bet · GE01NU40 · 1991-05-30 00:00:00 — Redovisningen av riksdagsbeslutPer , och (alla m) anför:Vid redovisningen (s.42) av riksdagsbeslut borde utskottet hapåpekat att , vid bestämningen av , tagit utgångspunkt iden allmänt antagna ekonomiska och tekniska livslängden hoskärnkraftsreaktorer -- . Ett sådant påpekande vore av stor vikt eftersomlivslängden numera allmänt anses vara minst 40 år.2. Riktlinjer för den långsiktiga energipolitiken (mom.1)() och () anför:Grundläggande för möjligheterna att utveckla och modernisera är ocksåen förnyelse av energisystemet. Utgångspunkten för energipolitiken måste varade nära sambanden mellan energianvändning, ekonomisk utveckling och miljö. Detär nödvändigt för en långsiktigt hållbar utveckling att energisystemet såvälnationellt som globalt ställs om mot energihushållning och utnyttjande avförnybar energi.Användning av energikällor som kol, olja och uran innebär stora risker frånskilda synpunkter. Utnyttjande av kärnenergi är ett fruktansvärt hot motmänniskor och miljö. Sambandet mellan kärnvapen och civil kärnkraft äruppenbart. Problemen med det radioaktiva avfallet är olösta. Användningen avfossila bränslen innebär svåra påfrestningar på såväl naturmiljö som ekonomi.Målsättningen måste därför vara att användningen av ändliga energikällor påsikt i huvudsak upphör.Vi anser därför att en medveten politik för övergång till utnyttjande avförnybar energi och effektivare energianvändning är den bästa garantin för bådeen positiv ekonomisk utveckling och en bra miljö. En energipolitik som ärensidigt inriktad på att främja ökad energitillförsel kommer att leda till kravpå allt större investeringar för att förebygga skador på miljön och till slutnå en nivå där dessa kostnader kan bäras.En långsiktig, stabil och uthållig ekonomisk utveckling, ökande välfärd ochgod miljö förutsätter enligt vår bedömning en kontinuerligt minskandetillförsel av icke förnybar energi.Huvudpunkterna i en energipolitik utformad utifrån dessa förutsättningar kansammanfattas enligt följande:lägre energianvändning genom energihushållning och hög effektivitet i såvälproduktion som användning av energi, baserad på synen att det väsentliga är atttillgodose efterfrågade energitjänster,ersättning av importerade miljökrävande energislag och övergång till enuthållig energiförsörjning baserad på i huvudsak inhemska, förnybara ochmiljövänliga energikällor,avveckling av kärnkraften,uppbyggnad och utformning av värmemarknaden så att uppvärmning av bostäderoch lokaler kan ske på ett effektivt och resurshushållande sätt i syfte attundvika onödiga kostnader och ett högt elpris,uppbyggnad och utformning av elmarknaden så att industrin ochtransportväsendet får tillgång till den el de behöver till konkurrenskraftigapriser.Genom energiöverenskommelsen mellan , socialdemokraterna ochfolkpartiet liberalerna har en omläggning av energipolitiken i enlighet meddessa riktlinjer påbörjats.Överenskommelsen innebär att de uppnådda resultaten för hushållningen med el,tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion och möjligheterna attbibehålla internationellt konkurrenskraftiga priser, vid sidan av säkerhets-kraven, avgör när kärnkraftsavvecklingen skall inledas och i vilken takt denkan ske.Vi vill dock understryka att det är nödvändigt att denna omläggning fullföljsmed ett konkret åtgärdsprogram för att fastlagda energi- och miljömål skallkunna uppfyllas. Inom ramen för dessa mål skall marknadsekonomins villkor gällaoavsett val av produktionsform och energislag.Ett sådant åtgärdsprogram skapar vidare förutsättningar för att intentionernai energiöverenskommelsen kan fullföljas på en högre ambitionsnivå. Det skaparockså reella förutsättningar för en energimarknad med många och oberoendeaktörer, där energihushållning, effektiv energianvändning och utnyttjande avförnybar och miljövänlig energi stimuleras inom ramen för en fungerande socialoch miljöanpassad marknadsekonomi.Vi vill påtala vikten av att förberedelsearbetet för kärnkraftens avvecklinginleds och att avvecklingen skall vara genomförd ienlighet med folkomröstningens resultat och beslut. Vår bedömning äratt energiuppgörelsen är tillräcklig för att energipolitiska beslutvad gäller kärnkraftsavvecklingens inledning skall kunna förverkligas. Vi villvidare erinra om att det dessutom i överenskommelsen betonas att, om vidtagnaåtgärder visar sig inte vara tillräckliga i samband med de årligaavstämningarna, ytterligare åtgärder skall föreslås för att omställningen avenergisystemet och avveckling av kärnkraften skall kunna fullföljas.Av miljö- och säkerhetsskäl måste målet vara att den faktiska avvecklingen såsnart det är rättsligt och praktiskt möjligt inleds med de reaktorer somtidigare utpekats.3. Statens energiverks roll på en avreglerad energimarknad (mom.22)() och () anför:Centern har med anledning av proposition 1990/91:87 om näringspolitik förtillväxt föreslagit en annan myndighetsstruktur på det näringspolitiska områdetän regeringen. Vårt förslag innebär att statens industriverk och statensenergiverk slås samman, medan styrelsen för teknisk utveckling finns kvar somegen myndighet. Den nya näringspolitiska myndighetens uppgifter bör varateknisk forskning och utveckling med inriktning på näringslivs- ochenergifrågor, tillförsel och användning av energi, energidistributionsfrågoroch koncessioner för ledningsdragningar, elsäkerhetsfrågor och energiberedskap.I betänkandet 1990/91:NU35 har tillsammans med moderata samlingspartietoch liberalerna en reservation med denna inriktning (s.142 f.).Centern har också föreslagit att den nya myndigheten lokaliseras till Nyköping.4. Statens energiverks roll på en avreglerad energimarknad (mom.22)() anför:Ett viktigt mål för den beslutade sammanslagningen av styrelsen för tekniskutveckling, statens industriverk och statens energiverk måste vara att det nyaverket aktivt medverkar till att genomföra en omställning av energisystemettill bättre effektivitet och hushållning och till användning av inhemska ochförnybara energikällor samt till en avveckling av kärnkraften senast år 2010.Detta kräver långsiktig planering och kraftfull och målmedveten och handlingför att förstärka statens insatser på energiområdet.Den enhet som skall arbeta med effektivare energianvändning får stora ochansvarsfyllda uppgifter. Det innebär bland annat att ta initiativ till ochstimulera insatser för att energieffektiv teknik verkligen skall användas ochutvecklas inom både den elintensiva industrin och andra industrier, inombyggande och boende, på kontor och andra arbetsplatser och när det gällertransporter. En annan viktig uppgift är att medverka till att utforma ochsprida information om vad var och en som ansvarsfull människa som konsument kangöra för att använda energi effektivare och mer miljövänligt, i sin yrkesrolloch på sin fritid. Dessutom skall enheten för effektiv energianvändningtillsammans med andra enheter inom verket och tillsammans med andramyndigheter, organisationer och företag som kan påverka energianvändningenskapa ekonomiska och administrativa system som gör det lätt och lönsamt ochpopulärt att använda energi effektivare.På liknande sätt har de enheter som skall ansvara för energitillförsel,energiberedskap, koncessioner och elsäkerhet och för planeringen av forskningeninom energiområdet viktiga uppgifter, bland annat för att underlätta, främjaoch samordna effektiv användning av inhemska förnybara energikällor ocheffektiv energianvändning.Det är viktigt att det nya verket får en lämplig organisation ochtillräckliga resurser för att kunna lösa dessa ansvarsfulla uppgifter och tar vara på de medarbetare inom de tre verken eller inom andranyckelprojekt, t.ex. Uppdrag 2000 som har samlat de nödvändigakunskaperna och erfarenheterna inom området.5. Effekthöjningar i kärnkraftverk (mom.27)() och () anför:Kärnkraften skall avvecklas. Vår principiella inställning är därför attåtgärder inte bör vidtas som försvårar genomförandet av detta beslut. En ökadeffekt innebär att kortsiktigt en än större andel kärnkraftsel kan komma attingå i tillförseln av energi. Vi anser därför att några effekthöjningar inteborde ha medgivits.6. Tyngdpunkten i insatser för internationellt kärnsäkerhetsarbete(mom.28)() och () anför:Vår uppfattning är att , i de internationella organ där landet ärrepresenterat, bör verka för att kärnkraften av miljö- och säkerhetsskäl skallutmönstras. Inget land kan garantera den fullständiga säkerhet som krävs föratt denna energikälla skall få nyttjas, ej heller . inriktningbör därför vara att satsa på insatser som gynnar export av utrustning ochkunnande som främjar ett långsiktigt, hållbart och miljövänligt energisystem.Några stimulanser för export av kärnkraftsutrustning bör inte komma i fråga.7. Utredning om elproduktionsbranschens totala kostnader (mom.31)() och () anför:Centerpartiet har i annat sammanhang föreslagit en total omläggning avenergibeskattningen. Vi anser att konsumtionsbeskattningen av el skall slopas.Avgifter resp. skatter på bränslen vid elproduktion skall tas ut iproduktionsledet. Beskattningen av bränslen skall vara lika oavsett om deanvänds för el eller värme och utformad så att förnybara energislag gynnas.Priset i konsumentledet skall avspegla produktionskostnaden utifrån hureffektivt bränslet utnyttjas.8. Kompetensfrågor (mom.34)() och () anför:Kärnkraften skall av miljö- och säkerhetsskäl avvecklas. Det är ensjälvklarhet att under de återstående år som kärnkraft nyttjas förenergiproduktion, åtgärder inte bör vidtas som minskar säkerhetsmarginalernavid elproduktion.Det är nödvändigt av säkerhetsskäl att tillräcklig kompetens finnskvar inom såväl myndigheter som kärnkraftsindustrin. Säkerhetsarbetet får inteeftersättas så länge någon reaktor finns kvar i drift. Enligt vår mening måstetillräcklig kompetens finnas och nödvändiga resurser avsättas för attupprätthålla säkerhetsnivån så länge något kärnkraftverk är i drift.9. Ökad rätt till transitering av elenergi (mom.40)(fp) och () anför:Vi vill i detta sammanhang framhålla att frågan om framtida organisationsformför det svenska stamnätet bör prövas helt förutsättningslöst. Denorganisationsform bör väljas som på bästa sätt möjliggör att en fortsatt högleveranssäkerhet i det svenska kraftsystemet kan förenas med en ökadeffektivitet i systemet och med en ökad fri handel med elenergi -- såväl inomsom över landets gränser. Det finns inget skäl till varför den lämpligaorganisationsformen skall studeras i första hand med utgångspunkt i ettstatligt ägande och studeras enbart av statens energiverk. Dessa synpunkter harframförts i en reservation till betänkandet 1990/91:NU38 om statliga företag.10. Energisparfonder (mom. 58)() och () anför:Vi vill med anledning av motion 1990/91:N65 (c) understryka vikten avtillgången på el och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga villkor.Motionärernas förslag om inrättande av energisparfonder uppbyggda på ettlikartat sätt som investeringsfonderna, är ett intressant förslag som börprövas , men är med hänsyn till energiöverenskommelsen intemöjligt att nu genomföra.11. Åtgärder för att förbättra konkurrenskraften för befintliga anläggningarför kraftvärmeproduktion med biobränslen (mom.78)Per , och (alla m) anför:Enligt vår uppfattning (se reservation 00 bör det föreslagna stödsystemet somhelhet avvisas av . Vi står därför inte bakom vad utskottet har anförtom en höjning av bidragsbeloppet för att förbättra konkurrenskraften förbefintliga anläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen.12. Förutsättningar för vindkraftsproduktion (mom.82)() och () anför:De minsta vindkraftverken -- upp till 60 kW -- har undantagits fråninvesteringsstöd. Dessa små vindkraftverk behöver utvecklas ytterligare för attkostnaderna skall kunna sänkas. För denna utveckling anser vi att stöd bör utgåfrån energiteknikfonden.För en optimal utveckling av vindkraften i behövs en obundenrådgivning till dem som är intresserade av att investera ivindkraftsproduktion. Den rådgivning på detta område som bedrivs av SERO medhjälp av anslag från statens energiverk fungerar väl och bör därför gesmöjlighet att utvecklas.13. Riktlinjer för stöd till solvärmeanläggningar (mom.115)() och () anför:Införandet av det föreslagna investeringsstödet för solenergiteknik bedömervi vara en betydelsefull åtgärd för att en marknad för sådan teknik skall kunnaåstadkommas. Teknikutvecklingen när det gäller plana solfångare har gått snabbtde . Insamlad mängd solenergi per m2 solfångare har mer änfördubblats , som kostnaden per m2 i fastpenningvärde har reducerats till mindre än hälften. är emellertidtillverkningen av solfångare till större delen hantverksmässig. En ökad ochstabil marknad för plana solfångare kan möjliggöra en väsentligt rationellareproduktion och en bättre anpassning till byggprocessen. En sådan utvecklingskulle kunna medföra en betydande kostnadssänkning.Det är angeläget att -- då investeringsbidrag avses utgå --en så omfattande marknad och kostnadseffektiv produktion kan byggas upp attsolvärmen därefter kan konkurrera på sina egna meriter. Solenergins storamiljöfördelar måste få sitt rätta värde genom väl avvägda miljöavgifter påmiljöskadliga energislag.Bostadsutskottets yttrande1990/91:BoU4y Energisparande i bebyggelsen m.m.Till näringsutskottetNäringsutskottet har berett bostadsutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1990/91:88 om energipolitiken och motioner ianslutning därtill. behandlar i detta yttrande frågor iproposition och motioner i de delar förslagen berör bostadsutskottetsberedningsområde. Dessutom behandlar utskottet i yttrandet resp. 1991 väckta och till bostadsutskottet remitterademotioner avseende energisparande i bebyggelsen m.m. I anslutning härtill harutskottet beslutat att med eget yttrande till näringsutskottet överlämna detill bostadsutskottet hänvisade motionerna -- detta under förutsättning avnäringsutskottets medgivande härtill. De aktuella motionerna redovisas nedan.