar regeringen att besluta om avvikelser därifrån,Anslagsfrågor m.m.7. beträffande medelsanvisning för ersättning tillsjöfartsverket för vissa tjänster m.m.att till Ersättning till för vissatjänster för /92 anvisar ett förslagsanslag på74200000 kr.,8. beträffande betalningsansvaret för isbrytningensbränslekostnaderatt med avslag på motionerna 1990/91:T618,1990/91:T629 yrkande 6 och 1990/91:T643 godkänner vad som häromanförs i propositionen,res. 3 (v)9. beträffande fritidsbåtsregisteratt med bifall till regeringens förslag samt medavslag på motionerna 1990/91:T611, 1990/91:T612 och 1990/91:T629yrkandena 7 och 8 samt 1990/91:T647 yrkande 15 tillFritidsbåtsregister för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,res. 4 (m, fp)10. beträffande höjning av avgiften tillfritidsbåtsregistretatt avslår motionerna 1990/91:T606 och 1990/91:T623,11. beträffande förändringar av fritidsbåtsregistretatt avslår motion 1990/91:T610 yrkande 11,res. 5 (mp)12. beträffande statsbidrag till vissa lastbilsföretagatt med avslag på motionerna 1990/91:T260 yrkandena2 och 4 samt 1990/91:T262 yrkande 5 i denna del godkänner vadsom anförs i propositionen om statsbidraget till vissalastbilsföretag för merkostnader i godstransporterna till ochfrån ,res. 6 (c, v, mp)13. beträffande medelsanvisning för transportstöd förGotlandatt med bifall till regeringens förslag samt medavslag på motionerna 1990/91:T215 yrkande 8, 1990/91:T636yrkande 1, 1990/91:T640 yrkande 2 i denna del och 1990/91:T645yrkande 2 till Transportstöd för för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på ,res. 7 (c, v, mp)14. beträffande översyn av färjetrafiken på Gotlandatt lämnar motionerna 1990/91:T211 yrkande 16,1990/91:T260 yrkandena 3 och 5, 1990/91:T262 yrkandena 1, 4 och6, 1990/91:T602, 1990/91:T624, 1990/91:T628, 1990/91:T630,1990/91:T636 yrkande 3, 1990/91:T640 yrkande 1 och 1990/91:T645yrkande 1 utan vidare åtgärd,15. beträffande medelsanvisning för handelsflottanspensionsanstaltatt till Handelsflottans pensionsanstalt /92 anvisar ett förslagsanslag på ,16. beträffande medelsanvisning för handelsflottanskultur- och fritidsråd m.m.att till Handelsflottans kultur- och fritidsrådför /92 anvisar ett förslagsanslag på ,17. beträffande finansiering av handelsflottans kultur-och fritidsrådatt med avslag på motion 1990/91:T249 yrkande 15godkänner vad som härom anförs i propositionen,res. 8 (v)18. beträffande medelsanvisning för ersättning till visskanaltrafik m.m.att till Ersättning till viss kanaltrafik m.m.för /92 anvisar ett förslagsanslag på59780000 kr.,19. beträffande införande av en passageavgift förVänersjöfartatt med avslag på motionerna 1990/91:T247 yrkande 3,1990/91:T605 yrkande 1, 1990/91:T620, 1990/91:T621 och1990/91:T632 godkänner vad som härom anförs i propositionen,res. 9 (c, v, mp)20. beträffande ett svenskt internationelltfartygsregisteratt avslår motionerna 1990/91:T211 yrkande 17,1990/91:T629 yrkande 1 och 1990/91:T647 yrkande 2,res. 10 (m, fp)21. beträffande gemensamma nordiska regler för deinternationella registrenatt avslår motion 1990/91:T647 yrkande 4,res. 11 (m, fp)22. beträffande svensk medverkan i ett gemensamteuropeiskt kvalitetsregisteratt avslår motion 1990/91:T609 yrkande 2,res. 12 (c)23. beträffande förbud för internationellt registreradefartyg att trafikera nordiska farvattenatt avslår motion 1990/91:T647 yrkande 3,24. beträffande EGs sjöfartspolitikatt avslår motionerna 1990/91:T609 yrkande 4 och1990/91:T647 yrkande 6,25. beträffande flagglagenatt avslår motionerna 1990/91:T609 yrkande 1,1990/91:T629 yrkande 4 och 1990/91:T647 yrkande 7,res.