bet · GE01KU39 · 1991-05-28 00:00:00 — De menar därför att det bör markeras att SverigesRadio från lokalradiostationerna skall sända lokalt produceradeprogram i egen kanal.I motion 1990/91:K87 av () förklararmotionären att han anser att bör varakvar som ett självständigt radioföretag av publicservice-karaktär. Han menar vidare att en delfinansiering avlokalradions verksamhet med reklam bör utredas.I motion 1990/91:Kr280 av m.fl. (s) förespråkarmotionärerna en samordning av Radio-koncernens fastaresurser. Detta skulle enligt motionärerna vara till fördel förbl.a. Radio Norrbotten.Enligt motion 1990/91:Kr282 av m.fl. (s)bör en utvärdering av lokalradions övergripande mål företas.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet anser att de i det föregående redovisaderiktlinjerna i allt väsentligt bör godtas och således tjäna somutgångspunkt vid det förberedelsearbete som skall leda fram proposition med förslag till bestämmelser ochvillkor för den avtalsperiod för som skallinledas den 1 januari 1993.Då det gäller val av ledamöter av styrelserna inom bör enligt kulturutskottet-- utöver vad somanförs i propositionen -- gälla att de av regeringen utseddaledamöterna i moderbolagets och programbolagens styrelser skallutses enligt hittillsvarande principer bl.a. vad gäller denparlamentariska förankringen. Vidare bör lämpligen gälla attuppdraget som ordförande i programbolag inte skall förenas medledamotskap i moderbolagets styrelse. Vad sålunda anförts börenligt kulturutskottet som sin mening ge regeringentill känna.Kulturutskottet anser vidare att den nu förordadeorganisationsförändringen -- med en sammanslagning avLokalradion och Riksradion och ett samordnat resursutnyttjandeav samma slag som inom TV -- är ägnad att stärka ljudradionsställning. Utskottet tar även fasta på uttalandet ipropositionen om att de organisatoriska förändringarna avsesgenomföras så att förutsättningar skapas för att förstärka denregionala och lokala radioproduktionen likaväl som motsvarandeTV-produktion. Utskottet har mot denna bakgrund inte något atterinra mot att beredningsarbetet inför den kommandeavtalsperioden utgår från att det under den nya avtalsperiodenskall finnas tre företag för programverksamheten, nämligenUtbildningsradion, ett programföretag för ljudradio och ettprogramföretag för TV. anser attkonstitutionsutskottet i enlighet härmed bör avstyrka demotionsyrkanden vilka avser ett bibehållande av Lokalradion ochRiksradion som separata programföretag och de yrkanden sominnebär att lokalradioverksamheten skall bedrivas av ett antalfristående lokalradioföretag med separata avtal.Kulturutskottet uttalar härefter följande om den framtidaljudradioverksamheten.Kulturutskottet anser att det är nödvändigt att Radiobibehåller sin nuvarande stora frihet i fråga om programsättningm.m. Utskottet vill dock med anledning av det stora antaletmotionsyrkanden, som syftar till att värna omlokalradioverksamheten inom det nyaljudradioföretagets ram, anföra följande beträffandelokalradioverksamhetens självständighet m.m.Lokalradioverksamheten, som -- sedan Radio Sjuhäradinrättats -- bedrivs inom 25 distrikt och vid egnaprogramredaktioner, har utvecklats till en framgångsrik ocheffektiv organisation. När lokalradion inrättades varsyftet bl.a. att motverka de starka koncentrationstendenserna påolika samhällsområden. Denna grundtanke medlokalradioverksamheten är lika aktuell . Det är därförenligt kulturutskottets mening av synnerlig vikt attverksamheten, liksom nu är fallet, kan genomförasunder stor frihet och självständighet. Det finns inte hellernågot i propositionen som motsäger detta. Det förutsätts ipropositionen att ljudradioverksamheten under nästa avtalsperiodskall disponera fyra rikstäckande sändarnät. Kulturutskottetanser det viktigt att FM4-nätet -- liksom -- ävenfortsättningsvis förbehålls lokalradioverksamheten. Den fr.o.m.år 1993 sammanslagna ljudradioverksamheten bör åläggas såväluppdraget att svara för nationell programproduktion och sändningsom uppdraget att svara för lokal programproduktion ochsändning. Det lokala uppdraget förutsätter enligtkulturutskottets mening en lokal redaktionell beslutanderätt ochsjälvständighet beträffande det lokala programutbudet.Ljudradioföretagets uppdrag att svara för nationellprogramproduktion och sändning bör inte förändras i förhållandetill vad som gäller Riksradions uppdrag i dag.Lokalradioverksamheten inom det framtida ljudradioföretaget börha minst den omfattning som motsvarar verksamheten inom dagens25 lokalradiodistrikt. gör bedömningen attsammanslagningen till ett ljudradioföretag kommer att underlättaen långt gående samverkan bl.a. i administrativt och tekniskthänseende mellan den lokalt och den nationellt inriktadeverksamheten. Vid samordningen av verksamheten är det viktigtatt det kunnande, de erfarenheter och de arbetsmetoder som finnsi dag inom såväl Lokalradion som Riksradions regionalaverksamhet tas till vara. Den inledda samverkan, därLokalradion producerar program även för nationella sändningar,kommer givetvis att underlättas inom ett sammanslagetljudradioföretag. Sammanfattningvis anser utskottet att -- ilikhet med vad som anförs i propositionen -- de organisatoriskaförändringarna skall genomföras så att förutsättningar skapasför att förstärka den regionala och lokala radioproduktionen.Kulturutskottet föreslår att hemställeratt med anledning av de aktuella motionsyrkandena somsin mening ger regeringen till känna vad kulturutskottet anförtom ljudradioverksamheten under nästa avtalsperiod.Kulturutskottet uttalar vidare att inte bör taställning till detaljfrågor av det slag som tagits uppmotionsledes beträffande resurser och beträffandesjälvständighet för en lokalradioredaktion inom ettlokalradiodistrikt, nämligen bedömningRiksdagen har beretts tillfälle att ta del av de i detföregående angivna riktlinjerna inför ett beslut omnya avtal mellan staten och Radio-företagen.Som kulturutskottet har anfört är likväl oförhindradatt besluta om vilka riktlinjer som bör gälla. Med hänsyn tillden stora betydelse de har för Radio-koncernens framtidanser för sin del att börbegagna sig av denna rätt.I likhet med kulturutskottet finner attriktlinjerna i allt väsentligt bör godtas och således -- med demodifieringar och tillägg som framgår av det följande -- tjänasom utgångspunkt vid det förberedelsearbete som skall leda proposition med förslag till bestämmelser ochvillkor för den avtalsperiod för som skallinledas . Vid denna bedömning avstyrkerutskottet motionerna 1990/91:K63 yrkande 1, 1990/91:K80 yrkande10 och 1990/91:Kr215 yrkande 3.Konstitutionsutskottet får härutöver anföra följande.Konstitutionsutskottet har i likhet med kulturutskottet intenågot att erinra mot att beredningsarbetet inför den kommandeavtalsperioden utgår från att det skall finnas tre företag förprogramverksamheten, nämligen Utbildningsradion, ettprogramföretag för ljudradio och ett för avstyrker således motionerna 1990/91:K80yrkandena 8 och 9, 1990/91:K78 yrkandena 1 och 3, 1990/91:K81yrkandena 1 och 3, 1990/91:90 yrkandena 1 och 3, 1990/91:K84 och1990/91:K87.När det gäller den framtida ljudradioverksamheten anserkonstitutionsutskottet i likhet med kulturutskottet att det ärnödvändigt att bibehåller sin stora frihet ifråga om programsättning m.m. anslutersig även i övrigt till vad kulturutskottet har uttalat omljudradioverksamheten under nästa avtalsperiod. sålunda har anfört om den framtidaljudradioverksamheten bör som sin mening ge regeringentill känna. Härigenom tillgodoses syftena med motionerna1990/91:K63 yrkande 8, 1990/91:K88 yrkande 5, 1990/91:K85yrkande 3, 1990/91:K61, 1990/91:K62 yrkandena 1 och 2,1990/91:K65, 1990/91:K67, 1990/91:K68, 1990/91:K72, 1990/91:K74yrkande 2, 1990/91:K76, 1990/91:K78 yrkande 4, 1990/91:K81yrkande 4, 1990/91:K84, 1990/91:K86, 1990/91:K90 yrkande 4,1990/91:K92, 1990/91:Kr215 yrkande 2, 1990/91:Kr280 och1990/91:Kr282.I fråga om val av ledamöter av styrelserna inom bör, som kulturutskottet anfört, gälla att de avregeringen utsedda ledamöterna i moderbolagets ochprogrambolagens styrelser skall utses enligt hittillsvarandeprinciper bl.a. vad gäller den parlamentariska förankringen.Konstitutionsutskottet ansluter sig även till kulturutskottetsuppfattning att uppdraget som ordförande i programbolag inteskall förenas med ledamotskap i moderbolagets styrelse.Som framgår av det föregående godtar utskottet vad som anförsi propositionen om vem som skall utse styrelser i moderbolagetoch programbolagen. I den frågan vill utskottet tilläggaföljande.För närvarande gäller att utser styrelser iprogrambolagen. De förordade riktlinjerna i fråga om vem somskall utse styrelseledamöter innebär att moderbolaget intelängre skall ha denna rätt. Detta får konsekvenser föransvarsförhållandena mellan moderbolaget och programbolagen.Enligt mening bör inför riksdagensbeslut närmare övervägas hur avtalen mellan staten ochföretagen för nästa avtalsperiod skall utformas med hänsyn tillansvarsförhållandena.Vad har anfört om val avstyrelseledamöter och om överväganden i fråga omansvarsförhållandena bör som sin mening ge regeringentill känna.Konstitutionsutskottet anser i likhet med kulturutskottet attriksdagen inte bör ta ställning till detaljfrågor om resurseroch självständighet för lokalradions redaktion i Södertälje.Utskottet avstyrker därför motion 1990/91:K71.Frågan om den s.k. tappningsrättenBakgrundNär lokalradiostationerna inte har egna sändningarvidaresänder de riksradions program, s.k. tappning. Förnärvarande får tappning ske enligt följande.Tappning får ske mellan ca och ca ur P1,mellan ca och ur P1 eller P2 och mellan cakl. 24.00 och ca ur P3.MotionenI motion 1990/91:Kr228 av m.fl. (s) föreslås attvarje lokalradiostation fritt skall få välja att i lokalradionsända program från de andra ljudradiokanalerna.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet anser att den av utskottet tillstyrktaförändring som innebär att de båda radiobolagen skall slåssamman till ett ljudradioföretag bör kunna underlätta detpraktiska och administrativa förfarandet när det gäller tappningmellan kanalerna.Konstitutionsutskottets bedömningSom kulturutskottet har anfört bör sammanslagningen avradiobolagen underlätta den tappning mellan kanalerna somförespråkas i motionen. Något uttalande från sida ärinte nödvändigt. Utskottet avstyrker motion 1990/91:Kr228.Vissa frågor om motion 1990/91:K66 yrkande 2 av m.fl. (s) anförmotionärerna att bör få en större del avTV-produktionen än . Detta kan enligt motionärerna skegenom att utvecklingen av TV2 i gynnas.Enligt motion 1990/91:Kr226 av m.fl. (mp) börSveriges Televisions få större resurser föratt en acceptabel bevakning av skall komma tillstånd.I motion 1990/91:Kr323 av m.fl. (fp) anförmotionärerna att målsättningen att programmen skall utformas såatt de genom kvalitet, tillgänglighet och mångsidighet i skäligomfattning tillgodoser behov och intressen hos landetsbefolkning bäst uppnås, om TV2-kanalen flyttas från Stockholm.Motionärerna anser att TV2-kanalen bör flyttas till Göteborg.Denna uppfattning förs också fram i motion 1990/91:Kr348 av RuneThorén m.fl. (c).Enligt motion 1990/91:Kr351 yrkande 2 av m.fl.(c) bör resurser omfördelas så att deregionala TV-sändningarna får av tilldelade medel.I motion 1990/91:Kr279 av och (båda s) anför motionärerna att Televisionsdistrikstindelning bör följa länen (yrkande1) och attGävleborgs län därför bör utgöra ett sådant distrikt (yrkande2).Enligt motion 1990/91:Kr322 av m.fl. (s) bördet som omfattar , , Jämtlandsoch delas upp i två distrikt. En liknandeuppfattning förs fram i motion 1990/91:Kr346 av ochKarin (båda c).Kulturutskottets yttrandeNär det gäller resursfördelningen inom hänvisar kulturutskottet till vadutskottet anfört om att de organisatoriska förändringarna avprogramföretagen bör genomföras så att förutsättningar skapasför att förstärka bl.a. den regionala och lokalaTV-produktionen. Resursfördelningen bör liksom hitintills görasav med utgångspunkt i de mål somstatsmakterna fastställer för verksamheten.Kulturutskottet tillägger att utskottet vid behandlingen våren1986 av frågor som rörde verksamhet underinnevarande avtalsperiod uttalade att innehållet i radio och TVskall kunna spegla förhållandena någorlunda likvärdigt i olikadelar av landet och att detta skall kunna ske utan alltför storaresursmässiga skillnader (bet. KrU 1985/86:21 s. 24).Kulturutskottet anför att programbolagen enligt de nu gällandeavtalen beslutar om regional och lokal indelning avorganisationen. Om en förändring av indelningen medför ökadekostnader för ett programbolag eller , skallmoderbolaget resp. moderbolaget och gemensamt beslutai frågan.Det kan enligt kulturutskottets mening inte komma i fråga atten återgång skulle ske till vad som gällde före den nuvarandeavtalsperioden, nämligen att skulle besluta om TVsdistriktsorganisation.I enlighet med det anförda avstyrker kulturutskottet förslagom riksdagsbeslut syftande till vissa förändringar i dennuvarande distriktsindelningen för Television.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet delar kulturutskottets uppfattning attresursfördelningen inom bör göras avbolaget med utgångspunkt i de mål som statsmakterna fastställerför verksamheten. Utskottet avstyrker därför motionerna1990/91:K66 yrkande 2, 1990/91:Kr226 och 1990/91:Kr351 yrkande2.Konstitutionsutskottet avstyrker vidare motionerna1990/91:Kr323 och 1990/91:Kr348 om ändrad lokalisering avTV2-kanalen.I likhet med kulturutskottet anser konstitutionsutskottetvidare att inte bör besluta om ändringar idistrikstindelningen för . Utskottetavstyrker därför motionerna 1990/91:Kr279, 1990/91:Kr322 och1990/91:Kr346.Nya uppgifter för Radiotjänst i Kiruna ABMotionenEnligt motion 1990/91:K69 av m.fl. (s) haretableringen av Radiotjänst i medfört 85arbetstillfällen i . Arbetslösheten i är förnärvarande . Motionärerna anser att företaget kan ta sig anfler arbetsuppgifter och därigenom skapa ytterligarearbetstillfällen i . De anser att ansvaret föradministration och uppbörd av koncessionsavgiften från det nyaTV-företaget kan anförtros Radiotjänst i . Detsammagäller ansvaret för administration, samordning och förvaltningav rundradiokontot.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet framhåller angelägenheten av attadministration, samordning, kontroll och förvaltning i vad avserTV-avgifterna sker på ett rationellt sätt så att rundradiokontotfår en god utveckling, något som är ägnat att begränsa framtidahöjningar av avgifterna.Konstitutionsutskottets bedömningEnligt mening bör i dettasammanhang inte uttala sig om handhavandet avkoncessionsavgiften och rundradiokontot. Utskottet avstyrkerdärför motion 1990/91:K69.Programverksamhetens inriktningMotionernaI motion 1990/91:Kr286 yrkande 3 av m.fl. (m) anförmotionärerna att en av viktigaste publicservice-uppgifter är att svara för en allsidig kulturbevakning.Detta ansvar innebär bl.a. att till sin storapublik bör förmedla föreställningar som sätts upp på våranationalscener. Motionärerna anser vidare att radio och TVgivetvis också skall spegla det breda musik- och teaterutbudetute i landet. Enligt motionärerna får etermedia inte vara sålåsta av programtablåer och teknisk produktionsplanering att deinte med kort varsel förmår bevaka viktiga händelser inomkulturlivet.I motion 1990/91:Kr239 yrkande 2 av . (v) anför motionärerna att skall ha enstörre och i procent fastställd andel svenskproducerade program.I motion 1990/91:K91 av m.fl. (s) förespråkasutökade resurser för finskspråkiga radioprogram i samband medatt lokalradion och riksradion förs samman.Enligt motion 1990/91:Kr207 av m.fl. (s) bördagligen minst ett av nyhetsprogrammen i TV teckenspråktolkas.Motionärerna anser att målsättningen bör vara att denna serviceskall ges i alla program. Liknande synpunkter förs fram imotionerna 1990/91:Kr240 av m.fl. (s) och1990/91:Kr281 av och (båda s). Äveni motion 1990/91:Kr324 av och (båda s) förs sådana synpunkter fram. I den motionen förespråkarmotionärerna att program i radio och TV bör göras tillgängligaför personer som även har andra funktionshinder.I motion 1990/91:Kr227 av () vänder sigmotionären mot att programinslag i TV från eller Danmarköversätts till svenska. Intervjuer och liknande inslag börenligt motionären sändas in extenso på resp. språk utan att detonas ner till förmån för referat eller översättning.I motion 1990/91:Kr321 av () anförmotionären att aktualitetsprogram på invandrarspråk i ökadutsträckning bör textas till svenska språket.I motion 1990/91:Kr231 av () vänder sigmotionären mot programutbudet i TV som enligt hans mening kanskapa en alltför alkoholliberal attityd (yrkande 1). Motionärenmenar att informationen om alkoholens skadeverkningar i ställetbör intensifieras i såväl radio som TV (yrkande 2).I motion 1990/91:Kr325 av () anför motionärenatt tillförlitliga väderprognoser och utförliga rapporter ommeteorologiska data är nödvändiga föryrkesfiskarna, både för deras utkomst och av sjösäkerhetsskäl.Under senare år har ändringar i sjöväderrapporterna frånriksradions program 1 enligt motionären inneburit betydandeförsämringar från yrkesfiskets synpunkt. För att få ennågorlunda klar bild av väderläget måste många svenskayrkesfiskare lyssna på den danska radions sjörapporter, vilkaenligt motionären är föredömligt upplagda. Deras räckvidd äremellertid begränsad. Motionären anser att ett nytt system försjörapporterna bör utarbetas i samråd mellan riksradion, SMHIoch Fiskares Riksförbund.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet uppehåller sig utförligt vid frågan omSveriges Radios ansvar för både svenskarnas och invandrarnaskultur och språk.I anslutning till denna diskussion hänvisar kulturutskottettill att det tidigare då det gäller nuvarande avtalsperiod haruttalat att det bör ankomma på attbesluta i frågor om sändningstidens längd och förläggning. Dådet gäller den kommande avtalsperioden förordar utskottet attSveriges Radio-företagen skall ha kvar denna beslutanderätt äveni fortsättningen. Det sagda står enligt utskottet inte imotsättning till att det i public service-uppdraget bör ligga enskyldighet för programföretagen att beakta vilka möjligheterpubliken har att ta del av olika programtyper. Utskottet anserdet viktigt att inte minst möjligheterna för TV-tittarna attfölja kulturprogram och andra s.k. smala program på vad sombedöms vara god sändningstid uppmärksammas.Kulturutskottet erinrar om att moderbolaget i nu gällandeavtal har ett samordnande ansvar för programbolagens insatserbåde när det gäller program på minoritets- och invandrarspråkoch program för handikappade. Enligt utskottets mening framstårdet som självklart att frågan om hur motsvarande samordningskall ske under den nya avtalsperioden måste övervägas ingående.Utskottet erinrar också om att av de språkliga minoriteterna denfinskspråkiga gruppen intar en särställning dels på grund av dehistoriska banden mellan och , dels på grund avgruppens storlek. Gruppens rätt till programservice har därfören något annan karaktär än övriga gruppers.Kulturutskottet anför vidare att utskottet vid fleratillfällen har behandlat yrkanden om TVs ansvar när detgäller information om missbruk av alkohol i programmen och attutskottet därvid har understrukit att radions och televisionensgenomslagskraft medför att ett stort ansvar vilar påprogramföretagen och att man i programverksamheten bör iakttavarsamhet vid speglingen av bruket av olika gifter, t.ex.alkohol. Utskottet hänvisar i övrigt till sitt uttalande ifjolårets betänkande om radio och television (bet.1989/90:KrU25, s.26).De frågor om översättning som tas upp i vissa motioner börenligt kulturutskottet inte avtalsregleras. När det gällerfrågan om danska och norska programinslag erinrar utskottet omden nordiska språkkonvention som trädde 1987 och sombl.a. innebär ett särskilt ansvar i olika offentliga sammanhangför att medborgare i ett nordiskt land skall kunna använda sigav sitt modersmål i ett annat nordiskt land. I linje härmedligger att medborgarna bör få ökad träning i att förstågrannspråken. bör enligt utskottet påpekas atttextningen av TV-program är av stor betydelse för dehörselskadade. Då det gäller förslaget att utöka textning påsvenska av vissa invandrarprogram vill utskottet framhålla attdetta i första hand är en fråga om vilka resurser som finns förändamålet.Kulturutskottet bedömer sjöväderrapporterna som angelägna menanser att de inte bör bli föremål för avtalsreglering (se ävenbet. 1989/90:KrU25, s.27).Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet utgår från att vad kulturutskottet haranfört om public service-uppdraget beaktas. Något särskiltuttalande från sida med anledning av motionerna1990/91:Kr286 yrkande 3 och 1990/91:Kr239 yrkande 2 är intenödvändigt. Motionerna avstyrks.Som kulturutskottet har anfört framstår det som självklart attfrågan om samordning av insatserna under den nya avtalsperiodennär det gäller program på minoritets- och invandrarspråk ochprogram för handikappade måste övervägas ingående. Någotuttalande från sida i dessa frågor är emellertid nuinte påkallat. Utskottet avstyrker därför motionerna1990/91:K91, 1990/91:Kr207, 1990/91:Kr240, 1990/91:Kr281 och1990/91:Kr324.Mot bakgrund av vad kulturutskottet har anfört om TVs ansvarnär det gäller information i programmen om missbruk av alkoholfinner konstitiutionsutskottet att det inte är påkallat mednågot uttalande från sida i dessa frågor. Utskottetavstyrker därför motion 1990/91:Kr231.Som kulturutskottet har anfört bör frågor om översättning avprograminslag i TV inte bli föremål för avtalsreglering.Utskottet avstyrker därför motionerna 1990/91:Kr227 och1990/91:Kr321.I likhet med kulturutskottet anser attdet är angeläget att sjöväderrapporterna tillgodoser bl.a. debehov som yrkesfiskarna har av en tillförlitlig och utförligväderrapportering. Som kulturutskottet har anfört börsjöväderrapporterna dock inte regleras i avtal. Utskottetavstyrker därför motion 1990/91:Kr325.Sveriges Radio , m.m.PropositionenI propositionen föreslås att sammantaget förår 1992 tilldelas 3210,5 milj.kr. prisläge förkoncernens drifts-, investerings- och kapitalkostnader. Enligtpropositionen bör denna medelstilldelning inte innefatta någonsärskild medelstilldelning för Radiotjänst i föreslås att medelstilldeningen /92 uppgår till . Därav utgör medlenför löne- och arvodeskostnader högst . och medlenför lokalkostnader 715000 kr.Medelstilldeningen för driftskostnader för år 1992föreslås uppgå till 416,4 milj.kr. beräknadeprisnivå.Förslagen framgår av följande sammanställning där beloppenanges i milj.kr.50>Det kan anmärkas att de förslag som anges i fotnoterna 7 och 8nyligen har föranlett riksdagsbeslut (prop. 1990/91:125, KrU19,rskr. 295).Regeringen föreslås vidare få rätt att omfördela de för år1992 anvisade medlen för investerings- och driftskostnader.För närvarande är TV-avgiften . eller 291 kr.för tre månader.I propositionen föreslås en höjning av TV-avgiften med 72 kr.till . fr.o.m. och en höjningmed . fr.o.m. den 1 januari 1992.MotionernaI motion 1990/91:K80 yrkande 1 i denna del av . (c) vänder sig motionärerna mot att det nya TV-företagetfår monopol på reklamen som finansieringskälla. Motionärernaanför att reklamintäkterna beräknas ge avsevärda tillskott avmedel och att de därmed kan täcka kostnaderna för en friståendeTV-kanal och dessutom bidra med ett avsevärt resurstillskotttill Radio-koncernen.Motionärerna föreslår därför att även en av SverigesTelevisions två kanaler öppnas för reklam. En reklamfinansieringav denna verksamhet garanterar enligt motionärerna tillräckligaresurser för public-service-företagen och ger därmed möjlighetatt bibehålla och förstärka kvalitet och mångfald iprogramutbudet utan stora höjningar av TV-avgifterna.Motionärerna menar att deras förslag medför att det speciellaansvar för att främja gestaltande produktion på svenska somåligger företagen inom kan fullgöras påett bättre sätt. roll som en ledande svenskkulturinstitution kan därmed bevaras och utvecklas.