bet · GE01SoU16 · 1991-05-14 00:00:00 — anför vidare (s. 14):Enligt min bedömning kommer arbetsfördelningen mellan chefenför myndigheten och cheferna för de olika avdelningarna attlikna den som vanligen gäller mellan sjukhusdirektören ochklinikcheferna vid ett sjukhus.Det är angeläget att myndighetens ledning utvecklar lämpligaformer för samarbetet mellan de olika avdelningarna och mellandessa. Det bör ankomma på myndigheten att själv avgöra om ettchefsråd bör inrättas och om det skall finnas enchefsläkarfunktion liknande den som är vanlig inom hälso- ochsjukvården.I ett annat avsnitt i propositionen anförs (s. 20):Som jag förut nämnt -- -- -- bör uppgiften att vara chef fören avdelning inom den nya myndigheten utgöra ett tidsbegränsattilläggsuppdrag för en tjänsteman där. Vid de regionalarättsmedicinska avdelningarna bör även i fortsättningen finnaschefer med ett samlat ansvar för både den administrativa och denmedicinska ledningen. Även i övrigt bör i allt väsentligt gälladetsamma som kommer att gälla fr.o.m. förchefsöverläkare inom den offentliga hälso- och sjukvården.I fråga om kompetenskrav, uppgifter m.m. liksom delegering avledningsuppgifter hänvisar föredraganden till proposition1989/90:81 med regeringens förslag till reglering av det samladeledningsansvaret inom hälso- och sjukvården.Utskottet konstaterar att rättsmedicinsk verksamhet inteomfattas av hälso- och sjukvårdslagen och således inte heller avbestämmelserna om samlat ledningsansvar. Motionerna 1990/91:So52(fp) och 1990/91:So53 (v) yrkande 1 avstyrks därför.Förening av vissa tjänsterRiksdagen föreslås godkänna vad som anförs i proposition1990/91:93 om att tjänsterna som professor i rättsmedicinförenas med överläkartjänster vid den nya myndigheten.Uppgiften att vara chef för en avdelning inom den nyamyndigheten föreslås enligt propositionen utgöra etttidsbegränsat tilläggsuppdrag för en tjänsteman där. Fyra avrättsläkarstationerna har som föreståndare innehavare avfullmaktstjänst som professor i rättsmedicin inom högskolan. Ioch med att uppgiften att vara chef för en regionalrättsmedicinsk avdelning blir ett tidsbegränsat uppdrag upphörden automatiska kopplingen mellan tjänsterna. I propositionenpåtalas att detta är i linje med verksledningsbeslut.I propositionen anförs vidare att tjänster som professor irättsmedicin inom högskolan i fortsättningen bör vara förenademed läkartjänster vid de rättsmedicinska avdelningarna.Nuvarande innehavare av de nämnda fullmaktstjänsterna angesvara införstådda med den nya ordningen som innebär att derastjänster förenas med överläkartjänst. Förändringen torde enligtvad som anförs i propositionen ge oförändrad ersättning förpersonerna i fråga.Utskottet har inget att erinra mot vad som anförs ipropositionen om att tjänsterna som professor i rättsmedicinförenas med överläkartjänster vid den nya myndigheten. Förslagethar inte heller mött några invändningar i form av motioner.Rättsmedicinalverkets styrelseI motion 1990/90:So53 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförs om enlekmannamajoritet i styrelsen för den nya rättsmedicinskamyndigheten (yrkande 3). Motionärerna anser att den nyamyndighetens styrelse till mer än hälften skall bestå avlekmannarepresentanter. Detta är ett principiellt demokratisktkrav som bör gälla alla myndigheters styrelser.För information nämner föredragande statsrådet iproposition 1990/91:93 att hon anser att den nya myndigheten ienlighet med arbetsgruppens förslag och i linje med riksdagensverksledningsbeslut bör ha en lekmannastyrelse.Arbetsgruppen anför i sin rapport till regeringen attutgångspunkter för en diskussion om styrelsens sammansättningbör vara myndighetens uppgifter och behovet av insyn i ochkontakt med myndighetens verksamhet. Arbetsgruppen konstateraratt samhällets intressen väger tungt när det gäller den nyamyndighetens uppgifter som serviceorgan åt de rättsvårdandemyndigheterna. Samhällsintresset och medborgarintresset bördärför vara representerat i styrelsen. Detta kommer, anserarbetsgruppen, bäst till uttryck genom att riksdagsledamöterutses att ingå i styrelsen. Med hänsyn till myndighetensuppgifter finns det enligt arbetsgruppen skäl att till styrelsenockså knyta professionell sakkunskap från forskarsamhället medbiomedicinsk profil. Också juridisk kompetens bör finnas med.Arbetsgruppen anser att styrelsen totalt bör bestå av sex--sjupersoner och att myndighetens chef bör vara ordförande istyrelsen.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet konstaterar att rättsmedicinalverket, enligt vad somframgår av proposition 1990/91:93, avses få en lekmannastyrelse.Syftet med motion So53 (v) får därmed anses tillgodosett.Yrkande 3 i motionen avstyrks.Rättsläkarnas jourtjänstgöringI motion 1990/91:So50 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad somanförs i motionen om behovet av en reglering av beredskapsfråganför rättsläkarna i den nya organisationen (yrkande 2).Motionären efterlyser ställningstaganden i propositionen när detgäller rättsläkarnas beredskapsplikt och ersättning för denna.Enligt motionären är rättsläkarens beredskapsplikt oklar.Organisationen bör kompletteras med en klar viljeyttring frånstatsmakternas sida när det gäller beredskapsplikten och vilkaåligganden rättsläkaren har i sin tjänst. Motionären anser detotillfredsställande att rättsmedicinarens verksamhet underjourtid saknar organisatorisk grund. Även frågan omverksamhetens rikstäckning bör regleras. Regeringen böråterkomma i denna fråga. I annat fall bör utskottet formulera deregler som skall styra en beredskap som rättsläkarverksamhetenmåste ha i rättssamhället.Rättsläkarnas jourtjänstgöring och andra beredskapsfrågorbehandlas inte i proposition 1990/91:93. Enligt uppgift frånsocialdepartementet torde dessa frågor komma att behandlas avden särskilda arbetsgruppen i dess kommande arbete.Utskottet förutsätter att frågan om rättsläkarnasjourtjänstgöring och andra beredskapsfrågor uppmärksammas av dennya myndigheten så att dessa frågor får en tillfredsställandelösning. Utskottet anser inte att någon åtgärd behövs frånriksdagens sida och avstyrker därför motion 1990/91:So50 (m)yrkande 2.Medelsanvisning m.m.Regeringen har i proposition 1990/91:100 (bil. 7, anslagen E 3och E 4) föreslagit att , i avvaktan på en särskildproposition om de rättskemiska och rättsmedicinskaverksamheterna, för dessa verksamheter och för nästa budgetårskall beräkna förslagsanslag på . resp. 43 149 000kr.I proposition 1990/91:93 föreslås tillRättsmedicinalverket för /92 under femtehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på . Ipropositionen hänvisas bl.a. till att den tidigare nämndaorganisationskommittén, som skall medverka i arbetet attgenomföra den nya organisationen, också skall få i uppdrag attnärmare klargöra behovet av resurser för den nya myndighetensledning och centrala kansli. När detta uppdrag fullgjorts avserregeringen att besluta om hur stor del av den samladeutgiftsramen som högst får disponeras för ändamålet.I motion 1990/91:So50 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad somanförs i motionen om behovet av att kostnaderna för det nyarättsmedicinalverket inryms i det anslag som tilldelatssocialstyrelsen (yrkande 1). Motionären är kritisk tillskapandet av ett nytt statligt verk. Regeringen bör, ansermotionären, återkomma till med ett förslag om en nyorganisation för den rättsmedicinska verksamheten utan nyverksöverbyggnad. Om ett nytt verk anses oundgängligt förverksamhetens bedrivande bör medelsanvisningen tillsocialstyrelsen minska med kostnaden för generaldirektör, hanskansli, nämnden och nämndens kansli.Utskottet konstaterar att tillskapandet avrättsmedicinalverket avses avlasta uppgiften attvara chefsmyndighet för den rättsmedicinska verksamheten. Dettainnebär även en viss besparing på anslag.Utskottet har ingenting att erinra mot den medelsberäkning somgjorts i proposition 1990/91:93 för det nyarättsmedicinalverket. Motion 1990/91:So50 (m) yrkande 1avstyrks.Övriga frågorI motion 1989/90:So509 av m.fl. (fp)hemställs att hos regeringen begär förslag tillslutgiltig lösning av frågan om huvudmannaskapet för denrättsmedicinska verksamheten (yrkande 2). (Motionen väcktesunder allmänna motionstiden , dvs. innan den nuaktuella propositionen lades fram. )Motionen får enligt utskottet anses tillgodosedd genom deförslag som lagts fram i proposition 1990/91:93 om denrättsmedicinska verksamheten. Motion 1989/90:So509 (fp) yrkande2 avstyrks därför.I motion 1990/91:So402 av () hemställs attriksdagen beslutar om underrättelseskyldighet vid rättsmedicinskobduktion, fullständig dödsorsaksundersökning och enkeldödsorsaksundersökning motsvarande den skyldighet som gällerenligt 4 § obduktionslagen. Motionären hänvisar till ett falldär en rättsmedicinsk undersökning företagits på ett litet barnsom avlidit hastigt, innan båda föräldrarna haft möjlighet attta avsked av barnet. Motionären hänvisar också till att JO ivisst sammanhang ifrågasatt om inte en underrättelseskyldighetmotsvarande den som gäller enligt obduktionslagen bör införasäven beträffande de rättsmedicinska undersökningarna.Obduktioner utförs dels som rättsmedicinska undersökningarvid de rättsmedicinska stationerna, dels inom sjukvården. Densistnämnda typen av obduktioner brukar benämnas kliniskaobduktioner.Obduktionslagen (1975:191) äger tillämpning på obduktionsom inte innefattar rättsmedicinsk undersökning. Enligtobduktionslagens huvudregel (2 §) får en obduktion företas omden avlidne under sin livstid har medgett det. Om ett sådantmedgivande saknas, får obduktion ändå göras (3 §) om det behövsför att orsaken till dödsfallet skall kunna fastställas ellerviktig upplysning angående sjukdomens beskaffenhet erhållas. Omdödsorsaken är känd, får obduktion dock inte äga rum om denavlidne eller en nära anhörig till honom har uttalat sig emotdet eller åtgärden eljest kan antas stå i strid med den avlidneseller nära anhörigs uppfattning. I de fall då skriftligtmedgivande inte föreligger skall, där det kan ske och intesärskilda skäl talar emot det, nära anhörig till den avlidneunderrättas om obduktionen, innan den äger rum (4 §). Omdödsorsaken är känd, får obduktionen inte påbörjas förrän skäligtid förflutit efter underrättelsen.Vid behandlingen av förslaget till obduktionslag framhöllsocialutskottet att det i lagen medgivna undantaget frånprincipen om hänsynstagande till den avlidne och hans anhörigaborde tillämpas restriktivt (prop. 1975:50, SoU 8 s. 16, rskr.141).Obduktionslagen äger bara tillämpning på obduktion som inteinnefattar rättsmedicinsk undersökning. Förutsättningarna förrättsmedicinsk undersökning regleras i en särskild kungörelse(1973:710) om rättsmedicinsk obduktion. Beslut om en sådanobduktion meddelas av domstol, länsstyrelse, allmän åklagareeller polisstyrelse. Till kungörelsen har socialstyrelsenutfärdat ett cirkulär (1975:12) med föreskrifter om förfarandetvid rättsmedicinsk obduktion m.m. Några regler motsvarande dem i2--4 §§ obduktionslagen om medgivande av obduktion,underrättelse till anhörig m.m. finns inte.Två utredningar överväger regler som harbetydelse för obduktionsverksamheten.Transplantationsutredningen (S 1987:02) skall enligt sinadirektiv (1987:17) bl.a. överväga reglerna omsamtycke till kliniska obduktioner. Enligt tilläggsdirektiv imaj 1990 (dir. 1990:30) skall utredningen bl.a. övervägakriterier och regler för vilka olika förfaranden med dödakroppar som skall anses etiskt godtagbara. Utredningen skallockså bedöma behovet av författningsreglering och etiskariktlinjer. skall enligttilläggsdirektiven även se över reglerna om rättsmedicinskaundersökningar. Enligt direktiven bör en författningsregleringav rättsmedicinska undersökningar ange under vilkaförutsättningar de får göras. En utgångspunkt bör vara, anförsdet i direktiven, att en rättsmedicinsk förrättning skall görasdå särskilda rättssäkerhetsskäl motiverar det.Transplantationsutredningen skall slutredovisa sitt arbete underandra hälften av år 1991.Tillsynsutredningen (S 1987:03), även den tillkallad imars 1987 (dir. 1987:21), skall bl.a. överväga om denpersonkrets som omfattas av lagen (1980:11) om tillsyn överhälso- och sjukvårdspersonalen (tillsynslagen) bör utvidgas tillatt omfatta t.ex. personal med vårdutbildning som är knuten tillrättsmedicinsk eller rättskemisk verksamhet. Utredningen skallvidare överväga om tillsynslagen bör förtydligas såvitt rörpersonalens iakttagande av respekt och skyddande avintegriteten, t.ex. vid omhändertagande av avlidna i avvaktan påbisättning och begravning. Utredningen avser att läggafram sina förslag.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet har förståelse för synpunkterna att hänsyn bör tastill de till anhöriga även i samband med rättsmedicinskaundersökningar. Utskottet anser dock att i avvaktan påresultatet av det pågående utredningsarbetet bör avstå från attgöra uttalanden av den innebörd som efterlyses av motionären.Motion 1990/91:So402 (fp) avstyrks därför. beträffande rättsodontologiatt avslår motionerna 1990/91:So50 yrkande 4,1990/91:So51 och 1990/91:So54,2. beträffande rättsläkarstationernas utbildningsansvarm.m.att avslår motion 1990/91:So50 yrkande 3,3. beträffande den rättskemiska laboratorieverksamheten iStockholmatt avslår motionerna 1990/91:So53 yrkande 4 och1990/91:So511,res. 1 (c, v)4. beträffande lokaliseringen av rättsmedicinalverketatt avslår motionerna 1990/91:So48, 1990/91:So49 och1990/91:So53 yrkande 2,res. 2 (c, v, mp)5. beträffande ledningsfunktionen m.m.att avslår motionerna 1990/91:So52 och 1990/91:So53yrkande 1,6. beträffande förening av vissa tjänsteratt godkänner att tjänsterna som professor irättsmedicin inom högskolan förenas med överläkartjänster vidden nya myndigheten i enlighet med vad som anförts i proposition1990/91:93 (avsnitt 6.2),7. beträffande rättsmedicinalverkets styrelseatt avslår motion 1990/91:So53 yrkande 3,8. beträffande rättsläkarnas jourtjänstgöringatt avslår motion 1990/91:So50 yrkande 2,9. beträffande inrättandet av ett rättsmedicinalverkatt godkänner att en ny myndighet inrättas den ljuli 1991 med de uppgifter som anges i proposition 1990/91:93, iden mån myndighetens uppgifter inte behandlas under föregåendemoment,10. beträffande medelsanvisning till Rättsmedicinalverketatt med bifall till proposition 1990/91:93, medanledning av proposition 1990/91:100 bilaga 7 (anslagen E 3 ochE 4) och med avslag på motion 1990/91:So50 yrkande 1 tillRättsmedicinalverket för /92 under femtehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,11. beträffande huvudmannaskapet för den rättsmedicinskaverksamheten m.m.att avslår motion 1989/90:So509 yrkande 2,12. beträffande underrättelseskyldighet vid rättsmedicinskundersökning m.m.att avslår motion 1990/91:So402.Stockholm den 14 maj 1991På socialutskottets vägnarDaniel TarschysNärvarande: (), (), AnitaPersson (s), (), (), IngridAndersson (s), Per Stenmarck (m), (), RinaldoKarlsson (s), (), (),(), (), (), JanAndersson (s), () och (). Den rättskemiska laboratorieverksamheten i (mom.3)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utvärderingen bör" och på slutar med "avstyrks därför. "bort ha följande lydelse:Utskottet utgår från att förslagen redovisas för ochatt någon förändring av verksamheten inte kommertill stånd. Vad utskottet anfört bör som sin mening geregeringen till känna med anledning av motionerna 1990/91:So511(c) och 1990/91:So53 (v) yrkande 4.dels att utskottet under mom. 3 bort hemställa3. beträffande den rättskemiska laboratorieverksamheten iStockholmatt med anledning av motionerna 1990/91:So53 yrkande4 och 1990/91:So511 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Lokaliseringen av rättsmedicinalverket (mom. 4)(), (), () ochGöran () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Frågor om" och på s. 10 slutar med "yrkande 2." bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning atträttsmedicinalverket bör förläggas till . Utskottettillstyrker sålunda motionerna So48 (s), So49 (fp, m, c, v, mp)och So53 (v) yrkande 2.dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa3. beträffande lokaliseringen av rättsmedicinalverketatt med bifall till motionerna 1990/91:So48,1990/91:So49 och 1990/91:So53 yrkande 2 beslutar atträttsmedicinalverket skall förläggas till . Sammanfattning 1Propositionerna 1Proposition 1990/91:93 1Proposition 1990/91:100 bilaga 7 1Motioner 2Motioner väckta med anledning av proposition 1990/91:93 2Motion väckt under allmänna motionstiden 3Motioner väckta under allmänna motionstiden 3Utskottet 3Bakgrund 3Den nya myndighetens arbetsuppgifter och organisation 5Rättsodontolgi 6Rättsläkarstationernas utbildningsansvar m.m. 7Den rättskemiska laboratorieverksamheten i 8Lokaliseringen av rättsmedicinalverket 9Ledningsfunktionen m.m. 10Förening av vissa tjänster 11Rättsmedicinalverkets styrelse 11Rättsläkarnas jourtjänstgöring 12Medelsanvisning m.m. 13Övriga frågor 13Hemställan 15Reservationer17