bet · GE01SoU12 · 1991-03-28 00:00:00 — I propositionen uppges att det inomcivildepartementet arbetar en särskild arbetsgrupp med attutveckla praktiska former för ett ökat brukarinflytande. Därerinras också om att , för att ytterligare breddavalmöjligheterna för medborgare och anställda, beslutat attstatsbidrag skall kunna utgå tillpersonalkooperativ efter samma villkor som för annan alternativbarnomsorg.Utskottet kan instämma i vad som i budgetpropositionen anförtsom vikten av att öka valfriheten inom den offentliga sektornunder förutsättning att de sociala tjänsterna förblirtillgängliga för alla på ett likvärdigt sätt och finansierassolidariskt. När det gäller hälso- och sjukvården har utskottettidigare uttryckt den principiella uppfattningen att hälso- ochsjukvården även i fortsättningen i huvudsak måste finansierasgenom allmänna medel och väsentligen drivas i offentlig regi.Samtidigt har utskottet emellertid framhållit att privatavårdinitiativ utgör ett bra komplement till den offentligavården. Utskottet vidhåller sin inställning.Med hänvisning till vad utskottet anfört om valfriheten inomvården och omsorgen avstyrks motionerna So206 (m) yrkande 2,So315 (fp) yrkande 2, So332 (m) yrkande 4 och So447 (m) yrkande1.I motion So332 (m) föreslås att en vårdgaranti införs iavvaktan på en av motionärerna föreslagen allmän obligatorisksjukvårdsförsäkring (yrkande 3). Motsvarande förslag läggsfram i motion So447 (m) yrkande 2. Vårdgarantin, som skallvara lagstadgad, innebär att patienter som inte inom rimlig tidkan erbjudas vård hos det egna , skall ha rätt tillbehandling hos annan vårdgivare på det egna landstingetsbekostnad.I motion So531 (fp) föreslås införandet av en s.k.100-dagarsregel som ger alla befogenhet gentemotsjukvårdshuvudmannen att antingen få behandling inom hundradagar eller få ekonomisk ersättning från sjukvårdshuvudmannenför behandling av annan vårdgivare (yrkande 2).100-dagarsregeln skall avse vissa specificerade operationer inomden somatiska kroppssjukvården.Enligt motionärerna i motion So446 (c) bör det sättas uppklara gränser för inom vilken tid en patient skall ha rätt attfå vård av visst slag utförd inom (yrkande 1).Föredragande statsrådet anförde budgetproposition(bil. 7) att arbetet inom hälso- och sjukvården bl.a. måsteinriktas på att ge patienterna, oavsett var de bor, bättretillgänglighet till en hälso- och sjukvård av god kvalitet ochutökade möjligheter att välja var de vill bli behandlade.Riksdagen hade inget att erinra häremot.Enligt årets budgetproposition (s. 82) pågår på flera håll ilandet ett intensivt arbete för att effektivisera hälso- ochsjukvården, minska vårdköerna och förbättra tillgänglighetentill vården. I västsvenska regionen har beslut fattats om attpatienterna fritt får välja vårdgivare inom hela regionen. Ettmotsvarande beslut har fattats i den södra regionen.Landstingsförbundets styrelse har den 14 december 1989rekommenderat landstingen och medlemskommunernaatt möjliggöra att människor inom sina egna landsting frittkan välja var de skall få hälso- och sjukvård,att sluta avtal med grannlandstingen där så krävs för attboende nära landstingsgränserna och pendlare över gränsernaskall få en lättillgänglig hälso- och sjukvård,att förbättra människors möjligheter att välja vård utanförhemlandstinget genom att remittera patienter till ett annatlandsting när de så begär, under förutsättning att patienternahar ett sådant vårdbehov att de skulle ha fått sluten vård ihemlandstinget om de önskat det,samt att ändra riksavtalet för hälso- och sjukvård så attpatientens önskemål betonas och det inte längre krävs någrasärskilda humanitära eller sociala skäl för remiss till en annansjukvårdshuvudman.Enligt styrelsen bör förändringen av riksavtalet träda i kraftden och övriga förändringar senast detta datum.I det s.k. som startade har 150försöksprojekt startats i syfte att angripa problem med bl.a.köer och långa väntetider. avsattes sammanlagt 79milj.kr. till projekt som tillförs 10 milj.kr.Enligt vad utskottet erfar utreds på ettförslag om en s.k. 100-dagarsgräns för vissa specificeradeoperationer inom akutsjukvården. 100-dagarsgränsen kommer början att omfatta ett tiotal diagnoser men avses senare attutvidgas till fler. Regeln innebär att om inte det egnahemsjukhuset klarar att ordna operation skalllandstinget se till att operationen utförs vid något annatlandstingssjukhus eller vid en privat klinik på landstingetsbekostnad. Senast kommer förbundsstyrelsen att gåut med en rekommendation till alla landsting om en sådan100-dagarsgräns.Utskottet har vid tidigare behandlingar av yrkanden om köer ivården bl.a. påtalat att det inte kan accepteras att människorskall behöva vänta långa tider på operationer som skulle ge demmöjlighet att leva ett fullvärdigt och självständigt liv.Människor som behöver denna typ av operationer skall i principinte behöva vänta mer än den tid som behövs för en effektivplanering av vården. Utskottet är därför mycket positivt tillatt nu avser att rekommendera landstingenatt införa en 100-dagarsgräns för vissa operationer. Utskottetkonstaterar att motion So531 (fp) yrkande 2 tillgodoses genomLandstingsförbundets rekommendation. Motionen påkallar därmedingen åtgärd av utan avstyrks. Inte heller motionSo446 (c) yrkande 1, om tidgränser för rätt till vård av visstslag, påkallar någon åtgärd och avstyrks därför. Utskottetavstyrker också motionerna So332 (m) yrkande 3 och So447 (m)yrkande 2 om en vårdgaranti i avvaktan på införandet av enobligatorisk sjukvårdfsförsäkring.I motion So332 (m) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att finansiering och produktion av sjukvård skallskiljas åt (yrkande 2). Motionärerna vill som tidigarenämnts ersätta landstingsskatten med en allmän obligatorisksjukvårdsförsäkring. Behovet av att få behandling ochförebyggande åtgärder skulle, enligt motionärerna, bättre kunnatillgodoses om samma instans, , svarade förbetalning av sjukvård, sjukpenning och förtidspension. Genom attförsäkringskassan inte är sjukvårdsproducent möjliggörs ensituation där sammanblandningen av rollerna som finansiär ochproducent kan upphöra, heter det i motionen.I motion So446 (c) begärs ett tillkännagivande om behovetav nya organisations- och finansieringsformer inom hälso- ochsjukvården (yrkande 13). Enligt motionärerna bör driften avsjukvården kunna ske i landstingsregi, på entreprenad, avanställda, organisationer, anhöriga och privata företag.Sjukhus, vårdcentraler, kliniker och sjukhem bör få en mersjälvständig ställning och det bör finnas möjlighet att fåersättning för annan än landstingsdriven vård. Alla invånare iett län bör få rätt att välja vårdcentral och denna rätt börkompletteras med att vissa privatpraktiserande läkare gesmöjlighet att ingå som en del av primärvården.Regeringen föreslog i en skrivelse till i oktober1990 (skr. 1990/91:50) ett antal åtgärder i syfte att få tillstånd en effektivare sjukvård och en samordning mellansjukvården och sjukförsäkringssystemet som skall leda tillbättre resursutnyttjande. Enligt skrivelsen borde försök görasdär ansvaret för produktionen och finansieringen skiljs åt ocholika alternativ för en samordning av sjukvårdens ochsjukförsäkringens finansiering och styrning borde prövas. Iskrivelsen uppgavs att försök kommer att inledas inågra primärvårdsområden med befolkningsbaseradresurstilldelning och ansvar för de samlade ekonomiskaresurserna för hälso- och sjukvård, läkemedel, sjukresor, sjuk-och arbetsskadeförsäkring samt förtidspension. I några fall börförsök övervägas där totalkostnadsansvaret läggs på någon ellernågra försäkringskassor. Försöksverksamheten innebär, enligtskrivelsen, ingen förändring av ansvar föratt besluta om patientens rätt till ersättning eller av denmedicinska personalens ansvar för medicinska beslut.En proposition om försöksverksamheten inom sjukvården kommerenligt vad utskottet erfar att föreläggas under hösten1991.Här kan nämnas att allmänna försäkringskassa ochMalmöhus läns landsting i en gemensam framställning hosregeringen begärt att få bedriva försök med bättre samordning avsjukvården och sjukförsäkringens resurser. Utskottet gör följande bedömning.Som framgått av den här lämnade redovisningen är detregeringens avsikt att få till stånd försöksverksamhet för attpå sikt uppnå en effektivare sjukvård och sjukförsäkring. Försökskall bl.a. genomföras där ansvaret för produktion ochfinansiering av sjukvård skiljs åt. I några fall bör enligtregeringen övervägas försök där totalkostnadsansvaret läggspå försäkringskassorna.Utskottet anser med hänvisning till det anförda att någonåtgärd av med anledning av motion So332 (m) yrkande 2inte behövs. Motionen avstyrks därför. Utskottet villunderstryka att de avsedda försöken bör utgå från principerna ihälso- och sjukvårdslagen om vård på lika villkor och från denrätt till ersättning som följer av lagen om allmän försäkring.Det kan således inte bli fråga om att införa en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring såsom föreslås i annatsammanhang av moderata samlingspartiet.Också motion So446 (c) yrkande 13 avstyrks med hänvisning tillden försöksverksamhet med nya organisations- ochfinansieringsformer som avses bedrivas.I motion So531 (fp) yrkande 1 begärs ett tillkännagivandeom behovet av effektivitet inom sjukvården. Motionärerna tar somexempel på bristande effektivitet de s.k. propparna i vården,dvs. de fall då färdigbehandlade patienter inte kan skrivas utfrån sjukhuset därför att det råder brist på adekvatavårdformer, såsom ålderdomshem, långtidsvård eller hemtjänst.Som redovisats i recitdelen av betänkandet anfördeföredragande statsrådet i budgetpropositionen 1990 att arbetetinom hälso- och sjukvården bl.a. måste inriktas mot följande,nämligenatt skapa incitament för ett effektivare utnyttjande avtillgängliga ekonomiska och personella resurser,att skapa ett system för kontinuerlig granskning avvårdorganisationen för att kunna upptäcka och avlägsnaonödiga hindrande faktorer som stoppar upp vårdprocessen,s.k. flaskhalsar,att ge goda förutsättningar för en samordning av samhälletsinsatser för vård och rehabilitering,att skapa goda förutsättningar för en effektivitet inom vård-och socialförsäkringssektorn som resulterar i en godsamhällsekonomi,att utveckla mål- och resultatstyrning med krav påuppföljning och utvärdering,att decentralisera ansvar och befogenheter genom minskaddetaljreglering och införande av friare former förverksamheten på basenhetsnivå.Riksdagen hade inget att erinra mot uttalandena i denna del.UtskottetUtskottet gör följande bedömning.Utskottet vill först erinra om att en av avsikterna medriksdagens beslut om en ändrad ansvarsfördelning inomäldreomsorgen m.m. (prop. 1990/91:14, SoU9, rskr. 97) var attkomma till rätta med problemet med medicinskt färdigbehandladepatienter som inte kan skrivas ut därför att alternativa vård-och boendeformer saknas. Genom riksdagsbeslutet har ettobligatoriskt kommunalt betalningsansvar införts för vården avmedicinskt färdigbehandlade patienter inom somatisklångtidssjukvård och akutsjukvård.Utskottet anser vidare att motionärernas krav på förbättradeffektivitet i sjukvården får anses tillgodosedda genom deinsatser som redovisats i budgetpropositionen och som utskottettidigare ställt sig bakom. Utskottet vill dock betona betydelsenav att det förändrings- och utvecklingsarbete som sker delstar sikte på kvalitet, service och effektivitet dels utgår frånhälso- och sjukvårdslagens krav på vård på lika villkor. Med vadutskottet här anfört avstyrks motion So531 (fp) yrkande 1.AnslagUnder detta avsnitt behandlar utskottet anslagsyrkanden ochövriga yrkanden i budgetpropositionen samt främst demotionsyrkanden som väckts med anledning av dessa yrkanden ochsom avser /92. I en bilaga redovisas i tabellformoppositionspartiernas i reservationer anmälda anslagsalternativ.Anslagen E 3 och E 4 behandlas i betänkandet 1990/91:SoU16 omny myndighet för rättsmedicin och anslaget E 5 i betänkandet1990/91:SoU13 om Psykiatrisk tvångsvård m.m. Anslagen E18 ochE19 behandlas av socialutskottet i ett yttrande 1990/91:SoU9ytill försvarsutskottet och av försvarsutskottet i dessbetänkande 1990/91:FöU8.Socialdepartementet m.m. (A1--6)Insatser mot aids (A5)Från anslaget A 5 bekostas särskilda insatser för att bekämpaspridningen av det virus, Humant Immunbrist Virus (HIV), somorsakar immunbristsjukdomen aids. antog etthandlingsprogram för den fortsatta bekämpningen av HIV/aids(prop. 1987/88:79, SoU 10, rskr. Programmet innefattarinformation till allmänheten och särskilda grupper med s.k.riskbeteende. Det omfattar vidare stöd till förebyggandeinsatser inom narkomanvård, kriminalvård, psykosocialstödverksamhet samt till medicinsk och samhällsvetenskapligtorienterad forskning. Från anslaget utgår också ett extra bidragtill och och ,och kommuner.För /91 har till Insatser mot aids anslagits193,5 milj.kr. Regeringen har även för /92 underanslaget A5 föreslagit ett reservationsanslag på 193,5milj.kr.Informationen om HIV och aidsFlera motioner tar upp frågan om de frivilligaorganisationernas insatser för HIV-smittade och aidssjuka.I motion So448 av m.fl. (m) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en större del av informationsmedlen börkomma de frivilliga organisationerna till del (yrkande 2).Motionärerna anför bl.a. att många frivilligorganisationer hargjort och gör mycket stora insatser när det gäller information,stödet till smittade och vården av sjuka. Utan dessaorganisationers insatser skulle ha haft mycket sämremöjligheter att möta epidemin och hjälpa människor som drabbats.Genom frivilligorganisationernas arbete sprids information tillmänniskor som aldrig skulle nås med enbart offentliga insatser.Motionärerna anser det avgörande för bekämpningen av HIV iframtiden att frivilligorganisationerna kan fortsätta sittarbete.Liknande synpunkter framförs i motion So424 av . (c). Motionärerna framhåller värdet av det arbete somStiftelsen utför till stöd för HIV-smittade ochaidssjuka. Motionärerna anser det viktigt att Noaks Arksverksamhet stöds och att detta måste beaktas vid fördelningen avdet statliga stödet och begär ett tillkännagivande om detta tillregeringen (yrkande 4). Motionen innehåller också ettyrkande om ett tillkännagivande till regeringen om vad somanförs i motionen om frivilligorganisationernas roll iinformationsarbetet (yrkande 3).Även i motion So417 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om att en större andel avHIV/aids-anslagen bör gå till frivilligorganisationer såsomNoaks Ark (yrkande 1).I motion So405 av och (bådam) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad imotionen anförts om stöd till frivilliga organisationer somarbetar i kampen mot HIV/aids (yrkande 1). I motionen begärsockså tillkännagivanden till regeringen om AIDS-delegationensfördelning av medel för information och kampanjer (yrkande2) och om AIDS-delegationens uppgifter i övrigt (yrkande3). Motionärerna föreslår att AIDS-delegationens medel förkampanjer och informationsverksamhet fördelas till deorganisationer som kommer i kontakt med de grupper informationfrämst måste riktas till, och som dessutom har specialkunskap ide frågor som är nödvändiga. AIDS-delegationens primärauppgifter bör i fortsättningen vara att fördela medel till olikaorganisationer, följa upp att medlen används till vad de ärämnade för, följa vetenskapen i dess försök att hitta vaccin ochandra medel mot infektionen, att fungera som regeringensspecialistkompetens på området och i undantagsfall själv bedrivabredare kampanjer.Frivilligorganisationerna har /87erhållit bidrag från aids-anslaget enligt följande.00>Budgetår 48>Milj.kr.00>1986/87 40>12,100>1987/88 40>15,100>1988/89 40>19,200>1989/90 40>16,100>1990/91 40>10,441> hittillsAnledningen till minskningen /90 var att antaletansökningar från mindre organisationer minskade. Någon minskningav bidragen till de större organisationerna skedde inte dettabudgetår.Bidragen till frivilligorganisationerna kan enligtsocialdepartementet beräknas komma att uppgå till 13--15milj.kr. under innevarande budgetår.Stiftelsen har erhållit bidrag enligt följande:1988/89 -- 4,6 milj.kr., 1989/90 -- 5,6 milj.kr. och 1990/91 --5,0 milj.kr.Bidragen till Stiftelsen inkluderar bidrag till ettprojekt för blödarsjuka och för annonsering om Aidsjouren.Stiftelsen får också bidrag från , Stockholmsläns landsting och Röda korset. Sedan grundandet av stiftelsenhar Röda korset utfäst garantier för verksamheten upp till enviss minsta nivå.För att samordna arbetet inom alla samhällets områden med attbegränsa spridningen av HIV beslöt regeringen atttillsätta en särskild delegation inom ,AIDS-delegationen. I delegationen ingår företrädare för allariksdagspartier utom , berörda departement,, statens bakteriologiska laboratorium,och . Ordförande idelegationen är riksdagsledamoten . Tilldelegationen har knutits olika referensgrupper.AIDS-delegationens arbetsuppgifter är att samordna arbetet inomalla samhällsområden med att begränsa spridningen av sjukdomenaids, följa och initieraangelägen forskning på området samt ta initiativ till deåtgärder som detta kunde föranleda, bedöma behovet av ochinitiera information till riskgrupper, vårdpersonal, allmänhetenm.fl., bedöma och påtalabehovet av omedelbara åtgärder, t.ex. frågor om lagstiftning, bedöma angelägnaresursbehov.I budgetpropositionen anförs att det alltjämt erfordrascentralt initierade informationsinsatser vilka främst bör syftatill att stödja och stimulera lokala aktiviteter. Det framhållsatt många intresseorganisationer gör betydelsefulla insatser ochatt stödet till organisationernas arbete bör fortsätta under1991/92. Det framhålls också att en alltmer effektiv samverkanmellan myndigheter, kommuner, landsting ochfrivilligorganisationer måste eftersträvas. Enligt propositionenfinns det starka motiv till att bibehålla AIDS-delegationenunder ytterligare och att delegationen bör varaplacerad inom regeringskansliet.Frivilligorganisationernas roll i arbetet med att förebyggaHIV/aids har behandlats av utskottet. I betänkandetSoU 1987/88:10 framhöll utskottet den betydelsefulla rollsom organisationerna har i informationsverksamheten. Utskottetkonstaterade att statliga bidrag i avsevärd omfattning utgåttför organisationernas informationsarbete. Utskottet fann detviktigt att organisationerna engageras även i det fortsattaarbetet, eftersom organisationerna genom sin struktur och genomsina speciella informationskanaler både effektivt och snabbt nårut med information till stora delar av folket. Utskottethänvisade till att en fortlöpande utvärdering görs avinformationsarbetet. Utskottet ansåg det viktigt atterfarenheterna från informationsarbetet tas till vara och att defortsatta insatserna sätts in där behoven visar sig vara störst.I betänkandet 1989/90:SoU21 erinrade utskottet om detidigare uttalandena. Utskottet förutsatte att organisationernapå samma sätt som kommer att medverka iinformationsarbetet och att bidrag också fortsättningsvis kommeratt lämnas till detta arbete. Utskottet såg inte någonmotsättning mellan motionärernas uppfattning och den fördapolitiken och ansåg därför att det inte förelåg något behov avett uttalande från med anledning av då aktuellamotionsyrkanden.Vid sin senaste behandling av frågor om informationsinsatsernakring HIV/aids, i betänkandet 1990/91:SoU5, erinradeutskottet på nytt om att utskottet tidigare framhållitfrivilligorganisationernas betydelsefulla roll iinformationsverksamheten. Utskottet, som vidhöll sin tidigareuppfattning, fann det inte nödvändigt med något initiativ frånriksdagens sida. (Reservation m och c).Utskottet gör nu följande bedömning.Utskottet vill i likhet med motionärerna understryka attfrivilligorganisationerna, där särskilt Noaks Ark kan nämnas,gör ett mycket förtjänstfullt arbete för HIV-smittade ochaidssjuka. Frivilligorganisationernas insatser har också storbetydelse i det förebyggande arbetet. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att frivilligorganisationernas behovmåste beaktas när det statliga stödet fördelas. Betydande belopphar också, enligt vad utskottet kan konstatera, under de senasteåren utgått från aidsanslaget till dessa organisationer. Någonavsevärd förändring av bidraget till organisationerna har inteheller föreslagits. Utskottet anser sig mot denna bakgrund kunnaförutsätta att frivilligorganisationernas behov och intressenkommer att beaktas vid fördelningen av medel för insatser motaids. Något initiativ från sida behövs därför inte.Utskottet avstyrker därför motionerna So448 (m) yrkande 2, So424(c) yrkandena 3 och 4, So417 (c) yrkande 1 och So405 (m) yrkande1.Vad sedan gäller AIDS-delegationens roll och arbetsuppgifterframhålls i budgetpropositionen att en effektivare samverkanmellan myndigheter, kommuner, landsting ochfrivilligorganisationer skall eftersträvas. Utskottet delardenna uppfattning och vill särskilt betona vikten av en godsamordning mellan delegationens och insatser.Det finns enligt utskottet inte någon anledning att redan nuavveckla delegationen eller förändra dess arbetsuppgifter.Utskottet förutsätter dock att delegationens arbetsuppgifter såsmåningom förs över till en permanent organisation utanförregeringskansliet. Med det anförda avstyrker utskottet motionSo405 (m) yrkandena 2 och 3.Inriktningen av informationsarbetet i övrigtI motion So448 (m) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om HIV/aids-arbetetsinriktning på information, rådgivning och beteendepåverkan(yrkande 1). Motionärerna framhåller att information sompåverkar attityder och beteende är avgörande för att hejdasmittspridningen. HIV/aids bör ingå i all upplysningsverksamhetom sexuellt överförbara sjukdomar. Angelägna målgrupper för detförebyggande arbetet är enligt motionärerna ungdomar,flyktingar-invandrare, homo- och bisexuella män samtnarkotikamissbrukare. Särskilt viktigt är det att nåflyktingar-invandrare som kanske tidigare inte fått någoninformation i sina hemländer och som därför inte är medvetna omfaran med HIV. Motionärerna anser det viktigt att de centraltinitierade informationsinsatserna fortsätter. Det är dockviktigt att informationskampanjerna är så varierande attmänniskor verkligen uppmärksammar dem och att de är så ärligaoch skarpt formulerade att människor påverkas. Iinformationsarbetet måste sambandet mellan ett oförsiktigt brukav alkohol och sexuellt riskbeteende framhållas tydligt.Forskningsprojekt som ger kunskap om hur informationen skallvara utformad bör stimuleras. Motionärerna framhåller också attdet är viktigt att personligt inriktad information ges i sambandmed HIV-testning.I motion Ub808 av m.fl. (m) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av information om HIV/aids tillstudenter vid universitet och högskolor (yrkande 2).Motionärerna framhåller att kunskapsspridningen om HIV och andrasexuellt överförbara sjukdomar bland studenter måste befrämjas.Det är således nödvändigt att stödet till frivilligaorganisationer och intresseorganisationer bland studenternaförstärks så att deras arbete med att förebygga HIV-smittansspridning kan fortsätta och bedrivas kontinuerligt ochlångsiktigt.I motion So420 (fp) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad som anförts i motionen om information tillinvandrare (yrkande 1). Många av de nysmittade ärinvandrare. Det är därför viktigt att HIV-informationen tillinvandrare utformas med hänsyn tagen till kulturella ochspråkliga förhållanden.I motion So417 (c) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad som anförs i motionen om smittriskerna(yrkande 3). Motionären anför att det är viktigt att iinformationsarbetet poängtera att epidemin finns i ochatt det är utifrån den slutsatsen som smittspridningen inomlandet måste motarbetas. Det gäller även om det är så att mångaav de heterosexuellt smittade, den snabbast ökande gruppen,blivit smittade utomlands.