bet · GE01JuU21 · 1991-04-09 00:00:00 — De vill också att "resande avlivsfarligt vapen" skall vara ett självständigt rekvisit när detgäller att bedöma en misshandel som grov.Vid frågans behandling redovisade utskottet deställningstaganden som ligger bakom de gällande reglerna ochfann att dessa alltjämt har giltighet.Våldskommissionen, som i första hand tog upp frågan omprovokations inverkan på brottsrubriceringen, kom i sittslutbetänkande (s. 104) fram till att det inte finns anledningatt nu ändra rekvisiten vid grov misshandel.Utskottet som alltjämt har samma principiella inställning somi höstas anser att beredningen av våldkommissionens betänkandeinte bör föregripas. Utskottet avstyrker bifall till motionJu630 i denna del.I motionerna Ju630, Ju802 och Ju821 begärs att straffminimumför grov misshandel skall höjas från fängelse tillfängelse två år.I motionerna Ju620 och Ju630 förordas att straffmaximum vidmisshandel av normalgraden höjs från fängelse tillfängelse fyra år.I fråga om straffskalorna hänvisade utskottet tillberedningen av fängelsestraffkommitténs betänkande (SOU1986:13--15) Påföljd för brott. Utskottet fann då att detsaknades anledning för att föregripa det arbetet genomallmänna uttalanden om straffvärdet för våldsbrott. Beredningenav betänkandet pågår alltjämt.Utskottet anser liksom tidigare att slutförandet av det nämndaarbetet bör avvaktas. Utskottet avstyrker bifall till motionernaJu630, Ju802 och Ju821 om straffminimum vid grov misshandel.Inte heller motionerna Ju620 och Ju630 om straffmaximum vidmisshandel av normalgraden bör föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida.I motionerna Ju620, Ju630, Ju632 och Ju821 begärs uttalandenom straffmätningen vid misshandel av normalgraden. Motionärernavill att det skall klargöras att påföljden vid misshandelnormalt skall vara ett (ovillkorligt) fängelsestraff. I dettasyfte begärs i motion Ju630 en ändring i 30 kap. 4 §brottsbalken (BrB). I motion Ju805 understryks att t.ex. ettmisshandelsbrott mot en kvinna som är prostituerad skall bedömasmed bortseende härifrån.Utskottet tar upp den sista frågan först och konstaterar attutskottet delar motionärernas uppfattning. Utskottet har inteheller kunnat finna belägg för att domstolarna ser på saken pånågot annat sätt. Någon åtgärd från sida är inteerforderlig, och utskottet avstyrker bifall till motion Ju805 ihär behandlad del.När det sedan gäller frågan om straffmätningen vid misshandelvill utskottet först nämna reglerna i BrB om straffmätning ochpåföljdsval (prop. 1987/88:120, JuU45, rskr. Ispecialmotiveringen till 30 kap. 4 § BrB framhålls (prop. s.100) att det vid vissa brott, bl.a. misshandel, avallmänpreventiva skäl bör utdömas fängelsestraff.Justitieministern anförde att det vid sådana brott bör föreliggasärskilda skäl för att en icke frihetsberövande påföljd skallväljas. hade ingen annan uppfattning.Härutöver kan nämnas att våldskommissionen, som en reaktion påhögsta domstolens praxis, föreslagit en ändring i 30 kap. 4 §BrB just i syfte att klargöra att ett fängelsestraff skall varanormalpåföljden vid misshandel.Det pågående beredningsarbetet bör avvaktas och utskottetavstyrker bifall till nu behandlade yrkanden i motionerna Ju620,Ju630, Ju632 och Ju821.Sexuella övergrepp mot barn i andra länderI motion Ju631 begärs en utredning i syfte att få till stånden ordning som innebär att svenska medborgare som gjort sigskyldiga till sexuella övergrepp på barn utomlands skall kunnalagföras i Sverige.Frågan om tillämpligheten av svensk lag regleras i 2 kap. BrB.Reglerna innebär bl.a. att en svensk medborgare, eller enutlänning med hemvist här, som begått brott utomlands som regelkan lagföras i enligt svensk lag under förutsättning attgärningen är straffbelagd inte bara i utan även där denbegicks.Utskottet avstyrker bifall till motionen.NödvärnsrättenI motionerna Ju610 och Ju829 tas olika frågor omnödvärnsrätten upp. Motionärerna vill få till stånd en översynav hela nödvärnsrätten; i motion Ju829 med särskild inriktningpå kvinnornas situation.Utskottet behandlade liknande yrkanden vid två tillfällenunder föregående (se 1989/90:JuU16 s. 23 f och JuU29 s.34).Utskottet uttalade vid båda tillfällena attfängelsestraffkommitténs förslag om en omredigering av BrBsbestämmelse om nödvärn (se SOU 1988:7) är föremål förregeringens ställningstagande. Detta arbete borde enligtutskottet inte föregripas. Inte heller fordrades det enligtutskottets mening några särskilda uttalanden om nödvärnsrätten iövrigt varför utskottet avstyrkte bifall till då aktuellamotionsyrkanden.Utskottet gör återigen samma bedömning och avstyrker bifalltill motionerna. När det gäller yrkandet om information i motionJu829 vill utskottet tillägga att en informationskampanj intesynes meningsfull i det rådande beredningsläget För övrigtbehandlas även informationsbehovet i fängelsestraffkommitténsförslag.Kriminalisering av prostitutionskontakterI motionerna Ju614, Ju616, Ju617, Ju625 och Ju645 begärsåtgärder för att kriminalisera köparens förfarande i ettprostitutionsförhållande. I motion Ju611 begärs en generellkriminalisering av båda parternas förfarande i motsvarande falloch i motion Ju637 begärs en utredning i saken.En utförlig redogörelse för den lagstiftning som gäller påområdet och den tidigare riksdagsbehandlingen finns i utskottetsbetänkande (1989/90:JuU6), Prostitution m.m. till vilket härhänvisas.Frågan om kriminalisering av prostitutionskontakter hardärefter varit aktuell senast (se 1989/90:JuU29s. 29 f). Utskottet ansåg då liksom tidigare att prostitution ärett socialt problem som bör motarbetas i första hand med socialainsatser och inte med straffrättsliga åtgärder.Utskottet har under beredningen av detta ärende erfarit attfrågan aktualiserats i och att ett arbeteinom departementet pågår.Yrkandet om utredning i motion Ju637 får härigenom ansestillgodosett. I övrigt saknas det mot den bakgrunden anledningför utskottet att nu göra några uttalanden. Motionsyrkandenaavstyrks.Pornografiska föreställningarI motionerna Ju645 och Ju809 begärs en skärpning avlagstiftningen för att stoppa pornografiska föreställningar.Åtgärder mot otillåten pornografisk föreställning har undersenare år varit föremål för ställningstaganden vidflera tillfällen, senast (se 1989/90:JuU29 s. 30 f).Regleringen mot pornografiska föreställningar finns i 10 §allmänna ordningsstadgan (1956:617). pågår enöversyn av ordningsstadgan och ett förslag kan väntas undervåren. Här kan nämnas att i det till grund för översynenliggande betänkandet (SOU 1985:24) Ordningslag föreslås att detnuvarande förbudet oförändrat skall föras över till den nyalagstiftningen.Utskottet vill liksom tidigare också understryka att ansvaretför att förbudet mot pornografiska föreställningar efterlevsvilar på polis och åklagare och att det viktiga förebyggandearbetet, som går ut på att få ungdomar att hålla sig borta fråndessa miljöer, är en uppgift främst för . Sådanainsatser bör naturligtvis ske i nära samarbete med föräldrarnaoch, när det gäller en allmän attitydpåverkan, med skolan ochandra samhällsorgan med mycket kontakt med ungdomar. Någonanledning för att göra ett uttalande i saken finnsinte.Med dessa ord avstyrker utskottet bifall till motionerna Ju645och Ju809 i här behandlade delar.Försättande i nödlägeI motion Ju633 föreslås en ordning som innebär att män somförmår en kvinna från ett annat land att bosätta sig i ivissa fall skulle kunna dömas för försättande i nödläge. Dethandlar närmast om att straffbelägga "omvänd" vit slavhandel,jfr 4 kap. 3 § BrB. En liknande fråga är den om oetiskkontaktförmedling som utskottet behandlade (se1987/88:12 s. 20 f).I fråga om oetisk kontaktförmedling, som kan sägas gå ut påatt "importera" kvinnor till , fann utskottet attverksamheten kunde vara djupt oetisk och kränkande för deinblandade parterna. Utskottet anförde att den som ivinningssyfte ägnar sig åt sådan verksamhet på ett cyniskt sättutnyttjar inte bara kvinnors önskan om ett bättre liv utan ocksåmäns kontaktbehov och osäkerhet. Utskottet ansåg att åtgärderborde vidtas mot denna typ av kontaktförmedling.Frågan om åtgärder mot oetisk kontaktförmedling har ocksåvarit aktuell i socialförsäkringsutskottet som i sitt avriksdagen godkända betänkande (SfU 1986/87:21) ansåg attlagstiftningsåtgärder knappast var det bästa sättet att kommatill rätta med problemet.Också riksåklagaren och statens invandrarverk har ansett attåtgärder borde vidtas mot denna typ av förmedlingsverksamhet.Utskottet har inhämtat att arbete pågår iarbetsmarknadsdepartementet med hithörande frågor som ett led iansträngningarna att minska våldet mot kvinnor. I första handinriktas arbetet på opinionsbildning och på att uppmärksammaolika myndigheter på de berörda kvinnornas situation. Arbetethar inte någon särskild straffrättslig inriktning.Utskottet kan tillägga att -- i den mån någon förmår en kvinnasom kommit till att här prostituera sig -- gärningentorde vara straffbar som koppleri. Och om kvinnan utsätts förtvång eller liknande kan det aktualisera frågan om ansvar förnågot annat brott i 4 kap. BrB än försättande i nödläge. Om dethandlar om sexuellt tvång kan ansvar enligt 6 kap. ifrågakommaför sexualbrott. Också för brott begångna utomlands kan ansvar ivissa fall utdömas i (se ovan under rubriken mot barn i andra länder).Det problem som aktualiserats genom motionen har som framgåttvarit föremål för uppmärksamhet i olika sammanhang under senareår. Utskottet delar uppfattningen att olika åtgärder behövs föratt hjälpa och stödja berörda kvinnor.Utskottet anser däremot att det knappast finns behov avstraffrättsliga åtgärder riktade mot män som förmår kvinnor attresa till i vidare mån än vad som framgått ovan.Med vad som anförts avstyrker utskottet bifall till motionJu633.Olaga våldsskildringI motion Ju832 efterlyses åtgärder för att förbättraefterlevnaden av förbudet i 16 kap. 10 b § BrB om spridning avbilder som skildrar sexuellt våld eller tvång (olagavåldsskildring).Denna fråga har aktualiserats i avarbetsgruppen för frågor om våld mot kvinnor. Arbetsgruppenanser att våldspornografin spelar en roll för att vidmakthållaoch förstärka en människosyn som inte är förenlig med vårtsamhälles uppfattning om alla människors lika värde. Ocharbetsgruppen konstaterar att det från olika håll satts i frågaom samhället genom lagstiftningen om olaga våldsskildringförmått motverka spridningen av våldspornografi. Arbetsgruppenföreslår att regeringen tar initiativ till en utvärdering avbestämmelserna (dnr. C91/418/JÄ).Utskottet anser för sin del att en sådan utvärdering skullevara värdefull. Med hänsyn till att saken redan är aktualiseradkrävs dock inget uttalande från sida. Utskottetavstyrker bifall till motion Ju832 i denna del.BesöksförbudLagen om besöksförbud trädde i kraft (prop.1987/88:137, JuU 42, rskr. Bestämmelserna har sedan dessändrats (se 1989/90:JuU5, rskr. 65).Regleringen innebär i första hand att en person kan förbjudasatt ta kontakt med an annan person eller att följa efter denna.Om ett sådant förbud inte är tillräckligt kan ett utvidgatbesöksförbud meddelas. Ett sådant förbud kan innebära t.ex.förbud att uppehålla sig i närheten av den andra personensarbetsplats eller bostad. En förutsättning för besöksförbud äratt det finns risk för att den person som förbudet gäller iannat fall skulle begå brott mot, förfölja eller allvarligttrakassera den som förbudet avser skydda (i första hand kvinnorsom förföljs av tidigare äkta män eller sambor). Överträdelse avförbudet kan medföra böter eller fängelse högst ett år.Besöksförbud meddelas av åklagaren. Åklagarens beslut kanöverprövas av tingsrätten.I motionerna Ju601 och Ju822 begärs uttalanden om atttillämpningen av reglerna skall följas noga.Utskottet konstaterar att lagen om besöksförbud redanutvärderats och att vissa brister då kunnat konstateras. Dettaledde på utskottets initiativ till lagändringar som trädde ikraft . Utskottet utgår från att tillämpningenav besöksförbudslagen följs på samma sätt som annan nylagstiftning -- en allmän inriktning numera är att nylagstiftning skall utvärderas (se budgetpropositionen s. 5 f).Något uttalande från sida behövs inte, och utskottetavstyrker bifall till här behandlade motionsyrkanden.I motion Ju821 begärs en ordning som går ut på att domstolenom den beslutat om besöksförbud skall underrätta posten,och . Motionärernas syfte synes vara atthärigenom få till stånd ett bättre sekretesskydd för kvinnan.Utskottet vill först erinra om att frågan om besöksförbudprövas av åklagaren; endast om beslutet överklagas blir detföremål för prövning i domstol.Härtill kommer att det är långt ifrån säkert att en kvinna sombehöver det förstärkta samhällsskydd som ett beslut ombesöksförbud innebär alltid är beredd att avstå från t.ex. attfinnas i telefonkatalogen. Det kan ju trots allt inte uteslutasatt besöksförbudet som sådant har avsedd effekt och att kvinnaninte behöver "gå under jorden" för att skydda sig.Enligt utskottets uppfattning bör kvinnan i varje enskiltfall, t.ex. i samråd med polisen eller åklagaren, själv taställning till vilka skyddsåtgärder utöver besöksförbudet som ärerforderliga. Utskottet vill på det bestämdaste ta avstånd frånsådana generellt verkande regler som föreslås i motion Ju821,och utskottet avstyrker bifall till motionen i här behandladdel.I motion Ju822 föreslås att ett besöksförbud skall kunnaomfatta förbud för mannen att vistas i kvinnans hemkommun.Enligt 2 kap. 8 § andra meningen regeringsformen (RF) är allasvenska medborgare tillförsäkrade rätten att fritt förflytta siginom riket. Enligt 12 § kan denna rätt begränsas för atttillgodose ändamål som är godtagbart i ett demokratisktsamhälle. En sådan begränsning får inte gå utöver vad som ärnödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den.Redan vid besöksförbudslagens tillkomst (se prop. s. 16)diskuterades mot den bakgrunden om ett utvidgat besöksförbud(t.ex. förbud för mannen att uppehålla sig utanför kvinnansbostad eller arbetsplats) var förenligt med RFs bestämmelser. Ipropositionen kom justitieministern fram till att ett utvidgatbesöksförbud visserligen kunde sägas innebära en vissinskränkning i den rörelsefrihet som garanteras i RF men honmenade att det fick godtas med hänsyn till att det rörde sig omlindriga ingrepp i rörelsefriheten. godtog denbedömningen.När det handlar om ett sådant förbud som begärs ställer sigsaken enligt utskottets mening annorlunda. I motionen begärsmöjlighet att meddela ett förbud som skulle kunna avse t.ex.förbud att vistas i . Att ett sådantlångtgående förbud skulle strida mot RF är uppenbart. Utskottetavstyrker bifall till här behandlad del av motion Ju822.I motion Ju602 föreslås en ordning med obligatorisk häktningvid överträdelse av besöksförbud.Ett liknande yrkande behandlade utskottet (se1989/90:JuU19 s. 2). Utskottet anförde då att en ordning medobligatorisk häktning i och för sig förekommer vid vissa mycketallvarliga brott som mord, dråp eller människorov, för vilkaminimistraffet är fängelse . Utskottet ansåg attöverträdelse av besöksförbud i straffprocessuellt hänseende intekunde jämställas med sådan brottslighet. Utskottet har alltjämtdenna uppfattning och avstyrker bifall till motion Ju602.MålsägandebiträdeLagen (1988:609) om målsägandebiträde trädde i kraft den 1juli 1988 (prop. 1987/88:107, JuU33, rskr. Enligt reglernahar målsäganden möjlighet att på statens bekostnad få ett egetjuridiskt biträde vid förundersökning och rättegång rörandevissa typer av brott. Rätten till biträde gällde i första hand imål om grova sexuella övergrepp men även, under vissaförutsättningar, i mål om en del andra typer av brott med inslagav våld och integritetskränkning.I november 1989 konstaterade utskottet att möjligheterna attfå målsägandebiträde inte motsvarade aktuella behov. mening borde rätten till målsägandebiträde delsutvidgas till att omfatta alla sexualbrott enligt 6 kap. BrB,dels väsentligt utvidgas när det gällde mål om misshandel.Regeringen fick i uppdrag att lägga fram ett förslag förriksdagen (1989/90:JuU5, rskr. 65).I våras lade regeringen fram ett förslag om utvidgning avrätten till målsägandebiträde som tillgodosåg krav(prop. 1989/90:158, 1990/91:JuU4, rskr. 16).I motion Ju821 förs fram förslag, som stöder sig påvåldskommissionens betänkande, om rätt till målsägandebiträdebl.a. vid övergrepp i rättssak och våld mot tjänsteman.I motion Ju804 begärs en kompletterande regel till detgällande regelsystemet, en "ventil", av innebörden att det skallvara möjligt att få målsägandebiträde även i andra fall än somframgår direkt av lagen om det finns särskilda skäl för det.Liknande förslag fördes fram vid den hearing somjustitiedepartementet anordnade om förslaget om en utvidgning avrätten till målsägandebiträde. I höstens ärende prövadeutskottet också frågan som fördes fram motionsvägen. Utskottetfann inte anledning att tillstyrka de då aktuella motionerna.Utskottet är nu berett att ompröva denna ståndpunkt. Enanledning härtill är att utskottet funnit att det finns någrabrottstyper där inslag av sexuellt eller annat våld saknas mendär integritetskränkningen likväl kan vara mycket betydande.Utskottet tänker här t.ex. på utpressning och vissa fall avbedrägeri ("sol-och-vår"). Härtill kommer att ocksåvåldskommissionen anser att det bör övervägas om rätten tillmålsägandebiträde behöver utvidgas till att avse t.ex. våld mottjänsteman och övergrepp i rättssak. Vissa sådana fall skulleutan tvekan kunna falla in under en sådan ventil som förordas imotion Ju804.Utskottet kan således ställa sig bakom kraven på en utvidgningav rätten till målsägandebiträde i motion Ju804 och anser attäven förslagen i motion Ju821 bör övervägas närmare. Utskottetvill dock understryka att en utgångspunkt för en översyn börvara de avgörande kriterierna för rätten till målsägandebiträde,nämligen integritetskränkning resp. personlig relation tillgärningsmannen. Regeringen bör få i uppdrag att göra förnyadeöverväganden i saken och därefter lägga fram ett förslag förriksdagen. Vad utskottet nu anfört bör som sin meningge regeringen till känna.I motion Ju821 förs också fram förslag om att utvidga rättentill målsägandebiträde till att avse även överklagande av en domi skadeståndsdelen. Syftet synes vara att få till stånd enordning där staten betalar biträdesersättningen om domenöverklagas av målsäganden.Ett målsägandebiträde är inte ombud för målsäganden utan formella ställningen av rättegångsbiträde enligt 12 kap.22 § (RB). Biträdet kan alltså inte handlasjälvständigt för målsägandens räkning och biträdets uppgift äratt på olika sätt med stöd och råd, även i juridiska frågor,bistå målsäganden under förundersökning och rättegång. Uppgiftenär alltså inte att som ombud föra målsägandens talan även ombiståndet säkerligen ofta just avser olika skadeståndsfrågor (seprop. 1987/88:107 s. 22 ff.). Som framgår av 3 § lagen ommålsägandebiträde ingår det inte i biträdets uppgifter att biståmålsäganden med att föra talan om skadestånd om detta görs avåklagaren.Bakom den här beskrivna ordningen ligger överväganden av bl.a.processekonomisk natur.I propositionen (s. 26) anförde justitieministern att de skälav praktisk natur som kan anföras för att målsägandebiträdetsbehörighet omfattar även skadeståndsfrågan gäller endast sålänge denna handläggs med ansvarsfrågan. Skulleskadeståndsfrågan avskiljas för att handläggas som ett särskilttvistemål, bör vanliga regler om biträde enligt rättshjälpslagenträda in. En motsatt ordning skulle, framhöll justiteministern,innebära att samhället prioriterar skadeståndsfordringarbeträffande vissa typer av brott, något som hon ansågprincipiellt olämpligt.Frågan om målsägandebiträdets processuella ställningbehandlades också i höstens lagstiftningsärende med anledning avett motionsönskemål om ett förtydligande uttalande omansvarsfördelningen mellan åklagaren och målsägandebiträdet ifråga om skadeståndstalan.Riksåklagaren har utfärdat allmänna råd i ämnet (RÅC I:114).Utskottet uttalade i den fråga som då behandlades och sommåste sägas ha en viss anknytning till det nu aktuellamotionsspörsmålet, att utskottet saknade underlag för enbedömning av om en lagändring behövs. Utskottet utgick från attden frågan skulle övervägas vidare i ochavstyrkte bifall till motionen. Sådana överväganden börlämpligen kunna ske i samband med den översyn som utskottet nyssställt sig bakom. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion Ju821 som sin mening ge regeringen tillkänna.Förtur för underårig målsägandeI motion Ju706 begärs att en ordning skall införas som innebärobligatorisk förtur för mål där målsäganden är underårig.Motionären anför att barn och ungdomar far särskilt illa av enlångt utdragen ovisshet genom en fördröjd process.Regler om obligatorisk skyndsam handläggning finns i vissafall, t.ex. om den tilltalade är eller om han ärhäktad. I övriga fall, när förtursregler saknas, skall målen iprincip tas upp till behandling allt eftersom de blir klara föravgörande, jfr 45 kap. 14 § RB.Det finns emellertid i detta sammanhang också ett skönsmässigtutrymme för domstolen; exempelvis brukar tid förhuvudförhandling genast bestämmas i ett mål där preskriptionhotar eller där straffet kan förväntas bli ett långvarigtfängelsestraff.Ingenting hindrar att domstolen i ett sådant fall somaktualiseras i motionen av hänsyn till målsäganden snabbt sätterut målet. Utskottet har svårt att se att det kan finnas behov aven sådan -- lagreglerad -- ordning som föreslås i motionen.Härtill kommer att det enligt utskottets mening avdomstolsekonomiska skäl bör undvikas att införa förtursreglerför mål där det inte är absolut nödvändigt. Utskottet avstyrkerbifall till motionen. beträffande anslag till Brottsskadenämnden:Förvaltningskostnaderatt med bifall till regeringens förslag tillBrottsskadenämnden: Förvaltningskostnader för /92anvisar ett förslagsanslag på ,2. beträffande anslag till : Ersättningför skador på grund av brottatt med anledning av regeringens förslag och medbifall till motion 1989/90:Ju821 yrkande 21 och 1990/91:Ju835yrkande 1 i denna del samt med anledning av motionerna1990/91:Ju824 yrkande 2 och 1990/91:Ju825 yrkande 6 tillBrottsskadenämnden: Ersättning för skador på grund av brott /92 anvisar ett förslagsanslag på ,3. beträffande ytterligare anslag till Brottsskadenämnden:Ersättning för skador på grund av brottatt avslår motion 1990/91:Ju835 yrkande 1 i dennadel,4. beträffande årligt verksamhetsbidrag tillbrottsofferjoureratt avslår motion 1990/91:Ju813,5. beträffande stöd till brottsofferjoureratt avslår motion 1990/91:Ju843 yrkande 3,6. beträffande en brottsofferjour i varje polisdistriktatt avslår motion 1990/91:Ju821 yrkande 20,res. 1 (c)7. beträffande det övergripande ansvaret förbrottsofferjourernaatt avslår motion 1990/91:Ju821 yrkande 19,res. 2 (c)8. beträffande alternativ finansiering avbrottsskadenämndens verksamhetatt avslår motion 1990/91:Ju835 yrkande 3,res. 3 (v)9. beträffande en brottsoffernämnd m.m.att avslår motionerna 1990/91:Ju632 i denna del,1990/91:Ju824 yrkande 1 och 1990/91:Ju825 yrkande 5,res. 4 (m)10. beträffande en brottsofferombudsmanatt avslår motion 1990/91:Ju835 yrkande 2,res. 5 (v)11. beträffande en brottsofferutredningatt avslår motionerna 1990/91:Ju802 yrkande 22 idenna del, 1990/91:Ju804 yrkande 3, 1990/91:Ju821 yrkande 17 och1990/91:Ju825 yrkande 9,res. 6 (m, fp, c)12. beträffande ideellt skadeståndatt avslår motionerna 1990/91:Ju805 i denna del,1990/91:Ju821 yrkande 23 i denna del och 1990/91:Ju832 yrkande5,res. 7 (fp, c, v)13. beträffande förskottering av brottsskadeståndatt avslår motionerna 1990/91:Ju802 yrkande 22 idenna del, 1990/91:Ju821 yrkande 23 i denna del och1990/91:Ju825 yrkande 1,res. 8 (m, c)14. beträffande översyn av brottsskadelagenatt avslår motion 1990/91:Ju835 yrkande 4,res. 9 (v)15. beträffande automatisk utbetalningatt avslår motionerna 1990/91:Ju825 yrkande 2 och1990/91:Ju840,res. 10 (m)16. beträffande rekvisiten vid grov misshandelatt avslår motion 1990/91:Ju630 yrkande 3,res.