bet · GE01NU24 · 1991-03-05 00:00:00 — anhåller kommun att regeringen skall ställa tillförfogande. Ärendet bereds , och regeringen beräknas fatta beslutinom . Utskottet vill i detta sammanhang framhålla attutskottet ser positivt på att skulle kunna utvecklas till ettozonforskningscentrum för Europa.Eftersom frågan om en ny hangar i är föremål för beredning inomregeringskansliet bör enligt utskottets mening inte nu ta någotinitiativ i saken. Motion 1990/91:N278 (s) avstyrks således.Industriell utveckling m.m. inom verkstadsteknikområdetI den näringspolitiska propositionen (prop. 1989/90:88)presenterades ett treårigt program för verkstadsteknisk utvecklingsverksamhet.Syftet med programmet är att bidra till att förbättra de små och medelstoraverkstadsföretagens konkurrensförmåga och produktivitet genom utnyttjande av nyteknik och nya material i produkter och produktionsprocesser. Programmet ärfrämst avsett för företag vilka arbetar som underleverantörer. Programmetfinansieras av staten med 50 milj.kr. per år.I motion 1990/91:298 (fp) yrkas avslag på regeringens förslag; inga medelbör anslås till den verkstadstekniska utvecklingsverksamheten. Motionärernahänvisar till liberalernas principiella ståndpunkt attnäringspolitiken skall föras med generella medel och att selektiva åtgärderriktade mot en viss bransch, ett visst företag eller ett visst geografisktområde bör undvikas. Programmet för verkstadsindustrin är, enligt motionärerna,en ny form av riktat branschstöd och bör således avvisas.Riksdagen ställde sig bakom regeringens förslag om ett särskilttreårigt program för verkstadsteknisk utveckling (1989/90:NU30 s. 62).Samtidigt avslogs ett motionsyrkande från liknande det häraktuella. Utskottet anförde att det är väsentligt att verkstadsföretagen, avvilka flertalet är små och medelstora företag, inför de strukturförändringarsom kan väntas stärks genom insatser särskilt för underleverantörer.Folkpartiets företrädare reserverade sig mot beslutet.För att hantera stödet till den verkstadstekniska utvecklingsverksamheten hardet bildats en liten myndighet, delegationen för verkstadsteknisk utveckling(VT-delegationen). VT-delegationens uppgifter, sammansättning, organisationm.m. regleras genom en instruktion som regeringen har utfärdat (SFS 1990:805).Delegationens beslutande funktion utgörs av elva personer. Ett kansli på tvåpersoner och en deltidsarbetande ordförande sköter den praktiska hanteringen avprogrammet.Enligt vad utskottet erfarit från VT-delegationens ordförande,förbundssekreterare , går merparten av medlen till riktade projektsom produktutveckling, införande av ny tillverkningsmetod ellerinformationsteknik, ökning av konstruktionskapacitet eller materialkompetensoch införande av kvalitetssäkring. Huvuddelen av insatserna rörunderleverantörer till bilindustrin. Inriktningen är att främjasystemlösningar. Man är inom delegationen mycket noga med att satsningarnaskall vara marknadsmässigt bärkraftiga och att andra hänsyn, t.ex.regionalpolitiska, inte får påverka besluten. VT-delegationens avsikt är att sålångt möjligt medverka till utveckling av bransch- och företagsstrukturer därföretagens tekniska styrka kommer till sin rätt. Före i årskall VT-delegationen redovisa en utvärdering av den verksamhet som hittillsbedrivits.Utskottet ser ingen anledning för att ändra sitt ställningstagandefrån beträffande programmet för verkstadstekniskutvecklingsverksamhet. Propositionens anslagsförslag tillstyrks således, ochmotion 1990/91:N298 (fp) avstyrks i motsvarande del. Utskottet anser att denuppläggning och inriktning av VT-delegationens verksamhet som ovan harredovisats stämmer väl överens med de intentioner som fanns när riksdagenbeslöt om programmets inrättande.Forskning för ett avfallssnålt samhälleI den forskningspolitiska propositionen (prop. 1989/90:90)presenterades ett för industri- och miljödepartementen gemensamt treårigtprogram för forskning för ett avfallssnålt samhälle. Industridepartementets delrör produktutveckling och del avfallshantering. Programmetfinansieras med 51 milj.kr. från industridepartementet och37 milj.kr. För nästa budgetår föreslås ett anslag på16,6 milj.kr. under industridepartementets huvudtitel. För att hantera stödethar det bildats en liten myndighet, programrådet för forskning för ettavfallssnålt samhälle.Anslaget skall ökas med 25 milj.kr., begärs det i motion 1990/91:N317 (mp).Vidare föreslås i motionen att inriktningen av programmet ändras till att avseall ekologisk teknik och att myndighetens namn ändras till "delegationen förekologisk teknik".Riksdagen ställde sig bakom regeringens förslag till forskning förett avfallssnålt samhälle (1989/90:NU40). avstyrktes motionsyrkandenfrån liknande de här aktuella. företrädarereserverade sig mot beslutet.Enligt instruktionen (SFS 1990:96) för programrådet för forskning för ettavfallssnålt samhälle är syftet med programmet att utveckla teknik ochstyrmedel som leder till miljöanpassade produkter och därmed minskad mängd ochfarlighet beträffande avfall. Programmet omfattar även utveckling av ny teknikoch nya metoder för hantering av existerande avfall. Programrådet består av sexledamöter. En av dessa är docent inom ämnesområdet systemekologi. Enligt vadutskottet erfarit kommer frågan om ekologisk teknik att bli ett prioriteratområde för programrådet.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet propositionensanslagsförslag och avstyrker motion 1990/91:N317 (mp) i här aktuella delar.Övriga anslag till teknisk utveckling m.m.De återstående punkter under rubriken m.m. som behandlas idetta betänkande har inte föranlett några motionsyrkanden. Efter att haredogjort för regeringens förslag tar utskottet ställning till dessa i ettsammanhang.För bidrag till Stiftelsen föreslår regeringen ett anslag på 34,3 milj.kr.Inriktningen och omfattningen av verksamheten under treårsperioden1989/90--1991/92 vid statens provningsanstalt fastställdes av riksdagenvåren 1989 (prop. 1988/89:100 bilaga 14, 1988/89:NU22). För /92föreslår regeringen ett formellt anslag på . för uppdragsverksamhetenoch ett anslag på 48,3 milj.kr. för myndighetsverksamheten.Myndighetsverksamheten vid styrelsen för teknisk ackrediteringfinansieras genom en omsättningsavgift från riksprovplatserna som tillförsanslaget. Anslaget förs därför upp med ett formellt belopp på 1 000 kr.Riksmätplatsernas verksamhet finansieras genom bidragsanslaget, genomkalibreringsintäkter hos riksmätplatserna samt genom riksmätplatsernas egnabidrag. Bidragsanslaget föreslås föras upp med 8,8 milj.kr.För anslaget Bidrag till vissa internationella organisationer föreslårregeringen 4,3 milj.kr. Anslaget Bidrag till () utgör statens bidrag till IVAs grundläggande verksamhet. Regeringenföreslår ett anslag på 6,8 milj.kr.För standardiseringsverksamheten tillämpas fr.o.m. /91 en nyfinansieringsmodell (prop. 1989/90:88, 1989/90:NU30). Modellen innebär attbidraget till verksamheten ges dels i form av ett allmänt bidrag, dels ettmålrelaterat bidrag. För nästa budgetår har anslaget beräknats till 41,2 milj.kr.Riksdagen beslutade om ett för styrelsen för teknisk utvecklingoch naturvetenskapliga forskningsrådet gemensamt treårigt program för forskninginom det materialtekniska och materialvetenskapliga området (prop. 1989/90:90,1989/90:NU40). För /92 beräknas anslaget för Materialtekniskforskning till 26,2 milj.kr.Utskottet tillstyrker alla de förslag av regeringen som har redovisats idetta avsnitt. beträffande anslag till industridepartementet m.m.att med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkternaA1--A 3 och med avslag på motion 1990/91:N317 yrkande 3 för budgetåret1991/92 under tolfte huvudtiteln anvisara) till Industridepartementet ett förslagsanslag på ,b) till Industriråd/industriattaché ett förslagsanslag på 1045000kr.,c) till Utredningar m.m. ett reservationsanslag på ,res. 1 (mp)2. beträffande bidrag till FNs organ för industriell utvecklingatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt A4till Bidrag till FNs organ för industriell utveckling för budgetåret1991/92 under tolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,3. beträffande sprängämnesinspektionenatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt B3a) godkänner att omfattningen av och den huvudsakliga inriktningen förverksamheten inom sprängämnesinspektionens ansvarsområde skall vara i enlighetmed vad föredragande statsrådet har förordat i avsnittet Förslag,b) till för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,4. beträffande främjande av hemslöjdenatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt B5till Främjande av hemslöjden för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,5. beträffande åtgärder för att främja industridesignatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt B4och med avslag på motion 1990/91:N298 yrkande 4 till Åtgärder för att främjaindustridesign för /92 under tolfte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,res. 2 (fp)6. beträffande täckande av förluster vid viss garantigivning m.m.att med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt B8till Täckande av förluster vid viss garantigivning m.m. för budgetåret1991/92 under tolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 10 000 000 kr.kr.,7. beträffande kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB SvenskExportkreditatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt C1till Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB SvenskExportkredit för /92 under tolfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,8. beträffande kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende exportav fartyg m.m.att med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt C2till Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartygm.m. för /92 under tolfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,9. beträffande ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivningtill u-länderatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt C3och med avslag på motion 1990/91:N253 yrkandena 7 och 8 till Ersättning förextra kostnader för förmånlig kreditgivning till anvisar ettförslagsanslag på ,res. 3 (m)10. beträffande statens skuld till Svenskt Stål ABatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt E1till Ränta och amortering på statens skuld till /92 under tolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på31238000 kr.,11. beträffande räntestöd m.m. till varvsindustrinatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt E2till Räntestöd m.m. till varvsindustrin för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,12. beträffande pensionsgaranti för FFV ABatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt E3till Infriande av pensionsgaranti för för /92 undertolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,13. beträffande europeiskt rymdsamarbete m.m.att med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt F5och med avslag på motion 1990/91:N317 yrkande 8a) till Europeiskt rymdsamarbete m.m. för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,b) bemyndigar regeringen att under /92 ikläda staten nyaförpliktelser inom europeiskt rymdsamarbete på högst ,res. 4 (mp)14. beträffande nationell rymdverksamhetatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt F6och med avslag på motion 1990/91:N225 yrkande 8 och motion 1990/91:N240a) till Nationell rymdverksamhet för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,b) bemyndigar regeringen att under /92 ikläda staten nyaförpliktelser på det nationella rymdområdet med ,res. 5 (m, fp)res. 6 (c)15. beträffande hangar i för ozonforskningsflygplanatt avslår motion 1990/91:N278,16. beträffande program för verkstadsteknisk utvecklingatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt F18och med avslag på motion 1990/91:N298 yrkande 3 till Industriell utvecklingm.m. inom verkstadsteknikområdet för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,res. 7 (m, fp)17. beträffande forskning för ett avfallssnålt samhälleatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt F20och med avslag på motion 1990/91:N317 yrkandena 9 och 10 till Forskning förett avfallssnålt samhälle: Miljöanpassad produktutveckling för budgetåret1991/92 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 16610000kr.,res. 8 (mp)18. beträffande teknisk-vetenskaplig attachéverksamhetatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt F3till Bidrag till Stiftelsen för /92 under tolfte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,19. beträffande statens provningsanstaltatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkternaF8 och F9 för /92 under tolfte huvudtiteln anvisara) till : Uppdragsverksamhet ett förslagsanslagpå ,b) till Bidrag till statens provningsanstalt ett reservationsanslag på48295000 kr.,20. beträffande styrelsen för teknisk ackrediteringatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkternaF10 och F11 för /92 under tolfte huvudtiteln anvisara) till Styrelsen för teknisk ackreditering: Myndighetsverksamhetett reservationsanslag på ,b) till Styrelsen för teknisk ackreditering: Bidrag tillriksmätplatsverksamhet ett reservationsanslag på ,21. beträffande bidrag till vissa internationella organisationeratt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt F12till Bidrag till vissa internationella organisationer för budgetåret1991/92 under tolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,22. beträffande Ingenjörsvetenskapsakademienatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt F13till Bidrag till för /92 undertolfte huvudtiteln anvisar ett anslag på ,23. beträffande Standardiseringskommissionenatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt F14till Bidrag till för /92 undertolfte huvudtiteln anvisar ett anslag på ,24. beträffande materialteknisk forskningatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga14 punkt F19till Materialteknisk forskning för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 26200000 kr.Stockholm den 5 mars 1991På näringsutskottets vägnarLennart PetterssonNärvarande: (), (fp), Per (),(), (), (), Bo Finnkvist (s),(), (), (), (),(), (), (), (), (), (). Anslag till industridepartementet m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjar med "Medhänvisning" och slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion 1990/91:N317 (mp), attden bolagisering och privatisering av statliga företag som genomförts bör haresulterat i att arbetsmängden vid industridepartementet har minskat. Därmedbör också anslagen kunna minskas på sätt som föreslås i motionen. Detförhållandet att, som uppgivits, antalet tjänstemän har reducerats successivtunder en följd av år ger inte anledning till annan bedömning. De aktuellaanslagenA 1--A 3 bör minskas med 5 milj.kr. Det bör ankomma på regeringen att fördeladetta belopp på de tre berörda anslagen A 1--A 3 och därefter återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag. Därmed blir motion 1990/91:N317 (mp)tillgodosedd i här aktuell del.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande anslag till industridepartementet m.m.att med bifall till motion 1990/91:N317 yrkande 3 avslårproposition 1990/91:100 bilaga 14 punkterna A 1--A 3 och därvid som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Åtgärder för att främja industridesign (mom. 5)(fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med"Näringslivets intresse" och slutar med "motsvarande del" bort ha följandelydelse:God industridesign är, såsom anförs i motion 1990/91:N298 (fp), viktig förSveriges industri och export. Utskottet anser dock till skillnad frånregeringen att dessa frågor skulle hanteras effektivare om de sköttes av sådanaorganisationer som även i andra frågor arbetar för att främja industrin ochexporten. Som exempel kan nämnas industrins egna organisationer ochExportrådet. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund propositionen i här berörddel och tillstyrker motion 1990/91:N298 (fp) i motsvarande del.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande åtgärder för att främja industridesignatt med bifall till motion 1990/91:N298 yrkande 4 avslårproposition 1990/91:100 bilaga 14 punkt B4 och därvid som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till (mom. 9)Per , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Utskottetupprepar" och slutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att det varken nu eller har anförts någrabärande invändningar mot den ordning för täckande av de berörda kostnaderna sommotionärerna förordar. Regeringens förslag om ett särskilt anslag tillersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning till u-länderavstyrks således. Regeringen bör i stället bemyndigas att i fortsättningentäcka kostnader av detta slag med medel från anslaget Utvecklingssamarbetegenom SIDA (C 2) under huvudtitel. Med det sagdatillstyrker utskottet motion 1990/91:N253 (m) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivningtill u-länderatt med bifall till motion 1990/91:N253 yrkandena 7 och 8a) avslår proposition 1990/91:100 bilaga 14 punkt C3,b) bemyndigar regeringen att under /92 använda medel frånreservationsanslaget Utvecklingssamarbete genom SIDA (C2) under tredjehuvudtiteln i enlighet med vad utskottet anfört.4. Europeiskt rymdsamarbete (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse:I enlighet med vad som sägs i motion 1990/91:N317 (mp) anser utskottet attstaten inte fortsättningsvis bör stödja svenskt deltagande i europeisktrymdsamarbete. Det finns ingen anledning för staten att finansiera all slagsteknisk utveckling. Regeringens förslag till anslag till europeisktrymdsamarbete bör avslås av . Regeringen bör följaktligen inte hellerbemyndigas att ikläda staten nya förpliktelser för detta ändamål. Utskottettillstyrker sålunda motion 1990/91:N317 (mp) i här aktuell del.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande europeiskt rymdsamarbeteatt med bifall till motion 1990/91:N317 yrkande 8 avslårproposition 1990/91:100 bilaga 14 punkt F5.5. Nationell rymdverksamhet (mom. 14)(fp), Per (), (), () ochGudrun () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "motsvarande delar" bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion 1990/91:N240 (fp), attden nedskärning av de av DFR begärda anslagsresurserna som regeringens förslaginnebär kommer att medföra mycket betydande och långsiktiga skadeverkningar förhela den svenska rymdverksamheten, inte minst i Kirunaområdet. Bland länder medmindre omfattande rymdverksamhet är tämligen unikt däri att vi harlyckats utveckla en egen internationellt uppmärksammad profil inom detsmåsatellitprogram där satelliten är det första steget.Utskottet anser mot denna bakgrund att bör göra ett uttalande tillregeringen med innebörd att förutsättningarna för småsatellitprogrammet bör sesöver, i syfte att de ambitioner som statsmakterna haft med programmet skalltryggas. Motion 1990/91:N240 (fp) tillstyrks sålunda. Däremot är utskottet inteberett att, såsom föreslås i motion 1990/91:N225 (c), nu förorda ett högreanslag än det som anges i propositionen. Propositionen tillstyrks sålunda idenna del och motion 1990/91:N225 (c) avstyrks i motsvarande del.Propositionens förslag om bemyndigande till regeringen tillstyrks också avutskottet.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande nationell rymdverksamhetatt med anledning av proposition 1990/91:100 bilaga 14 punkt F6,med bifall till motion 1990/91:N240 och med avslag på motion 1990/91:N225yrkande 8a) till Nationell rymdverksamhet för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,b) bemyndigar regeringen att under /92 ikläda staten nyaförpliktelser på det nationella rymdområdet med ,c) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört angåendeöversyn av förutsättningarna för småsatellitprogrammet.6. Nationell rymdverksamhet (mom. 14)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "motsvarande delar" bort ha följande lydelse:Utskottet vill, i likhet med vad som anförs i motion 1990/91:N225 (c), betonaatt teknisk forskning och utveckling har stor betydelse för den industriellautvecklingen och förnyelsen i . Syftet med teknikpolitiken måste varaatt utveckla de branscher som kan ge både en ökad kompetens och en bättreinternationell konkurrenskraft. Ett exempel på detta är rymdprogrammet.Det nya vetenskapliga satellitprojekt som DFR förbereder, vilket i väsentligadelar är inriktat på mindre företag, är enligt utskottets mening mycketvärdefullt. Endast ett fåtal stora företag är nu engagerade i den rymdtekniskaverksamheten, t.ex. , och . För attteknisk utveckling bland småföretagen med inriktning på rymdteknik skallfrämjas bör DFRs anslag utökas. Utskottet vill därför, i enlighet med dennämnda motionen, förorda att anslaget fastställs till ett belopp som är 10milj.kr. högre än vad regeringen har föreslagit. Genom ett sådant beslut avriksdagen skulle motion 1990/91:N240 (fp) också bli tillgodosedd.Propositionens förslag om bemyndigande för regeringen tillstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande nationell rymdverksamhetatt med anledning av proposition 1990/91:100 bilaga 14 punkt F6,med bifall till motion 1990/81:N225 yrkande 8 och med anledning av motion1990/91:N240a) till Nationell rymdverksamhet för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,b) bemyndigar regeringen att under /92 ikläda staten nyaförpliktelser på det nationella rymdområdet med ,c) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.7. Program för verkstadsteknisk utveckling (mom. 16)(fp), Per (), (), () ochGudrun () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 som börjar med"Utskottet ser" och slutar med "programmets inrättande" bort ha följandelydelse:Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion 1990/91:N298 (fp), attnäringspolitiken skall föras med generella medel. Regeringens brist påframsynthet när det gäller för näringslivet avgörande förutsättningar -- t.ex.EG-politiken, näringspolitiken och 1980-talets inkonsekventa ochtillväxthämmande energipolitik -- har starkt bidragit till de problem som hardrabbat enskilda branscher, företag och regioner. Det är inte meningsfullt atti efterhand med selektiva insatser söka råda bot på skador som i storutsträckning har uppstått till följd av en i grunden felinriktadnäringspolitik.De svårigheter som små och medelstora företag har försatts i föranleds inteav bristande teknisk produktions- och produktutveckling. Vad som behövs ärsamordning av verksamheter i syfte att åstadkomma systemleveranser, exempelvistill bilindustrin. Då det verkstadstekniska utvecklingsprogrammet inte avserutveckling av kompetens för att åstadkomma sammanhållna systemleveranser och dåstatliga åtgärder med det av regeringen angivna syftet måste ifrågasättas, böranslag ej tilldelas programmet.Riksdagen bör således avslå regeringens förslag till anslag till denverkstadstekniska utvecklingsverksamheten. Därmed blir motion 1990/91:N298 (fp)helt tillgodosedd i denna del.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande program för verkstadsteknisk utvecklingatt med bifall till motion 1990/91:N298 yrkande 3 avslårproposition 1990/91:100 bilaga 14 punkt och därvid som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.8.