bet · GE01NU40 · 1991-05-30 00:00:00 — Jordbruksutskottetanförde sålunda att ett uttalande om rättstillämpningen inteändrar det grundläggande förhållandet att prövningsmyndigheternagör sin prövning från fall till fall med beaktande av samtligaomständigheter i varje enskilt ärende. Regeringen delar, heterdet, självfallet denna bedömning. Dock anser man att riktlinjerför utsläpp av svavel och kväveoxider är värdefulla för att angestatsmakternas ambitioner vad gäller utsläppsminskningar.I propositionen sägs vidare att utsläppskraven för svavelkommer att skärpas generellt med början i storstädernaoch . Skärpningen skall vara genomförd i helalandet . Utsläppen från nya storaförbränningsanläggnigar bör enligt regeringens mening liggabetydligt under de generella kraven. Som riktlinje förprövningen enligt miljöskyddslagen skall sålunda gälla attutsläppen inte bör överskrida per MJ tillfört bränsle.Det föreslagna förbudet innebär i praktiken att endast lätteldningsolja skulle bli tillåten. Utskottet finner det interimligt att nu genomföra ett förbud av det begärda slaget. Meddet sagda avstyrker utskottet motion 1990/91:N68 (mp) i nubehandlat avseende. Med hänvisning till vad som anförts i denmiljöpolitiska propositionen om skärpta regler för svavelutsläppavstyrker utskottet även övriga berörda delar av denna motionliksom motion 1989/90:485 (mp).Nya förbränningsanläggningar för kol och olja bör intetillåtas, deklarerar i motion 1990/91:N68 och begäratt skall göra ett uttalande härom till regeringen.Ett förslag med samma syfte men med en mer preciserad utformningförs fram i motion 1990/91:N407 (mp). Här krävs att riksdagenskall lagfästa ett förbud mot projektering och byggande avanläggningar avsedda för fossila bränslen. Den storleksordningsom åsyftas gäller anläggningar med en planerad årligenergiomsättning överstigande 15 GWh. Inte heller skullekonvertering av biobränsleeldade förbränningsanläggningar avsamma storleksordning tillåtas. Ett liknande krav har framförtsi motion 1989/90:N432 (mp).Regeringen uttalar i den miljöpolitiska propositionen(1990/91:90) att kraven för utsläpp från nya storaförbränningsanläggningar bör skärpas för såväl svavel somkväveoxider. I båda fallen anser regeringen att som riktlinjeför prövning enligt miljöskyddslagen skall gälla att utsläppeninte bör överskrida per MJ tillfört bränsle. Ipropositionen redovisas vad regeringens ställningstagande ochriksdagens tidigare ställningstagande innebär i fråga om deriktlinjer för utsläpp av kväveoxider som bör gälla förprövningen enligt miljöskyddslagen.Utskottet anser det inte lämpligt att lagstiftar omförbud med det innehåll som föreslås i motionerna 1990/91:N68(mp) och 1990/91:N407 (mp). Dessa avstyrks, den förstnämnda iifrågavarande del.Också utsläppen av kväveoxider vid förbränning med fossilabränslen tas upp i en motion. Ett uttalande om skärpta villkorför sådana utsläpp begärs i motion 1990/91:N68 (mp). I förstahand är det större anläggningar som avses med yrkandet.Som har nämnts i det föregående har regeringen i denmiljöpolitiska propositionen redovisat sina ställningstaganden ifråga om åtgärder mot kväveoxidutsläpp. Med hänvisning till vadregeringen har anfört i detta avseende avstyrks motion1990/91:N68 (mp).Även utsläpp från mindre pannor berörs i motion 1990/91:N68(mp). I denna framförs önskemål om att skall göra ettuttalande till regeringen om typgodkännande av villapannor.Innebörden härav är att ett sådant godkännande bör bygga påkravet om en viss högsta utsläppsgräns för såväl kväveoxider somkolväten. Likaså ställs i motionen krav på att villapannor skallunderkastas obligatorisk besiktning.Som har nämnts gör regeringen i den miljöpolitiskapropositionen vissa ställningstaganden (s. 292--296) som gällerel- och värmeproduktion. Vad gäller utsläpp från mindreanläggningar säger (s. 295 f.) regeringen att det är viktigt attundersöka förutsättningarna för att man skall kunna minskautsläppen från villapannor. Det gäller bl.a. att analyseramöjligheterna att införa positiv miljömärkning och att övervägasystem för obligatoriskt typgodkännande och system medutsläppsdeklaration och åtgärder som leder till bättre drift ochunderhåll, sägs det. Regeringen konstaterar att det ligger inomstatens naturvårdsverks ansvarsområde att i samråd med andraberörda myndigheter bedriva ett sådant arbete. Enligt vadregeringen har erfarit har redan påbörjat ettambitiöst arbete för att utsläppen från mindreförbränningsanläggningar skall reduceras.Utskottet finner det angeläget att utsläppen av skadliga ämnenfrån mindre anläggningar minskas. Såsom framgår av propositionenhar arbete redan inletts med denna inriktning. Någon anledningför att göra ett uttalande i ämnet i enlighet med vadsom begärs i motionen finns inte, menar utskottet. Motion1990/91:N68 (mp) avstyrks därmed i nu aktuellt avseende.ÖvrigtEn utredning om hur förgasade restoljor kan ersätta kol ienergisystemet begärs i motion 1990/91:N49 (v).Vattenfall har i sin investeringsplan för åren 1991--1993tagit upp olika projekt. Ett av dem, projekt , harviss anknytning till det förslag som tas upp i motionen. Sedanår 1988 skall investerings- och finansieringsplanerför koncernen godkännas av . I samband med attVattenfall nu ombildas (prop. 1990/91:87, 1990/91:NU38) tillaktiebolag anser regeringen att ställningstagandebara bör omfatta investeringsramen för . När det gällerprojekt hänvisar regeringen till att detta kommer attprövas ytterligare av och att investeringar i bl.a.detta projekt inte kommer att starta . Vattenfallsinvesteringsplan behandlas av näringsutskottet i betänkandet1990/91:NU38.Med hänvisning till vad som i det föregående har anförts omVattenfalls investeringsplaner avstyrker utskottet motion1990/91:N49 (v).I motion 1989/90:N462 (c) berörs en fråga om modernförgasningsteknik vid biobränslebaserad samproduktion av el ochvärme. Motionärerna hävdar att sådan teknik innebär klaramiljöfördelar genom att de miljökrävande utsläppen kan bli isärklass låga. möjliggörs att den tillkommandeproduktion av elkraft som blir erforderlig i samband medkärnkraftsavvecklingen kan av utan att man behöver byggakondenskraftverk, baserade på kol eller gas.Regeringen har tillsatt en biobränslekommission (ses.113 i det följande). Det synes naturligt att den i motionenaktualiserade frågan kommer att behandlas av kommissionen. Motdenna bakgrund saknas enligt utskottets mening skäl förriksdagen att göra ett uttalande av det slag som begärs i motion1989/90:N462 (c). Denna avstyrks i berörd del.I motion 1989/90:N459 (c) yrkas att uppförandet av ettgaskondensverk i inte bör komma till stånd.Av proposition 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxtframgår (s. 283) att vissa av de projekt som ingår i Vattenfallsinvesteringsplan, bl.a. det som berörs i den nu nämnda motionen,saknar omedelbar aktualitet. Utskottet avstyrker med det nusagda motion 1990/91:N459 (c).NaturgasFrågor om naturgasens roll behandlas i den energipolitiskapropositionen under avsnittet 1.2, Åtgärder för nykraftproduktion m.m. Detta avsnitt är en del avtrepartiöverenskommelsen och ingår i de riktlinjer förenergipolitiken som utskottet har behandlat tidigare i dettabetänkande. Följande sägs under rubriken under1990-talet (s. 10):Naturgas och biobränslen är konkurrerande bränslen i bl.a.kraftvärmen. Naturgas kan utnyttjas inom det nuvarandenaturgasområdet i södra och västra utan att detinskränker förutsättningarna för utveckling avbiobränsleanvändningen i landet som helhet.Den kraftbalans som råder gör att det inte kanförutses någon nämnvärd utvidgning av naturgasområdet undertiden . Genom de föreslagnaåtgärderna kan biobränslena få en meretablerad ställning på värme- och kraftvärmemarknaden.Vidare hänvisas i propositionen till den aviserade -- ochnumera av regeringen tillkallade -- biobränslekommissionensuppdrag att bl.a. bedöma behovet av åtgärder för attbiobränslenas konkurrenskraft på lång sikt skall stärkas. Undertiden till dess att kommissionen skall redovisa resultat av sittarbetete, nämligen , torde en utbyggnad avnaturgasnätet utanför det nuvarande naturgasområdet inte bliaktuell, anförs det.Några motioner med anledning av den energipolitiskapropositionen i denna del har inte väckts. Motioner frånmoderata samlingspartiet -- från allmänna motionstiden --och från och kommunisterna -- frånallmänna motionstiden -- gäller allmänna frågor omnaturgasens roll i den svenska energiförsörjningen.Naturgas är generellt att föredra framför olja och kol, heterdet i motion 1990/91:N403 (m). Naturgasen går att förbränna isåväl stora som små anläggningar och är dessutom väl lämpad förelkraftsproduktion. Dessa och andra fördelar gör att naturgasenär betydelsefull för en effektiv och konkurrenskraftigenergianvändning i . Motionärerna förutser att naturgasenredan under 1990-talet kommer att kunna tillföra betydandemängder energi för värmeproduktion men också för att ett växandebehov av elkraft skall kunna mötas. I motionen betonas dock attvarje energislag måste leva på sina egna meriter; kommersiellaoch inte politiska beslut skall ligga till grund förintroduktion eller expansion av energislagen, är innebörden.Uttalande om åtgärder för en begränsad naturgasintroduktionbegärs i motion 1989/90:N446 (c). Liknande önskemål förs fram imotion 1989/90:Bo60 (c), som dessutom innehåller krav på bl.a.en strukturplan för framdragning av naturgasledningar ienlighet med vad som har förordats av motionärerna.Användning av naturgas som reservenergikälla förespråkas imotion 1989/90:N478 (vpk). Enligt den energiplan för tiden framtill som presenterade skulle naturgasintroduktion ske under vissaangivna villkor. Ett sådant är att , det bolag somansvarar för transportnätet i på riksnivå, skall ståunder statlig kontroll.I det föregående har redovisats vad trepartiöverenskommelseninnehåller när det gäller naturgasens utbyggnad i finner inte att några ågärder från sida avden art som begärs i motionerna är motiverade. Med det nu sagdaavstyrker utskottet motionerna 1990/91:N403 (m), 1989/90:N446(c), 1989/90:Bo60 (c) och 1989/90:N478 (vpk), alla i berördadelar.Två motioner om naturgasen har i huvudsak regional anknytning.Upphovsmännen till motion 1989/90:N401 (s) och motion1989/90:N434 (s) anser att en utbyggnad av stamledningen isydöstra bör genomföras.Utskottet hänvisar till vad som i det föregående har uttalatsom naturgasens roll i energiförsörjning och avstyrkerdärmed motionerna 1989/90:N401 (s) och 1989/90:N434 (s).Biobränsleteknik m.m.Propositionen innehåller förslag om utvidgning av det stöd somför närvarande kan utgå från energiteknikfonden. Bl.a. föreslås(s.62) att utvecklings- och demonstrationsprojekt rörandeanvändning av motoralkoholer skall ges ökad prioritet vidfördelning av stöd ur fonden.Med hänvisning till detta förslag föreslås i motionerna1990/91:N66 (s) och 1990/91:N77 (s) att även projekt som avseranvändning av metangas som drivmedel skall kunna ges ökadprioritet.Liksom motionärerna anser utskottet att det är viktigt attstöd kan ges för fortsatt teknikutveckling kring metangas.Utskottet har emellertid inte grund för att göra en annanbedömning än regeringen när det gäller denna prioriteringsfrågaoch tillstyrker således förslaget i propositionen.Under rubriken insatser för utveckling avbiobränsleteknik har i propositionen (bil. )aviserats att regeringen skulle tillkalla enbiobränslekommission för att analysera de långsiktigaförutsättningarna för en ökad kommersiell användning avbiobränslen och lämna förslag till åtgärder för att stärkabiobränslenas konkurrenskraft på lång sikt.Regeringen har utfärdat direktiv för arbetet , som sedermera har tillsatts. Kommissionenhar ett parlamentariskt inslag. Sakkunniga och experter harförordnats. Arbetet har påbörjats.Enligt direktiven för kommissionen (dir. 1991:11) bör arbetetvara avslutat , men överväganden och förslag somrör samordning och förstärkning av pågående utvecklingsinsatserför biobränslen bör redovisas senast den 30 oktober 1991.Kommissionens samlade förslag skall rymmas inom en finansiellram av 625 milj.kr. Direktiven för arbetet innehåller i övrigt ihuvudsak följande.Som utgångspunkt för sitt arbete bör kommissionen inventera defaktorer som försvårar en ökad användning av biobränslen.Därvid bör beaktas såväl tekniska och ekonomiska sominstitutionella eller andra hinder. Hänsyn bör tas till denpågående internationaliseringen av energimarknaderna.En grundläggande princip vid bedömningen av tillgången påbiobränsle bör vara att produktionen och investeringarna inomskogsindustrin inte får äventyras av att användningen avträfiberråvara för energiändamål ökar.Skogsbränslen i form av avverkningsrester från skogsbruketsvarar för en stor del av de biobränslen som används inomfjärrvärmesektorn. Sådana bränsleråvaror anses inte varaindustriellt förädlingsbara. Användningen av avverkningsresterär därför inte prövningspliktig enligt träfiberlagen. Tillgångenpå skogsbränslen är således beroende av bl.a. den avverkning somsker för skogsindustrins råvaruförsörjning och av ekologiskabegränsningar för uttag av skogsråvara. Kommissionen bör belysahur utvecklingen av skogsindustrins produktion och råvarubehovpåverkar tillgången på skogsbränslen.Inför kärnkraftsavvecklingen är möjligheten till elproduktionbaserad på biobränslen av särskilt intresse. Kommissionen börvärdera möjligheten till elproduktion med biobränslen i störreskala. Härvid bör särskilt bedömas behovet av fortsatt forskningoch teknikutveckling för att uppnå en hög elverkningsgrad ibiobränslebaserade anläggningar.Utvecklingsinsatser rörande bioenergi görs bl.a. avstatliga myndigheter, forskningsinstitutioner, kraftföretag,bränsleproducenter och berörd tillverkningsindustri.Kommissionen bör med förtur redovisa ett förslag till samordningoch förstärkning av detta arbete. Syftet bör vara att statligaoch andra satsningar på ett effektivt sätt skall kunnakanaliseras till lämpliga kommersiella utecklingsprojekt.Samordningen kan ske exempelvis genom bildande av ettindustriellt utvecklingsbolag med huvuduppgift att initiera ochdelta i industriella utvecklingsprojekt för biobränsle.Kommissionen bör i övrigt vara oförhindrad att lägga framförslag som främjar en ökad kommersiell användning avbiobränslen.Kommissionen bör redovisa en bedömning av biobränslenas rollför el- och värmeförsörjningen i första hand framtill . Hänsyn bör därvid tas till såväl den fysiskapotentialen som möjligheterna till ekonomiskt bärkraftigetablering på en marknad. Såväl skogsbränslen och energigrödorsom vissa sorterade avfallsfraktioner bör omfattas avkommissionens bedömning.Kommissionen bör även bedöma storleken av detsysselsättningstillskott som en ökad användning av biobränslenkan innebära i olika delar av landet.En väsentligt ökad användning av biobränslen kan komma attinnebära miljöproblem bl.a. i form av utsläpp avluftföroreningar, svårigheter att hantera askan, påverkan pålandskapsbilden och andra allmänna markanvändningsintressen,försämring av markens långsiktiga produktionsförmåga och läckageav växtnäring och bekämpningsmedel.Kommissionen bör utgå från en helhetssyn på användningen avbiobränslen som energiråvara. Därför bör så långt det är möjligthänsyn tas till miljöpåverkan och ekonomi i samtliga led ikedjan från odling och skörd via bränsleframställning,transport, lagring och nyttiggörande av energiinnehållet tillomhändertagande av restprodukterna.Kommissionen bör bedöma risken för såväl direkta som indirektamiljöeffekter av ökad biobränsleanvändning och utforma sinaförslag med utgångspunkt i att de samlade negativa effekternaför miljön skall bli så små som möjligt.Frågor som mer allmänt gäller de långsiktiga förutsättningarnaför en ökad användning av biobränslen i det svenskaenergisystemet tas upp i ett 25-tal motionsyrkanden. I följandeöversikt redovisas det huvudsakliga innehållet i dessa yrkanden.De yrkanden som har ungefär samma sakliga innebörd har härvidförts samman kring ett och samma tema.Yrkandets huvudsakliga Motion/yrkandeinnebördEn biobränslekommission bör 1989/90:N477 yrk. 1 (fp)tillsättas (uttalande)I bör 1990/91:N70 yrk. 3 (m)ingå person som är förtrogen 1990/91:N86 yrk. 2 (s)med torvens speciella förut- 1990/91:N87 yrk. 5 (c)sättningar (uttalanden) 1990/91:N445 yrk. 2 (s)Torven bör ha en viktig 1990/91:N70 yrk. 4 (m)roll i den framtida energi- 1990/91:N87 yrk. 4 (c)försörjningen och svara /91:N443 (c)ca /år; torv bör klas- 1990/91:N444 (m)sificeras som biobränsle 1990/91:N445 yrk. 1 (s)(uttalanden)Utvecklingsarbete bör ske för att 1990/91:N318 (m)finna möjligheter att utnyttja /91:N403 yrk. 7 (m)biobränslen på ett ekonomiskt för-svarbart sätt (uttalanden)Regeringen kritiseras för bris- 1990/91:N68 yrk. 27-29,tande satsningar på bioenergi, 73, 74 (mp)förslag till ett "effektivt bio- 1989/90:N480 yrk. 1 (mp)energiprogram" (uttalanden, anslag) 1989/90:N481 yrk. 1 (mp)Regeringen kritiseras för bris- 1990/91:N73 yrk. 7 (v)tande satsningar på bioenergi, 1989/90:N478 yrk. 8 (vpk)begäran att regeringen utarbetar /90:N482 (vpk)ett handlingsprogram (uttalanden)Förslag om stöd för utveckling av 1989/90:N467 yrk. 1-3egenproducerad energi och drivmedel (vpk)inom jordbruket bör läggas framEtt nationellt biogasprogram bör 1989/90:N480 yrk. 1 (mp)utarbetas (uttalande)Insatser behövs för att främja 1990/91:N377 yrk. 2 (fp)ökad användning av biobränsle iStockholmsregionen (uttalande)De förslag och synpunkter som framförs i motionerna iovanstående sammanställning gäller de långsiktigaförutsättningarna för en ökad användning av biobränslen i detsvenska energisystemet. De har alla det gemensamt att de kan tasupp av biobränslekommissionen under dess arbete. Mot dennabakgrund ser utskottet ingen anledning för att nu göranågot uttalande i den riktning som motionärerna har föreslagit.Motionerna avstyrks alltså.Ytterligare ett yrkande i partimotion1990/91:N68 har samband med de långsiktiga förutsättningarna förutveckling av biobränsleteknik. Enligt motionärerna börriksdagen för /92 anslå 500 milj.kr. somstatsbidrag till biobränsleanläggningar i villor. Bidragetbör enligt förslaget utgå av investeringskostnadernaför villaägare som vill bygga om sina hus tillbiobränsleeldning.Detta förslag ingår bland ett antal motionsyrkanden rörandeenergisparande i bebyggelsen m.m. som bostadsutskottetbehandlar i ett yttrande till näringsutskottet (1990/91:BoU4y).Bostadsutskottet avstyrker ifrågavarande yrkande, menmiljöpartiets företrädare i bostadsutskottet uttalar sig i enavvikande mening till förmån för detta anslag.Även näringsutskottet avstyrker det föreslagna anslaget.Ökade insatser för att utveckla teknik för användning avetanol och andra alternativa drivmedel krävs i ett 20-talmotionsyrkanden. I vissa av dessa föreslås ocksåutvecklingsinsatser beträffande eldrivna bilmotorer.Förslag om uttalanden av rörande behovet av insatserför utveckling av teknik för ökad användning av etanol ochandra miljövänliga drivmedel finns i motionerna 1989/90:N421(c), 1989/90:N460 (c), 1989/90:N466 (vpk), 1989/90:N473 (c),1989/90:N483 (vpk), 1989/90:N484 (c), 1990/91:N56 (c),1990/91:N408 (s), 1990/91:N432 (s), 1990/91:N458 (c) och1990/91:N460 (c).Utskottet anser att det, mot bakgrund av direktiven förbiobränslekommissionen samt de insatser som görs via detpågående energiforskningsprogrammet, inte nu finns behov avnågra ytterligare uttalanden från sida i dessafrågor. De i närmast föregående stycke uppräknademotionsyrkandena om sådana uttalanden avstyrks alltså.I motionerna 1989/90:N426 (mp), 1989/90:N470 (m), 1989/90:N478(vpk), 1990/91:N59 (mp), 1990/91:N60 (m), 1990/91:N370 (fp),1990/91:N416 (mp) och 1990/91:N450 (m) föreslås uttalanden avriksdagen rörande behov av utvecklingsarbete för alternativadrivmedel och eldrift av bilar (jfr 1990/91:NU35 s.84--86).Enligt en av motionerna, 1990/91:N59 (mp), bör ocksågöra ett uttalande av innebörd att motorfordon årsmodell skall kunna drivas med biobränslen eller vara eldrivna.Utskottet kan rent allmänt ansluta sig till den grundsyn somligger bakom motionärernas förslag, nämligen attutvecklingsarbete för alternativa drivmedel är betydelsefullt,bl.a. Med stöd av anslag från det pågåendeenergiforskningsprogrammet görs redan nu stora insatser.Utskottet finner därför inte något uttalande av riksdagenpåkallat och avstyrker sålunda förslagen till sådana imotionerna 1989/90:N426 (mp), 1989/90:N470 (m), 1989/90:N478(vpk), 1990/91:N59 (mp), 1990/91:N60 (m), 1990/91:N370 (fp),1990/91:N416 (mp) och 1990/91:N450 (m).Ett antal motionsyrkanden föreligger med förslag att riksdagenskall uttala att olika områden i är särskilt lämpligaför lokalisering av olika typer av forsknings- ochutvecklingscentra kring bioenergi. Förslagen till uttalandensammanfattas i nedanstående sammanställning.Yrkandets huvudsakliga innehåll Motion/yrkandeVästernorrlands inland är särskilt 1989/90:N407 yrk. 2lämpligt för etablering av bio- (c; fp)bränsleutvecklingSkaraborgs län är särskilt lämp- 1989/90:N475 yrk. 2 (c)ligt för byggande av en pilotan-läggning för småskalig värmepro-duktion, baserad på t.ex. flisSollefteå och är sär- 1989/90:N474 (mp)skilt lämpliga för lokalisering 1990/91:N439 yrk. 1 (mp)av ett utvecklingscentrum förbiogastillverkning och biobränsleSjuhäradsbygden är särskilt lämpad 1990/91:N235 yrk. 5 (c)för omläggning av jordbruket tillproduktion av bioenergiForsknings- och försöksverksamhet 1990/91:N431 (s)om fasta bränslen bör ske inomKronobergs, , ochKristianstads länSkara är särskilt lämpligt som 1990/91:N442 (m)lokaliseringsort för ett bioenergi-institutUtskottet avstyrker de nu uppräknade motionsyrkanden som avseruttalanden av innebörd att skall uttala sig om lämpliglokalisering av eventuella framtida forsknings- ochutvecklingscentra för bioenergi.Enligt motion 1990/91:N71 (c) bör särskilda åtgärder inriktaspå stöd till en omställning av jordbruksproduktion till att avseodling av rörflen att användas som energigröda. Motionärenföreslår bl.a. att 100 milj.kr. skall anslås för detta ändamål.Utskottet avstyrker förslaget med hänvisning till insatser förutveckling av bioenergi som föreslås i propositionen. Enligt nugällande regler kan omställningsbidrag utgå vid övergång frånbrödsädsproduktion till rörflensodling. Frågor omomställningsbidragets användning i övrigt får övervägas inomramen för jordbrukspolitiken.I den mån rörflen används inom energiproduktion behandlas densom övriga biobränslen.I motion 1990/91:N75 (c) föreslås att en viss del av de medelsom regeringen har avsatt för stödet till kraftvärmeproduktionmed biobränslen i stället skall användas som investeringsstödoch utvecklingsstöd från energiteknikfonden förproduktionsanläggningar avseende förädlade biobränslen.Utskottet erinrar om sitt ställningstagande i det föregåendetill ett annat yrkande i nämnda motion -- om ändringar iutformningen av stödet till kraftvärmeproduktion -- ochavstyrker även det här aktuella yrkandet.I motion 1990/91:N421 (mp) föreslås att skall begäraatt regeringen lägger fram förslag om åtgärder för att vissåkermark, men också diverse impediment, skall bli använda förenergiodlingar av exempelvis lusern och salix. Förslaget,som inte utvecklas närmare i motionen, synes ha viss likhet medett yrkande i motion 1989/90:N446 (c) om ett åtgärdsprogram förförnyelse av energisystemet, innefattande bl.a. att sominte behövs för produktion av livsmedel skall användas förodling av energiskog och energigrödor.Utskottet konstaterar att motionärernas önskemål i huvudsakhar tillgodosetts genom livsmedelspolitiska beslut,vilket bl.a. gör det möjligt att få anläggningsstöd förplantering av energiskog. Motionerna avstyrks.I proposition 1990/91:90 uttalas att den fysiskaplaneringen bör utformas så att bl.a. energikällan biobränslenskall utnyttjas optimalt och föranleda så begränsade konfliktersom möjligt med andra markanspråk (s.64).Detta uttalande är enligt motion 1990/91:N52 (m) otydligt tillsin innebörd.