bet · GE01FiU21 · 1991-03-26 00:00:00 — Sparfrämjande åtgärder(prop. 1990/91:100 bil.9) Utskottet biträder i betänkandet regeringens förslag attspardelegationen skall avvecklas liksom att beskattning avvinstsparandet skall anpassas till det nya skattesystemet ochatt tillståndsgivningen för denna sparform förenklas.I betänkandet behandlar utskottet också 13 motioner omhushållssparandet. Samtliga motioner avstyrks.Moderata samlingspartiet, liberalerna,och de gröna har avgivit sammanlagt12 reservationer i ärendet.InledningI betänkandet behandlar utskottetdels proposition 1990/91:100 bilaga 9 ,avsnittet Övriga frågor, i vad avser punkterna 1Sparfrämjandeåtgärder och 2Vinstsparandet,dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1990/91:Fi226, 1990/91:Fi601, 1990/91:Fi602, 1990/91:Fi603,1990/91:Fi604, 1990/91:Fi605 i vad avser yrkande 1,1990/91:Fi606, 1990/91:Fi607, 1990/91:Fi608,1990/91:Fi609, 1990/91:Fi610, 1990/91:Fi611,1990/91:Sk627 i vad avser yrkande17 och 1990/91:N372 i vadavser yrkande 1. I proposition 1990/91:100 bilaga 9 () harregeringen i avsnittet Övriga frågordels under punkt 1 Sparfrämjande åtgärder (s. 102--103)föreslagitatt bemyndigar regeringen att vidta de åtgärder sombehövs för att avveckla spardelegationen,dels under punkt 2 Vinstsparandet (s. 103--105) föreslagit1. att godkänner vad i propositionen förordats omvinstsparandet,2. att antar i propositionen framlagt förslag tilllag om ändring i lagen (1928:376) om skatt på lotterivinster.Propositionens lagförslag återfinns som bilaga tillbetänkandet. Spardelegationen1990/91:Fi602 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om överföring av informationsuppgifter tillbankinspektionen i samband med nedläggningen avspardelegationen.Sparstimulanser och ägandespridning1990/91:Fi602 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att stimulera hushållssparandetoch öka ägandespridningen,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att främja sparande i aktier.1990/91:Fi608 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett samlat program för hushållssparandeoch decentraliserat ägande.1990/91:Fi610 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av ett spritt enskilt ägande,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hushållssparandets betydelse församhällsekonomin,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att avvisa ytterligare fonduppbyggnad ochutvidgning av det kollektiva ägandet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av stabila spelregler i syfte attstimulera sparande och investeringar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om mål för hushållssparandet.Vinstandelssystem1990/91:Fi226 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om slopade socialaavgifter för vinstandelssystem i enlighet med vad som anförts imotionen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sk429.1990/91:Fi602 av m.fl. (m) vari yrkas8. att beslutar att sociala avgifter inte skall utgåpå företagsanknutna vinstandelar i enlighet med vad som anförtsi motionen.1990/91:Fi603 av () vari yrkas1. att beslutar avskaffa socialavgifter påvinstandelar,2. att hos regeringen begär utredning och förslagrörande skattereglerna för vinstandelssystem och anställdasförvärv av aktier i syfte att stimulera en ökad användning avvinstandelssystem.1990/91:Fi604 av m.fl. (fp,m,c) vari yrkas1. att beslutar avskaffa arbetsgivaravgifter påbidrag arbetsgivare lämnar till s.k. vinstandelsstiftelser,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi övrigt i motionen anförts angående vinstandelssystem.1990/91:Fi605 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om avskaffandeav sociala avgifter på företagsanknutna vinstandelssystem därvinstandelarna binds i minst fem år.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N291.1990/91:Fi610 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att hos regeringen begär förslag om att avskaffade sociala avgifterna på avsättningar till företagsanknutnaandel-i-vinst-stiftelser, där vinstandelarna binds minst fem åri enlighet med vad i motionen anförts.Sparavdrag1990/91:Fi609 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen beslutar införa ett sparavdrag för småsparare ienlighet med vad som anförts i motionen i stället för denskattereduktion som gäller för allemanssparandet.1990/91:Sk627 av m.fl. (mp) vari yrkas17. att beslutar införa ett sparavdrag försmåsparare i enlighet med vad som anförts i motionen.Långsiktigt personligt sparande1990/91:Fi602 av m.fl. (m) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag ompensionssparande i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Fi606 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av stimulanser för sparande tillegen bostad.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Bo225.1990/91:Fi608 av m.fl. (c) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om inrättande avpersonliga investeringskonton i enlighet med vad i motionenanförts.1990/91:Fi611 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av nya sparformer ochsparstimulanser för ekonomisk trygghet samt vård och boende påålderdomen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So527.Försäkringssparande1990/91:Fi602 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändringar i reglerna förförsäkringssparande.Bosparande1990/91:Fi601 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att system förbosparande bör införas i enlighet med vad i motionen förordats.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Bo402.1990/91:Fi602 av m.fl. (m) vari yrkas6. att hos regeringen begär förslag om stimulanstill bosparande i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Fi607 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att systemför bosparare bör införas i enlighet med vad i motionen anförts.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Bo411.Startsparande1990/91:Fi602 av m.fl. (m) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag om startsparandei enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Fi610 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att hos regeringen begär förslag om startsparandei enlighet med vad i motionen anförts.Antalet andelsägare i en allemansfond1990/91:N372 av () vari yrkas1. att beslutar att gällande lagstiftning ändras såatt högsta antalet delägare i en värdepappersfond skall vara50000 personer. InledningDet finansiella sparandet i har under senare årgradvis försämrats. De samlade inkomsterna räcker inte till föratt täcka de totala utgifterna, vilket kommer till uttryck i ettväxande underskott i bytesbalansen. räknar med attdet 1991 och 1992 skall ha vuxit till 42,5 resp. 52,0 miljarderkronor. Summan av de inhemska sektorernas finansiella sparandeär definitionsmässigt lika med bytesbalansens saldo.Det totala sparandet utgör summan av de samladeinvesteringarna och det finansiella sparandet. Under senaredelen av ökade bruttoinvesteringarna starkt. År 1990inträffade emellertid en vändning, och investeringsökningendämpades detta år till preliminärt knappt 2%.Investeringsförloppet är beroende av denfortsatta kostnads- och efterfrågeutvecklingen, men generelltförutses en negativ eller svag investeringsutveckling.Sparandet i samhället kan delas upp på den offentliga sektorn,företagen och hushållen. Liksom för ekonomin som helhet gälleratt om en sektors investeringar överstiger dess sparande kommerdenna sektor att uppvisa ett negativt finansiellt sparande.Övriga sektorer i ekonomin får ett motsvarande positivtfinansiellt sparande såvida inte upplåningen sker i utlandet.Sedan mitten av 1970-talet har betydande förskjutningar ägtrum mellan de olika sektorernas sparande. Som en följd avförsvagningen av statsfinanserna minskade den offentligasektorns finansiella sparande från +4 % till -6,av BNPmellan . I och med att statsfinansernaförbättrats har denna nedgång nu återhämtats, och den offentligasektorns samlade sparande är inte längre negativt. Främst berordetta på stora överskott i socialförsäkringssektorn. Till bildenhör också att kommunernas finansiella sparande har försvagatssedan mitten av , men för deras del förutses enomsvängning fr.o.m. innevarande år. av1990-talet kan en successiv försämring av statens finansiellasparande åter skönjas.Företagssektorns finansiella sparande har utvecklats som enspegelbild av den offentliga sektorns. och framåtökade således företagen sitt finansiella sparande kraftigt. Envändning inträffade då sparandet ånyo började minska föratt bli negativt. Denna nedgång beror dock inte i förstahand på att företagens bruttosparande avtagit utan är en följdav ökade investeringar i de icke-finansiella företagen.50>Hushållssektorns finansiella sparande har försvagats påtagligtoch är negativt. Försämringen har kommit till uttrycki att hushållen kraftigt ökat sin skuldsättning. Mellan 1985 och1988 ökade hushållens skulder som sparkvotenföll . En vändning inträffade dåhushållens nettoupplåning mer än halverades. Alltjämt äremellertid hushållens sparande lågt.Det nya skattesystemet gynnar sparande och motverkar ökadskuldsättning genom sänkningen av marginalskatten ochförändringar i kapitalbeskattningen. Hushållssparandet väntasdärigenom öka , företrädesvis genom ettökat amorteringssparande. En första anpassning till det nyaskattesystemet kunde noteras dåhushållens bruttoupplåning minskade. förutses åter enpositiv om än låg sparkvot på . väntassparkvoten stiga till 1,5--2,0 %.En förutsättning för att komma till rätta med underskottet ibytesbalansen och uppnå en stabil ekonomisk utveckling är attdet finansiella sparandet i ekonomin kan förbättras. Någonstörre ökning av det finansiella sparandet i företagssektorn kaninte påräknas då denna sektor måste svara för en stor del av denödvändiga framtida investeringarna. Det är därför önskvärt atthushållssektorn mer aktivt kan bidra till enangelägen förbättring av det finansiella sparandet.Sparstimulanser och ägandespridningI motionerna Fi602 av m.fl. (m), Fi608av m.fl. (c) och Fi610 av . (fp) begärs bl.a. att skall ge regeringen tillkänna vad som anförs i motionerna om vikten av att stimulerahushållssparandet, öka ägandespridningen och främja sparande iaktier, om ett samlat program för hushållssparande ochdecentraliserat ägande samt om hushållssparandets betydelse församhällsekonomin och vikten av ett spritt enskilt ägande.Av vad utskottet anfört framgår att utskottet ser det somangeläget att sparandet inom hushållssektorn ökar. Det ärnödvändigt inte bara för den samhällsekonomiska tillväxten utanockså för att en buffert i form av ett personligt sparande gerde enskilda hushållen trygghet och frihet. Samma uppfattning harregeringen givit uttryck för . I dessafrågor föreligger således inga delade meningar. mening framstår det därför som obehövligt medsärskilda tillkännagivanden av det slag motionärerna begär.I motionerna redovisas också förslag till sparstimulerandeåtgärder av mer allmänekonomisk karaktär. Bl.a. framhåller manstabila villkor för sparandet, begränsad inflation och ettminskat skattetryck som viktiga åtgärder för att stimulerahushållssparandet.Enligt utskottets mening kan motionärernas förslag inte sesisolerade från den ekonomiska politiken i övrigt. Sänkta skatterkan under vissa betingelser stimulera till ökat hushållssparandemen orsakar , om inte andra åtgärder vidtas, enminskning av det offentliga sparandet. Omvänt gäller att ettökat offentligt sparande kan medföra en nedgång i hushållenssparande. Det är därför nödvändigt att beakta de samladeeffekterna på tillväxten och det totala sparandet i ekonomin.Utskottet anser således att åtgärder av denna allmänekonomiskakaraktär bör sättas in i ett större ekonomisk-politisktsammanhang. har på förslag av utskottet lagtfast riktlinjer för den ekonomiska politiken. Dessa riktlinjerinnebär bl.a. att inflationsbekämpningen har skjutits iförgrunden för att man skall kunna värna om sysselsättning ochvälfärd. En kraftig dämpning av inflationen kan också förutsesunder loppet av innevarande år.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernaFi602 (m) yrkandena 1 och 7, Fi608 (c) yrkande 2 samt Fi610 (fp)yrkandena 1, 2 och 4.I motion Fi610 (fp) begärs dessutom att skall uttalasig mot ytterligare fonduppbyggnad och utvidgning av detkollektiva ägandet. Motionärerna vänder sig bl.a. mot attregeringen har aviserat en proposition om nya placeringsreglerför AP-fondens styrelser. Det finns inte anledning för utskottetoch att , innan en proposition i ämnet föreligger,gå närmare in på de förslag som kan komma att tas upp i detsammanhanget. Utskottet avstyrker således motion Fi610 (fp)yrkande 3.Ambitionen bör vara att varje hushåll skall kunna förfoga överett tillräckligt sparkapital. I motion Fi610 (fp) anges som målför hushållssparandet att detta sparkapital skall motsvara dengenomsnittliga årslönen för en industriarbetare. Med de nyaskatteregler som gäller behandlas sparandet merförmånligt . I beskattningshänseende har villkorenför allemanssparandet anpassats till de generella regler somgäller för avkastning på kapital. Alltjämt gäller dock attreglerna för detta sparande gör det möjligt för en familj på tvåvuxna personer att på skattemässigt premierade villkor ha ettsparat belopp som överstiger den genomsnittliga årslönen för enindustriarbetare.Samtidigt måste emellertid konstateras att många hushåll levermed mycket små marginaler, och för dem är detta sparmål dessvärre mycket avlägset. Utskottet ser inte något skäl förriksdagen att göra uttalanden om sparmål. Utskottet avstyrkerdärmed motion Fi610 (fp) yrkande 5.VinstandelssystemSex motioner tar upp frågor rörande företagsanknutnavinstandelssystem. Sålunda begärs i motionerna Fi226 avBo Lundgren m.fl. (m), Fi602 av m.fl. (m)yrkande 8, Fi603 av () yrkande 1, Fi604av m.fl. (fp, m, c) yrkande 1 samt Fi605yrkande 1 och Fi610 yrkande 6, de båda senare av BengtWesterberg m.fl. (fp), att sociala avgifter inte skall utgå påde avsättningar som görs till företagsanknutnavinstandelssystem. I motionerna Fi603 (m) yrkande 2 och Fi604(fp, m, c) yrkande 2 föreslås dessutom att skattereglerna förvinstandelssystem och de anställdas förvärv av aktier skall sesöver i syfte att underlätta inrättandet av sådana system.När skatteutskottet behandlade ett antal snarlikamotionsyrkanden i samband med förra årets beslut omskatteomläggningen (prop. 1989/90:110, SkU30, rskr.356)konstaterade skatteutskottet att förmåner av denna art skullekunna uppfattas som orättvisa av alla som inte kan komma iåtnjutande av dem. Eftersom förslagen stred mot grunderna förskattereformen avstyrktes de av skatteutskottet.I de nu aktuella motionerna framförs inget nytt i frågan.Finansutskottet gör med hänsyn härtill ingen annan bedömning änden skatteutskottet tidigare redovisat. Enligt finansutskottetsmening torde de med dessa system förknippade fördelarna inte blimindre av att delägarnas andelar är pensionsgrundande ochbehandlas därefter i avgiftshänseende. Utskottet avstyrkersåledes motionerna Fi226 (m), Fi602 (m) yrkande 8, Fi603 (m)yrkande 1 och 2, Fi604 (fp, m, c) yrkande 1 och 2 samt Fi605yrkande 1 och Fi610 yrkande 6.SparavdragI motionerna Fi609 av m.fl. (mp) och Sk627av m.fl. (mp) föreslås att ett sparavdrag införsi stället för den skattereduktion som f.n. finns iallemanssparandet. Sparavdraget skall utgå av den delav kapitalinkomsterna som understiger , dvs. som mestmed 1800 kr.Nuvarande regler för beskattningen av kapitalinkomster ladesfast av (prop. 1989/90:110, SkU30, rskr.356). gjorde då den bedömningen att någotsärskilt sparavdrag inte skulle medges i fråga omkapitalinkomster. Kravet på en likformig beskattning ochavvägningen av skatteuttaget mellan arbetsinkomster ochkapitalinkomster ledde skatteutskottet fram till denna slutsats.Skatteutskottet ansåg dock att obetydliga ränteinkomster bordeundantas från beskattning. erinrade om atträntebelopp . från en och samma bank var undantagnafrån skatteplikt enligt bestämmelserna i 19 §kommunalskattelagen. Detta undantag kvarstår i det nyaskattesystemet och innebär att en sparare kan ha närmare 500 kr.i ränta från olika banker utan att skatteplikt uppstår. fanns det inte anledning att gå längre i dettaavseende. tillstyrkte därför propositionen idenna del och avstyrkte ett antal motionsyrkanden med krav påmer eller mindre långtgående sparavdrag.Enligt finansutskottets mening finns det inte anledning att nuompröva det beslut som fattade för mindre än ett årsedan. Utskottet avstyrker således motionerna Fi609 (mp) ochSk627 (mp) yrkande 17.Långsiktigt personligt sparandeI ett antal motioner förs förslag fram om personligainvesteringskonton eller sparformer utformade enligt motsvarandeprinciper.I motionerna Fi606 av m.fl. (c) ochFi608 av m.fl. (c) begärs att regeringen skalllägga fram förslag om personliga investeringskonton.Personliga investeringskonton som förespråkat under enföljd av år skall enligt motionärerna vara uppbyggda enligtföljande principer:Personliga investeringskonton införs för långsiktigtmålsparande.Insättningarna maximeras till ett halvt basbelopp (f.n.ca 16000kr.) och undantas från beskattning.Avkastningen görs skattefri.Uttag utan skattekonsekvenser får endast göras tillinvesteringar i permanentbostad eller i eget företag.Beskattningen sker när tillgången avyttras.Vid uttag till annan användning sker beskattning omedelbart.Utskottet har vid upprepade tillfällen under senare årbehandlat förslag om personliga investeringskonton och andrasnarlika sparformer, (1990/91:FiU21).Riksdagen har på utskottets förslag avslagit dessa motioner.Systemet har vissa uppenbara svagheter. Ett införande avinvesteringskonton skulle leda till ett betydandeinkomstbortfall för stat och kommun, särskilt i ettuppbyggnadsskede. Dessutom skulle man vid sidan avallemanssparande få ett nytt omfattande sparsystem grundat pågynnsamma skatteregler.Det nya inkomstskattesystemet bärs upp av en strävan attstimulera till ökat sparande och motverka skuldsättning ochskatteplanering. Eftersom omläggningen kan väntas få långtgåendeåterverkningar på hushållens sparbeteende bör nya sparformer avdet slag motionärerna här förordar inte aktualiseras innannärmare erfarenheter vunnits av det nya skattesystemetseffekter.I motion Fi602 av m.fl. (m) föreslås enliknande form för pensionssparande i bank, vilket skall varaförenat med avdragsgilla insättningar på högst ett basbelopp perår (dvs. ), skattefri avkastning och enbehållning som är undantagen från förmögenhetsskatt. Å andrasidan skall ett sådant konto vara spärrat för uttag intill dessinnehavaren fyllt . Skattskyldighet föreligger därvid föruttagen.I motion Fi611 av m.fl. (m) framhålls med förmånliga räntor på olika sparformer för äldreboendekan stimulera till satsningar inför ålderdomen. Enligtmotionärerna borde försäkringsbolag också kunna införa nyaförsäkringsformer som garanterar de försäkrade vård när debehöver den. Sådana försäkringar kunde finansieras genomskattemässigt avdragsgilla försäkringsavgifter.Vad beträffar det i motion Fi602 (m) framförda förslaget omett pensionssparande i bank prövas formerna för ett sådantsparande f.n. inom . Något särskilt initiativ ifrågan är därför inte påkallat från sida.I likhet med vad som sägs i motion Fi611 (m) ser utskottet detsom värdefullt om det utvecklas nya sparformer för äldreboendeoch ett boende inriktat på de påfrestningar och behov som följeråldrandet i spåren. Enligt utskottets mening bör ett sådantsparande dock inte premieras genom särskilda subventioner frånsamhällets sida utan det bör i första hand ankomma påförsäkringsbolag och banker att utforma lämpliga villkor.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi602 (m)yrkande 4, Fi606 (c), Fi608 (c) yrkande 1 och Fi611 (m).FörsäkringssparandeI motion Fi602 av m.fl. (m) hävdas attmarknaden för livförsäkringar är stel i . Enligtmotionärerna skulle konkurrensen öka om livförsäkringsrörelsefick drivas i aktiebolagsform. Det skulle då bli möjligt attsätta räntan under risk. utgår bolagen från en kalkylräntapå , vartill kommer möjligheten till återbäring.Utomlands är det vanligt att bolagen i stället erbjuder engaranterad ränta på exempelvis . Blir avkastningen pågjorda placeringar mindre får bolaget stå för mellanskillnaden,medan det får behålla den om avkastningen blir större.Motionärerna föreslår att reglerna för försäkringssparandeändras i enlighet härmed.Utskottet får med anledning härav anföra följande. Det senastedecenniets snabba utveckling på de finansiella marknaderna har iolika avseenden väsentligt påverkat försäkringsbranschen somkommit att möta en allt hårdare konkurrens med krav på ökadflexibilitet och anpassningsförmåga. Mot denna bakgrund harregeringen tillkallat en utredning --försäkringsutredningen -- som skall göra en översyn avförsäkringsbolagens verksamhet. Syftet med utredningen är attskapa mer rationella rörelseregler för försäkringsbolagen ochatt åstadkomma ett regelsystem som är förenligt med det inom EG.Enligt direktiven (dir. 1990:56) är en omarbetning avförsäkringsbolagens rörelseregler angelägen av flera skäl. Densnabba utvecklingen mot internationellt integrerade finansiellamarknader och anpassningen till EG innebär att lagstiftningenmåste moderniseras. Därtill har, sägs det i direktiven, vissaregler i försäkringsrörelselagstiftningen egenskaper som till endel hämmar effektiviteten i branschen; bl.a. ärplaceringsregler, återbäringssystem och systemet med grunderinom livförsäkring i behov av översyn.De frågor som motionärerna tar upp har direkt beröring medkommitténs arbete. Enligt utskottets mening bör kommitténsförslag och regeringens ställningstagande till dessa avvaktasinnan de frågor som motionärerna aktualiserat tas upp tillprövning. Kommitténs arbete skall bedrivas skyndsamt ochredovisas i etapper. I en första etapp som skall slutföras föreutgången av skall kommittén behandla sådana frågorsom försäkringsbolagens soliditets- och placeringsregler samt --i den mån det är nödvändigt med hänsyn till utformningen avplaceringsreglerna -- även frågor som rör återbäringssystemetsutformning.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motion Fi602 (m) yrkande 5.BosparandeModerata samlingspartiet förespråkar i motionerna Fi601 avCarl Bildt m.fl. (m) och Fi602 av m.fl. (m)samt i motion Fi607 av m.fl. (m) ettbosparsystem som premieras av staten men som administreras ochhanteras av banker och andra kreditinstitut. Sparandet skallkunna ske antingen i form av bank- eller aktiefondsparande. Detföreslagna bosparsystemet skall inte ha någon övre åldersgräns.Den statliga sparpremien skall vara skattefri och uppgå till10% av de medel som stått inne under . Premienskall dock inte kunna utgå med mer än högst . Enligtförslaget skall den bli tillgänglig när spararen uppvisar ettingånget köpeavtal. Staten bör dessutom ställa en statlig borgenför lån, vilket enligt motionärernas förslag kan innebära ensänkning av låneräntan med ungefär 0,5--1 procentenhet.Såsom framgår av ett tidigare avsnitt vill centerpartietstimulera bostadssparandet genom systemet med personligainvesteringskonton.Utskottet har redan tidigare och senast vid föregåenderiksmöte (1989/90:FiU21) framfört vissa invändningar motmoderata samlingspartiets förslag till bosparsystem. Utskottetsåg i och för sig förslaget som intressant men påpekade ocksåsvagheter i förslaget. Den föreslagna bonusen skulle enligtutskottets mening knappast leda till något nysparande utan iförsta hand vara en stimulans för dem som har möjlighet att görastora överföringar från annat sparande för att komma iåtnjutande av bonusen.