bet · GF01AU1 · 1991-11-05 00:00:00 — försvårades möjligheterna att isamband med uppsägningar på grund av arbetsbrist träffaturordningsavtal för äldre arbetstagare. Vissa förenkladeprocedurregler infördes med verkan . Från våren 1991gäller att den ålder vid vilken en arbetstagare är skyldig attavgå med pension höjts från 65 till 67 år.Frågan om s.k. regionala fackliga förtroendemän, dvs.förtroendemän som inte är anställda hos arbetsgivaren, hardiskuterats i flera omgångar alltsedan förtroendemannalagenantogs 1974. Ett förslag till ny förtroendemannalag baserat påett betänkande av NARK remitterades till lagrådet 1978.Förslaget innehöll regler om sådana förtroendemän. Förslagetfullföljdes emellertid inte genom någon proposition. Mer än tioår senare fick frågan om tillträdesrätten för regionalaförtroendemän sin lösning genom en ändring iförtroendemannalagen som trädde i kraft den 1 januari 1991.De båda styrelserepresentationslagarna ersattes 1987av lagen om styrelserepresentation för de privatanställda. Dennya lagen innebar bl.a. ett slopande av kravet för rätt tillstyrelserepresentation att den fackliga organisationen än hälften av de anställda.Beträffande senare tids lagstiftning skall nämnas attriksdagen beslutade om en ny jämställdhetslagsom skall träda i kraft . Som ett resultat avarbetsmiljökommissionens arbete infördes, likaledes ,nya regler rörande arbetsmiljö och rehabilitering samtrehabiliteringsersättning.Nu pågående lagstiftningsfrågor och utredningsarbeteEn särskild utredare lade fram ett betänkande (SOU1991:13) Spelreglerna på arbetsmarknaden, som på ett par områdeninnehåller direkta lagförslag och på andra principförslag ellerförslag om fortsatt utredningsarbete. Remissbehandlingen harnyligen avslutats.I en departementspromemoria (Ds 1991:34) vidareutvecklas dentidigare ägarutredningens (SOU 1990:1) förslag om informations-och förhandlingsrätt för anställda vid vissa aktieförvärv. Ävenhär har remissbehandlingen avslutats.Annat utredningsarbete som bör nämnas är den s.k.LOA-utredningen (C 1989:07). Utredningen skall göra en översynvars syfte bl.a. är att skapa bättre förutsättningar förförnyelsen av den offentliga sektorn och större överensstämmelsemed lagstiftningen på arbetsmarknaden i stort. Utredningenberörs i utskottets betänkande 1991/92:AU3 Personalpolitik.Sedan 1990 arbetar en särskild utredare (1990:04) meduppgift att överväga lagstiftningsåtgärder mot etniskdiskriminering.Vidare har en utredare kallats (A 1991:01) för att undersökaom mer flexibla regler för arbetstid och semester bör införas.Denna utredning berörs i utskottets betänkande 1991/92:AU2Arbetstid, semester och annan ledighet.Utskottet kommer i den fortsatta framställningen in på de iaugusti antagna direktiven (Dir. 1991:76) för utredning avden arbetsrättsliga lagstiftningen.Tidigare motioner i riksdagenRiksdagen har under de socialdemokratiska regeringsåren varjeår behandlat och avslagit ett stort antal motioner med krav påförändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen. Sedan mittenav har det återkommande framställts krav från denborgerliga sidan om en mera genomgripande översyn av denarbetsrättsliga lagstiftningen. Kraven har tagit sikte på vadman sett som grundläggande fel i lagstiftningen, såsom att delagstadgade rättigheterna i alltför stor utsträckning ärberoende av att arbetstagaren är medlem i en fackligorganisation. Man har framfört att det är de enskildaarbetstagarnas rättigheter som bör förstärkas. Motionerna haräven pekat på reglernas bristande anpassning till de mindreföretagens förhållanden. Översynskraven har främst gällt MBL menäven i fråga om LAS har det begärts en analys av effekterna avlagstiftningen.När dessa krav har förts fram har utskottet avslagitmotionerna med hänvisning till att det funnits en breduppslutning kring huvudtankarna i den arbetsrättsligalagstiftningen. Det har sagts att utvecklingen inomlagstiftningen och inom avtalsområdet har varit till gagn försåväl arbetstagarna som näringslivet och samhället i desshelhet. Utskottet har också beaktat att lagarna i viktiga delarbestår av ganska allmänt hållna grundregler som kan jämkas ochutvecklas genom avtal, så att tillämpningarna kan anpassas tillbransch- eller arbetsplatsförhållanden.I förra årets betänkande 1990/91:AU6 Medbestämmande iarbetslivet ansåg emellertid utskottet att vissa förhållanden nugjorde det naturligt att väcka frågan om en mer allmän översynav den arbetsrättsliga lagstiftningen. Utskottet pekade på att-- trots den fortsatta arbetsrättsliga förnyelseprocessen under1980-talet -- 1970-talets regelverk fortfarande utgörhörnstenarna. Utskottet hade i åtanke de allt snabbare tekniskaoch ekonomiska förändringarna och den allt större betydelsen avsamverkan över nationsgränserna som präglar arbetslivet.Bl.a. dessa förhållanden tillsammans med aktuelltutredningsarbete pekade enligt utskottet entydigt på behovet aven övergripande översyn. Utskottet utgick från att regeringenskulle inleda ett sådant översynsarbete med beaktande av deallmänna synpunkter som utskottet hade anlagt utan någotinitiativ från sida.Utredning av den arbetsrättsliga lagstiftningenDen innevarande år beslutade den tidigaresocialdemokratiska regeringen att en kommitté skulle tillkallasför att göra en översyn av medbestämmandelagen och den centralaarbetsrättsliga lagstiftningen i övrigt. Syftet är enligtdirektiven (Dir. 1991:76) att analysera erfarenheterna av1970-talets arbetsrättsreformer, beakta de förändringar somskett samt föreslå förändringar för framtiden. Idirektiven hänvisas till arbetsmarknadsutskottets angivnabetänkande. Det sägs att den långa tid som gått dessutom är ettskäl i sig att utvärdera arbetsrättsreformerna. Det gäller attanalysera om de mål som sattes upp om en stärkt ställning förden enskilde och ett ökat fackligt inflytande har uppnåtts. Detär också enligt direktiven av intresse att få veta om defarhågor som vissa arbetsgivare hade inför reformerna harbesannats.I direktiven anges vissa frågor som bör belysas ellerundersökas särskilt. Det gäller t.ex. ett mer lokalt förankratmedbestämmande med ett stärkt inflytande för den enskildearbetstagaren. Hur skall fler och bättre medbestämmandeavtalkunna komma till stånd? Kan arbetstagarna tillförsäkras merinflytande även på annat sätt än genom lagstiftning? Kanlagreglerna få en annan och bättre utformning? Kommittén skallockså undersöka om reglerna om förhandlingsrätt och information,och då särskilt 11--13 §§, ger tillräckliga möjligheter tillinsyn för att kunna påverka arbetsgivarens beslut. Vissakoncernfrågor skall utredas liksom arbetstagarinflytandet isamband med företagsförvärv. Andra frågor är föreningsrätten,reglerna om tolkningsföreträde och den fackliga vetorätten. Isistnämnda hänseende skall utredningen med utgångspunkt i desenaste tio årens tillämpning -- dvs. tiden efter NARKsslutbetänkande -- bedöma om det grundläggande syftet medreglerna uppfyllts. I fråga om sanktionsreglerna sägs attkommittén skall undersöka utvecklingen och taställning till om det krävs en förändring av skadestånden. Enannan fråga som kommittén bör se över är förhållandet mellan MBLoch arbetsmiljölagen.På anställningsskyddsområdet sägs att kommittén som en av sinahuvuduppgifter skall identifiera vilka faror som kan varaförenade med förändringar i sättet att anlita arbetskraft. Om såbehövs skall åtgärder föreslås för att befästa lagensgrundläggande principer. Vidare skall kommittén överväga om detlagstiftningsvägen går att komma till rätta med att arbetsgivareorganiserar verksamheten så att enbart deltidsarbeten kanerbjudas. När det gäller olika slag av tidsbegränsadeanställningar skall kommittén utreda tillämpning och praxis samtmot den bakgrunden överväga om anställningsskyddet börförstärkas i skilda hänseenden. I fråga omsaklig-grund-begreppet skall tillämpningen av den nya lagenundersökas. Kommittén skall föreslå de förändringar som denfinner lämpligt. Ett särskilt problem som skall uppmärksammas ärde allt oftare förekommande kraven på att arbetstagare skallgenomgå integritetskänsliga undersökningar. Kommittén skallvidare överväga om ett bättre skydd kan konstrueras i sambandmed företagsöverlåtelser och liknande. När det gällerturordningsreglerna är den övergripande frågeställningen enligtdirektiven om bestämmelserna i sin nuvarande form verkligenfyller sin tänkta funktion. Skall reglerna göras tvingande?Skall turordningskretsarna vidgas? Skall turordningsreglerinföras även i samband med omplaceringar på grund avarbetsbrist? Skall deltidsanställda ges företräde närarbetsgivaren erbjuder en heltidsanställning? Även andra frågorskall uppmärksammas enligt direktiven, däribland möjligheten förarbetsgivaren att "köpa sig fri" från ettanställningsförhållande.Vad slutligen gäller förtroendemannalagen anger direktiven attkommittén bör undersöka om det går att skapa ett bättreanställningsskydd för fackliga förtroendemän.Styrelserepresentationslagen nämns inte särskilt i direktivensom ett område för översyn.Nu aktuella motionerMotioner rörande allmänna arbetsrättsliga frågorÄven under årets allmänna motionstid har det framställtsyrkanden som gäller mera övergripande reformfrågor påarbetsrättens område.Moderata samlingspartiet framför synpunkter av detta slag isina kommittémotioner A755 om MBL, A756 om lagarna påarbetsmarknaden och A740 om LAS, samtliga av m.fl.Motionärerna anser att de arbetsrättsliga lagarna har lett tillineffektivitet och byråkrati, inte minst i den offentligasektorn, och att regelsystemet är för omfattande, detaljerat ochkomplicerat. Arbetsmarknadens funktion måste förbättras liksomsamspelet mellan olika lagar. Frågor bör kunna lösas avtalsvägeni större utsträckning, menar motionärerna. De anser också attden arbetsrättsliga lagstiftningen bör vara inriktad på attmedinflytandet skall ligga närmare de enskilda arbetstagarna.Man är kritisk mot den starka ställning som de fackligaorganisationerna fått med konsekvenser för både enskilda,företag och offentlig verksamhet. LAS, vars ändamål bör vara attge ett skydd mot obillighet i anställningsförhållandet, harskapat inlåsningseffekter på arbetsmarknaden, sägs det. Iövervägandena om förändringar i lagstiftningen måste ävenEG-aspekterna beaktas, anser motionärerna.Centern vill också ha en total översyn avarbetsrättslagstiftningen och efterlyser i sin motion A208 avOlof m.fl. klarare och entydigare regler på området.Att reglerna tar för liten hänsyn till de små företagensförhållanden framförs både av och av i denyssnämnda motionerna.Utskottet tar i detta sammanhang även upp två enskildamotioner.Siw m.fl. (fp, m, c) anser enligt motion bör få som tilläggsdirektiv att utredavilka konkurrensbegränsningar som kan vara orsakade avarbetsmarknadslagstiftningen. Motionärerna pekar på olikaåtgärder från fackligt håll mot enmans- och kompanjonsföretagsom enligt dem får konkurrenshämmande effekter. De yrkar etttillkännagivande om detta.I motion A746 av m.fl. (s) berörskoncernbegreppet i den arbetsrättsliga lagstiftningen.Motionärerna anser att detta begrepp bör utvidgas till att avses.k. 50/50-bolag och begär ett tillkännagivande om detta.Motioner rörande MBLI fråga om MBL efterlyser såväl (motionerna A755och A756), liberalerna (motion A707) som (motion A208) en klarare gränsdragning mellanarbetstagarinflytandet och den politiska demokratin.Moderaterna anser att denna gränsdragninginte skall få avgöras genom avtal mellan parterna.Den negativa föreningsrätten, dvs. rätten att stå utanfören förening, bör lagfästas anser både i motionA755 och liberalerna i motion A707. Motsvarandeyrkande framställs även av m.fl. i motion A710(m, fp, c). Båda partierna vill dessutom ha ett förbud mot s.k.organisationsklausuler. Sådana klausuler kan innebära att enarbetsgivare inte får anställa någon oorganiserad eller någonsom tillhör en annan facklig organisation. anservidare att en arbetsgivare skall ha rätt att göra avdrag frånlönen för fackföreningsavgifter endast med stöd av fullmakt frånden enskilde arbetstagaren.När det gäller förhandlings- och informationsrätten enligtMBL anser i motion A755 att lagen bör innehålla engaranti för de lokalt anställda om deltagande och direkt ansvar.Vid chefstillsättningar, både i privat och offentlig verksamhet,skall primär förhandlingsskyldighet vara utesluten. Folkpartietliberalerna anser enligt sin motion A707 att lagen tydligare börange när förhandlingsskyldighet föreligger.Förhandlingsskyldighet enligt 11 § MBL bör gälla även iförhållande till icke kollektivavtalsbunden organisation om detfinns medlemmar som berörs av frågan. Förändringar bör också skeav förhandlingsreglerna när det gäller arbetsledningsfrågorna iindividuella fall, anser liberalerna.Den fackliga vetorätten vid entreprenader bör avskaffas,anser såväl moderata samlingspartiet (motion A755) somfolkpartiet liberalerna (motion A707). Förutom att det finns enrisk för missbruk av reglerna, inte minst i förhållande tillsmåföretagen, bör rent principiellt gälla att kontrollfunktionerav detta slag endast skall tillkomma myndigheter och domstolar.Folkpartiet liberalerna anser dessutom att det är de fackligaorganisationerna i entreprenörföretaget som skall bevakaeventuella brott mot det företagets anställda. Även i motionA737 av m.fl. (m, fp, c) framställs krav pålagändring. Småföretag skall inte kunna stoppas genomvetoförklaring enbart därför att de saknar kollektivavtal, anförmotionärerna.En översyn av konfliktreglerna begärs i m-motionen A755 avSonja Rembo m.fl. Konflikterna på arbetsmarknaden får numerakonsekvenser för tredjeman och hela samhället. På den offentligasektorn kan kostnaderna överföras på skattebetalarna, framhållsdet i motionen.Blockadreglerna aktualiseras såväl av i dennyssnämnda motionen som av liberalerna i motionA757. De bör ingå i den arbetsrättsliga översynen, anser fp. Ettförbud mot blockad av enmansföretag och andra mindre företagbegärs inte bara i m-motionen utan även i en enskild motion,A739 av m.fl (fp, m, c), nämligen i det fall attgrunden för blockaden är arbetsgivarens vägran att träffakollektivavtal. m.fl. (m, fp, c) anser imotion A711 att förbudet bör riktas mot blockader som grundarsig på att arbetsgivaren vägrar teckna kollektivavtal i det fallatt det inte finns någon anställd som är fackligt ansluten.Skadeståndet vid olovliga konflikter bör höjas kraftigtanser både i motion A755 och liberalernai motionerna A757 av m.fl. och A707 av ElverJonsson m.fl. Moderata samlingspartiet anser att den övregränsen bör bestämmas till 5 000 kr.I motion A733 av m.fl. (fp, m, c) begärsett förtydligande av begreppet motpart vid stridsåtgärder.Motionärerna anser att en facklig organisation som har föravsikt att vidta sympatiåtgärder skall vara skyldig att varsladen arbetsgivare som åtgärderna riktas mot även om denne äroorganiserad.Moderata samlingspartiet och liberalerna framföräven mer generella synpunkter på de arbetsrättsligaskadestånden. I motion A755 (m) framförs att det görs enalltför standardiserad bedömning av skadestånden, inte minst medhänsyn till den slopade avdragsrätten. I fråga om allmännaskadestånd bör avdragsrätten återinföras enligt motionärerna, enåsikt som också framförs i en enskild motion, A745 av RolfClarkson m.fl. (m, fp, c). En översyn är nödvändig enligt motionA707 (fp). Det förekommer att skadestånd döms ut vidbagatellartade lagbrott, sägs det i fp-motionen. I dennyssnämnda motionen av påtalas en obalans mellanskadestånden för mindre arbetsgivare och för arbetstagare. Detsägs också att det förekommer missbruk av s.k. informellaskadestånd, dvs. skadestånd som bestäms i förhandlingar.Motioner rörande LASEn del av de mer övergripande motionssynpunkter som redovisatsovan tar som nämnts sikte även på anställningsskyddslagen. Iflera motioner framförs dessutom ändringsyrkanden som gällerenskilda bestämmelser i samlingspartiet anser enligt motion A740 attarbetstagarbegreppet har givits för vid tolkning. Det börenligt motionen definieras i lag i samordning medskatterättslig- och socialförsäkringsrättslig lagstiftning. undantagskretsen enligt 1 § i lagen, dvs.arbetstagarkategorier som är undantagna från lagens tillämpning,bör utvidgas till att även avse anställda som hararbetsuppgifter som är förenade med särskilt ansvar.I fråga om tidsbegränsade anställningar begärs i dennyssnämnda m-motionen beträffande anställning som är föranleddav tillfällig arbetsanhopning att den i lagen angivnatvåårsgränsen slopas. En generell rätt att träffa sådanaanställningsavtal bör medges för av upp till sexmånader, anser motionärerna.Frågor om provanställning tas upp i tre motioner. Lagenmedger tidsbegränsad provanställning, om prövotiden är högst sexmånader. Regeln är dispositiv. Moderata samlingspartiet anser isin förutnämnda kommittémotion A740 att lagen bör garantera enrätt till sex månaders provanställning; vissa kollektivavtalföreskriver snävare tidsgräns. Motionärerna anser också attprovanställning upp bör kunna medges i vissafall, nämligen för arbetstagare som har svårt att få en fast fotpå arbetsmarknaden. En sådan förlängning bör dock förutsätta enviss uppföljning från arbetsförmedlingens sida. Folkpartietliberalerna anser enligt sin partimotion A757 att en generellrätt till provanställning bör införas. I motion A731 av KenthSkårvik m.fl. (fp, m, c) framförs att en förlängning avprövotiden bör kunna medges t.ex. vid sjukdom, tjänstledighetoch semester.Utskottet tar i detta sammanhang även upp en motion A749 avGunnar m.fl. (s). Motionärerna anser att lagen bör gemöjlighet att anställa chefer på låg- och mellannivå påtidsbegränsade chefsförordnanden med bottentjänsten kvar.Vad som skall utgöra saklig grund för uppsägning berörs iden moderata kommittémotionen A740. Motionärerna anser att enbättre avvägning än måste göras mellan arbetsgivar- ocharbetstagarintresset. I tillämpningen måste man ta hänsyn bl.a.till sådant som arbetsplatsens storlek, arbetstagarenstjänsteställning och verksamhetens art, men även tillarbetskamraternas intresse. I motionen yrkas också attpermitteringsreglerna ändras. m.fl. (m, fp, c)framför i motion A753 att en översyn är nödvändig avsaklig-grund-begreppet i fall då arbetstagaren missbrukat sinförtroendeställning. Också skadeståndens storlek bör övervägas,anser dessa motionärer.När det gäller arbetsbrist som saklig grund för uppsägningm.m. framförs i motion A764 av och Karl-ErikPersson (båda v) att endast dokumenterad arbetsbrist bör godtas.Motionärerna anser också att en förutsättning bör vara att denlokala fackföreningen lämnat sitt medgivande.I sammanhanget tar utskottet upp en annan v-motion, A716 avKarl-Erik . Där framförs att de fackligaorganisationernas ställning bör stärkas införinternationaliseringen. Organisationerna bör enligt motionen fåmöjlighet att inlägga veto mot utflyttning av verksamhet tillannat land.I motion A271 av m.fl. (mp) berörs frågan omarbetsskada som saklig grund för uppsägning. Motionärernaanser att en arbetsskada under inga omständigheter skall kunnagodtas som saklig grund.I fråga om turordningen vid uppsägning på grund avarbetsbrist är lagens innebörd att längre anställningstid gerföreträde. Om en arbetstagare kan beredas fortsatt arbete endastefter omplacering gäller som förutsättning för företräde attarbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för det fortsattaarbetet. Reglerna är dispositiva.I den moderata kommittémotionen A740 framförs kritik motturordningsreglerna, som enligt motionärerna kräver en översyn.Arbetsgivaren måste kunna behålla arbetstagare med särskiltyrkeskunnande eller annan kompetens, sägs det i motionen.Särskild turordning bör upprättas för arbetstagare som har ihuvudsak jämförbara arbetsuppgifter.Två motioner gäller företrädesrätten till återanställning.Kurt och (båda s) efterlyser isin motion A701 förbättrade regler. Motionärerna ser det som enbrist att företrädesrätt inte kan göras gällande i det falletatt ett helägt dotterbolag lägger ner sin verksamhet samtidigtsom ett annat dotterbolag bildas för att bedriva sammaverksamhet på samma ort. Anledningen är att en övergång avverksamheten i lagens mening inte skett mellan de bådadotterföretagen. En översyn är nödvändig, anser motionärerna.Viola och (båda v) vill enligt denförutnämnda motionen A764 att det skall införas ett förbud motatt lägga ut arbetsuppgifter på entreprenad under tid dåarbetstagare kan göra gällande företrädesrätt.Motioner rörande förtroendemannalagenBeträffande förtroendemannalagen föreligger ett antal motionerfrån s, v resp. mp.Två motioner rör begreppet facklig verksamhet m.m. Imotion A762 av och (båda s) sägs attfackföreningsrörelsen har ett stort ansvar för att dekonsumentpolitiska frågorna förs ut till medlemmarna. De anseratt konsumentombud bör ges möjlighet att arbeta med dessa frågorinom ramen för förtroendemannalagen. ochLars (båda mp) anser i sin motion A712 att de fackligaorganisationerna bör ha rätt att utse ombud för den yttremiljön.I fråga om regionala fackliga förtroendemän framförs imotion A730 av m.fl. (s) att sådanaförtroendemäns verksamhet bör finansieras med hjälp avproduktionen.Fyra motioner behandlar koncernfackligt samarbete m.m. Treav dessa är s-motioner i vilka framförs att en lagreglering börske av koncernfackligt samarbete över nationsgränserna. Det ärmotionerna A718 av m.fl., A750 av LisbethStaaf-Igelström och Bo Finnkvist samt A761 av . m.fl. (v) efterlyser i motion A716lagstiftning om skyldighet för svenska transnationella företagoch utländska sådana företag som är verksamma i attbekosta de fackliga organisationernas samarbete inom koncernen.Motioner rörande styrelserepresentationslagenI kommittémotioner av både moderata samlingspartiet (A742 avSonja Rembo m.fl) och liberalerna (A707 av ElverJonsson m.fl.) framställs ändringskrav som gällerstyrelserepresentationslagen. I m-motionen framhålls den alltmerpåtagliga konflikten mellan det fackliga inflytandet påbeslutsfattandet i företagen och fackens roll som företrädareför de anställda. Att rätten till styrelserepresentation börgrunda sig på viss facklig representativitet framförs i bådamotionerna. Minst hälften av de anställda bör vara organiserade.Båda partierna anser dessutom att arbetstagarrepresentanternaöver huvud taget inte skall få delta vid s.k. mål- ochinriktningsfrågor i ideella och liknande verksamheter liksom attskadeståndsreglerna bör ändras. uppfattning ärdärutöver att det skall vara ett krav att den som ärarbetstagarrepresentant är anställd i företaget. Vidare börenligt m-motionen ingen ovillkorlig rätt finnas att medverka iföretagets beredningsorgan. I fp-motionen efterlyses slutligenbättre representationsregler för minoritetsorganisationer.Utskottets övervägandenI de redovisade parti- och kommittémotionerna framförs enmängd förslag till förändringar i den arbetsrättsligalagstiftningen. En stor del av dessa har upprepats i motionerunder en följd av år, men avslagits av riksdagen.Som anförts tidigare ansåg utskottet redan i förra åretsbetänkande 1990/91:AU6 att det var påkallat med en översyn avden arbetsrättsliga lagstiftningen. Ett sådant arbete harockså inletts i genom att det fattats beslutom att tillkalla en kommitté i enlighet med de förut redovisadedirektiven (Dir. 1991:76). Uppgiften är att göra en översyn avmedbestämmandelagen och den centrala arbetsrättsligalagstiftningen i övrigt. Som framgått ovan pågår även annatutrednings- och beredningsarbete.Utskottet, som ser med stor tillfredsställelse på att en bredöversyn nu kommer till stånd, utgår från att regeringen ger detfortsatta arbetet en inriktning som ligger i linje med desynpunkter, uppslag och konkreta förslag som kommit till uttrycki moderata samlingspartiets kommittémotioner A740, A742, A755och A756, i liberalernas parti- resp.kommittémotioner A757 och A707 och i partimotion A208.Någon åtgärd från sida kan därför inte anses behövligmed anledning av dessa motioner.Vad som sagts gäller även enskilda motioner i den mån somde till sin allmänna inriktning överensstämmer med synpunkterframförda i de nyssnämnda parti- och kommittémotionerna.