bet · GF01AU1 · 1991-11-05 00:00:00 — Medbestämmande och anställningsskydd m.m. I detta betänkande behandlas 28 motioner från den allmännamotionstiden vid föregående . Motionerna rörmedbestämmandelagen, lagen om anställningsskydd,förtroendemannalagen och lagen om styrelserepresentation för deprivatanställda. I motionerna redovisar moderatasamlingspartiet, liberalerna och sin syn påbehovet av förändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen.Förslag till förändringar framförs också av ochmiljöpartiet de gröna. Dessutom begärs i enskilda motioner meraavgränsade förändringar på området.Med hänvisning till att regeringen inlett ettöversynsarbete avseende medbestämmandelagen och den centralaarbetsrättsliga lagstiftningen i övrigt och att någon åtgärdfrån sida därför inte kan anses behövlig avstyrkssamtliga parti- och kommittémotioner. Även övrigamotionsyrkanden avstyrks.Socialdemokraterna har avgett reservationer i fråga ommotiveringen. En meningsyttring har avlämnats av . 1990/91:A208 av m.fl. (c) vari yrkas5. att hos regeringen begär att en parlamentarisktsammansatt kommitté tillkallas, med direktiv att genomföra entotal översyn av arbetsrättslagstiftningen, i enlighet med vad imotionen anförts.1990/91:A271 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna att,i anslutning till paragraf 7 i anställningsskyddslagen,arbetsskada under inga omständigheter skall kunna godtas somsaklig grund för uppsägning av anställning.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf355.1990/91:A701 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn av lagen omanställningsskydd.1990/91:A707 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till förändringav medbestämmandelagens förhandlingsregler i enlighet med vad imotionen anförts,2. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning om negativ föreningsrätt,3. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning mot organisationsklausuler,4. att beslutar att 6§ första och andra styckenalagen (1987:1245) om styrelserepresentation för deprivatanställda får följande lydelse: Beslut om inrättande avstyrelserepresentation för de anställda fattas av lokalarbetstagarorganisation som är bunden av kollektivavtal iförhållande till företaget och företräder minst hälften av deanställda vid företaget eller av flera sådanaarbetstagarorganisationer som tillsammans har denna omfattning.Rör beslutet moderföretag fattas det av lokalarbetstagarorganisation, som är bunden av kollektivavtal iförhållande till företag inom koncernen och företräder mer änhälften av koncernens anställda, eller av flera sådanaorganisationer som tillsammans har denna omfattning.,5. att beslutar att 8§ andra stycket sistameningen lagen (1987:1245) om styrelserepresentation för deprivatanställda får följande lydelse: Om andra sådanaorganisationer företräder mer än en tjugondel av dekollektivavtalsbundna arbetstagarna får dock de som företräderdet största antalet arbetstagare av dessa organisationer utsevardera en suppleant.,6. att beslutar att följande mening läggs till sisti 8§ tredje stycket lagen (1987:1245) omstyrelserepresentation för de privatanställda: Om andra sådanaorganisationer företräder mer än en tjugondel av dekollektivavtalsbundna arbetstagarna får dock de som företräderdet största antalet arbetstagare av dessa organisationer utsevardera en suppleant.,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om MBL inom offentlig sektor,8. att beslutar att 14§ andra stycket lagen(1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda fårföljande lydelse: Är ett företags verksamhet av sådan natureller har sådant ändamål som avses i 2§ lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet, fårarbetstagarrepresentanterna inte delta i behandling avfråga som rör verksamhetens mål och inriktning.,9. att hos regeringen begär förslag om avskaffandeav vetorättsreglerna i medbestämmandelagen i enlighet med vad imotionen anförts,10. att beslutar att 15§ lagen (1987:1245) omstyrelserepresentation för de privatanställda får följandelydelse: En arbetsgivare eller en arbetstagarorganisation sombryter mot denna lag, arbetsgivarorganisation genom attförhindra de anställda sin rätt till styrelserepresentation,skall betala ersättning för den skada som uppkommer.Skadeståndet kan avse både ersättning för den förlust somuppkommer och ersättning för den kränkning som lagbrottetinnebär. Om det är skäligt kan skadeståndet sättas ned ellerbortfalla helt. En arbetstagarorganisation kan dock inte medstöd av denna lag kräva skadestånd av annanarbetstagarorganisation.,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn av de arbetsrättsligaskadestånden,12. att hos regeringen begär förslag om förändringav 60§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ienlighet med vad i motionen anförts.1990/91:A710 av m.fl. (m,fp,c) variyrkas att hos regeringen anhåller om förslag tilllagstadgad negativ föreningsrätt.1990/91:A711 av m.fl. (m,fp,c) variyrkas att hos regeringen begär förslag till förbud motblockad av företag utan fackligt ansluten för dess vägran attteckna avtal separat eller via arbetsgivarorganisation.1990/91:A712 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att de fackliga organisationerna har rätt att utse ombudför den yttre miljön.1990/91:A716 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om fackligvetorätt mot utflyttning av verksamhet till annat land,2. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning som ålägger svenska transnationella företag samtutländska transnationella företag verksamma i attbekosta de fackliga organisationernas samarbete inom koncernen.1990/91:A718 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av lagstiftning om koncernfackligt samarbete övernationsgränserna.1990/91:A730 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om finansieringen av regionala fackligaförtroendemän.1990/91:A731 av m.fl. (fp,m,c) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till ändringar i 6§lagen om anställningsskydd så att förlängning avprovanställningstiden medges i enlighet med vad som anförts imotionen.1990/91:A733 av m.fl. (fp,m,c) variyrkas att hos regeringen anhåller om förslag tillförtydligande av begreppet motpart i 45§ MBL i enlighet medvad som anförts i motionen.1990/91:A734 av m.fl. (fp,m,c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tilläggsdirektiv till konkurrenskommitténavseende konkurrensbegränsningar orsakade avarbetsmarknadslagstiftningen.1990/91:A737 av m.fl. (m,fp,c) vari yrkasatt hos regeringen anhåller om sådana ändringar i39§ medbestämmandelagen att arbetstagarorganisation inte gesmöjlighet att utestänga företag utan kollektivavtal/separatavtalfrån att konkurrera om entreprenader på likvärdiga villkor.1990/91:A739 av m.fl. (fp,m,c) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till lagstiftning omförbud mot blockad av enmansföretag för dess vägran att tecknaavtal separat eller via arbetsgivarorganisationen.1990/91:A740 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär en översyn av effekternaav lagen om anställningsskydd i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att hos regeringen begär förslag till ändringar ilagen om anställningsskydd (1982:80) i syfte att åstadkommaförenklingar,3. att hos regeringen begär en översyn avarbetstagarbegreppet i lagen (1982:80) om anställningsskydd ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag till ändring i1§ lagen (1982:80) om anställningsskydd i enlighet med vad imotionen anförts angående utvidgning av de kategorier som ärundantagna i lagen,5. att hos regeringen begär förslag till ändring avlagen (1982:80) om anställningsskydd i enlighet med vad imotionen anförts angående ändring av de s.k.turordningsreglerna,6. att hos regeringen begär förslag till ändringar ilagen om anställningsskydd (1982:80) i enlighet med vad imotionen anförts om saklig grund för uppsägning,7. att hos regeringen begär förslag till ändringar ilagen (1982:80) om anställningsskydd i enlighet med vad imotionen anförts angående permittering,8. att hos regeringen begär förslag till ändringar ilagen (1982:80) om anställningsskydd i enlighet med vad imotionen anförts angående anställningar vid arbetstoppar,9. att hos regeringen begär förslag till ändringar ilagen (1982:80) om anställningsskydd i enlighet med vad somanförts i motionen angående generella regler för sex månadersprovanställning,10. att hos regeringen begär förslag till ändringari lagen (1982:80) om anställningsskydd i enlighet med vad som imotionen anförts angående möjligheter till provanställning i upptill för vissa kategorier.1990/91:A742 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lagen om styrelserepresentation för deprivatanställda,2. att beslutar att upphäva 13§ första stycketlagen om styrelserepresentation för de privatanställda, omdeltagande i beredningsorgan,3. att beslutar att ändra 6§ första stycket lagenom styrelserepresentation för de privatanställda så att beslutom inrättande av styrelserepresentation för de anställda endastkan fattas av lokal arbetstagarorganisation eller lokalaarbetstagarorganisationer som företräder minst hälften av deanställda, samt att motsvarande ändring införs i andra stycket,4. att beslutar att ändra 9§ första stycket lagenom styrelserepresentation för de privatanställda så attarbetstagarrepresentanterna skall utses bland de anställda vidföretaget eller, i fråga om moderföretag, inom koncernen,5. att beslutar att 14§ andra stycket lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda skall ha följandelydelse: Om ett företags verksamhet är av sådan natur eller harsådant ändamål som avses i 2§ lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet, får arbetstagarrepresentanternainte delta i behandlingen av en fråga som gäller verksamhetensmål och inriktning.,6. att beslutar att upphäva 15§ lagen omstyrelserepresentation för de privatanställda, med hänvisningtill vad i motionen anförts angående skadestånd.1990/91:A745 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredning med uppgiftatt skyndsamt framta förslag till sådana ändringar i denarbetsrättsliga lagstiftningen att en rimligare relation uppnåsmellan mindre arbetsgivare och arbetstagare när det gällerskadestånd enligt vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär att denna utredningockså skall ges i uppdrag att utreda eventuellt missbruk av såkallade informella skadestånd i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att beslutar återinföra arbetsgivarensavdragsrätt för allmänna skadestånd inom arbetsrätten.1990/91:A746 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändringar i det arbetsrättsligakoncernbegreppet.1990/91:A749 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av bestämmelserna i lagen omanställningsskydd så att den ger möjlighet att anställa cheferunder begränsad tid med bibehållen tillsvidareanställning ibotten.1990/91:A750 av och Bo Finnkvist (s)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av lagstiftning avkoncernfackligt samarbete över nationsgränserna.1990/91:A753 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av lagen omanställningsskydd vad avser uppsägning och avsked avarbetstagare i förtroendeställning samt vad avser skadeståndensstorlek härvid i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:A755 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medbestämmandelagens allmänna utformning,2. att hos regeringen begär förslag till ändring ilagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet för attsäkerställa den negativa föreningsrätten,3. att hos regeringen begär förslag till ändring ilagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet så att s.k.organisationsklausuler förbjuds,4. att hos regeringen begär förslag till ändring ilagen om medbestämmande i arbetslivet (1976:580) i enlighet medvad som i motionen anförts angående avdrag på lön förfackföreningsavgifter,5. att hos regeringen begär förslag till ändring ilagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet i enlighet medvad som i motionen anförts angående arbetstagarnasrepresentation,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående fackliga stridsåtgärder,8. att beslutar att 60§ lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet skall ha den lydelse angåendearbetsrättsliga skadestånd som den hade ,9. att hos regeringen begär förslag till förbud motblockad av enmansföretag och företag med anställdafamiljemedlemmar i enlighet med vad som anförts i motionen,10. att hos regeringen begär utredning om ochförslag till begränsning av facklig organisations rätt attgenomföra blockad av företag enligt vad som anförts i motionen,11. att beslutar att upphäva reglerna om fackligvetorätt i 38--40§§ lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet,12. att hos regeringen begär en översyn avskadeståndsreglerna i den arbetsrättsliga lagstiftningen ienlighet med vad som i motionen anförts,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ideella skadestånd,14. att hos regeringen begär förslag tilllagändringar om medbestämmande för arbetstagare inom offentligförvaltning i enlighet med vad som i motionen anförts,15. att hos regeringen begär förslag till ändring ilagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet vad gällerförhandlingsplikt vid chefstillsättningar i enlighet med vad somi motionen anförts.1990/91:A756 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär en parlamentariskutredning om den arbetsrättsliga lagstiftningen i enlighet medvad som i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsmarknadslagarnas nuvarandeutformning och effekter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsmarknadslagarnas framtidautformning.1990/91:A757 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att företag som är enmansföretag och/ellersaknar kollektivavtal inte får diskrimineras,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en kraftig höjning av skadeståndsbeloppenvid arbetsrättsliga konflikter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om generell rätt till provanställning.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N291.1990/91:A761 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nordisk koncernfacklig verksamhet.1990/91:A762 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konsumentombud.1990/91:A764 av och () variyrkas1. att hos regeringen begär förslag till ändring avlagen om anställningsskydd för att förhindra att uppsägning skermed hänvisning till arbetsbrist utan att arbetsbristen klart hardokumenterats samt att lokal fackförening givit sitt medgivande,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om anställningsskydd att förbud införs mot attlägga ut arbetsuppgifter på icke-anställd arbetskraft undertidsperiod då företrädesrätt till återanställning gäller ienlighet med vad som anförts i motionen. InledningUtskottet behandlar i detta betänkande 28 motioner väcktaunder den allmänna motionstiden . De innefattar 74yrkanden avseende den arbetsrättsliga lagstiftningen. Det gällerkrav och synpunkter hänförliga till lagarna om medbestämmande iarbetslivet (MBL), anställningsskydd (LAS), fackligförtroendemans ställning på arbetsplatsen (förtroendemannalagen)och om styrelserepresentation för de privatanställda(styrelserepresentationslagen). Vissa yrkanden tar sikte på meraövergripande förändringar av lagstiftningen medan andra gällerenskilda bestämmelser i lagarna.Ett stort antal av de frågor som tas upp i betänkandet harbehandlats tidigare av utskottet.BakgrundUnder genomfördes en omfattande reformering av denarbetsrättsliga lagstiftningen. 1974 kom lagen omanställningsskydd. Genom lagen fastställdes som en grundläggandeprincip att en uppsägning från arbetsgivarens sida skall varasakligt grundad och att anställning tills vidare, dvs. fastanställning, skall vara den normala anställningsformen. Viduppsägning på grund av arbetsbrist gäller vissaturordningsregler där huvudprincipen är att den som anställtssenast blir den som får gå först.Samtidigt med anställningsskyddslagen antogs lagen om vissaanställningsfrämjande åtgärder (främjandelagen).Samma år trädde även förtroendemannalagen i kraft. Lagen hartill syfte att underlätta facklig verksamhet. Den innehållerregler om de fackliga förtroendemännens rätt till ledighet frånarbetet för det fackliga uppdraget, i vissa fall med bibehållenlön.Medbestämmandelagen (MBL) antogs av våren 1976.Lagstiftningen byggde i stora delar på arbetsrättskommitténsbetänkande (SOU 1975:1) Demokrati på arbetsplatsen. MBLinnehåller de grundläggande reglerna om föreningsrätt ochförhandlingsrätt, om kollektivavtal, fredsplikt, medling iarbetstvister och om skadestånd och andra påföljder. I dessadelar är reglerna hämtade från den tidigare s.k.arbetsfredslagstiftningen. Den andra gruppen av regler avser detsom benämns arbetstagarnas medbestämmanderätt. Hit hör reglernaom den förstärkta förhandlingsrätten för arbetstagarsidan och omrätten till fortlöpande information om arbetsgivarensverksamhet. Lagen innehåller även regler om tolkningsföreträdeför arbetstagarsidan i vissa tvister och om facklig vetorätt videntreprenader.Samtidigt med MBL antog lagen om offentliganställning (). Båda lagarna trädde i kraft den 1 januari1977.I samband med antagandet av MBL tillsattes en ny kommitté, () med uppgift att fortsättautredningsarbetet på det arbetsrättsliga området.Till 1970-talets arbetsrättsliga lagstiftning hör också 1976års lagar om styrelserepresentation för de anställda iaktiebolag och ekonomiska föreningar resp. i bankinstitut ochförsäkringsbolag. Lagarna ersatte tidigare försökslagstiftningpå området. Genom lagarna fick arbetstagarna möjlighet tillmedinflytande genom rätten att utse ledamöter i bolagensstyrelser.Nämnas bör också semesterlag och arbetsmiljölagen,som trädde i kraft . Under detta årtionde kom också lagen omarbetstagares rätt till ledighet för utbildning(studieledighetslagen), som antogs 1974, och lagen om rätt tillledighet för vård av barn (föräldraledighetslagen), som antogs1978. Slutligen antogs 1979 lagen om jämställdhet mellan kvinnoroch män i arbetslivet (jämställdhetslagen).Våren 1982 ersattes anställningsskyddslag med en nylag som dock i stora delar motsvarade den äldre lagen. Vissalättnader infördes i fråga om möjligheten att tidsbegränsaanställningar. Anställningsavtal vid tillfällig arbetsanhopningblev tillåtna, dock sammanlagt högst under två år.Lagen öppnade också möjligheter att provanställa arbetstagare ihögst sex månader.1982 antogs även en ny arbetstidslag.Flera av medbestämmandelagens regler är dispositiva. En avhuvudtankarna i lagen är att det lagfästa medbestämmandet skallvidareutvecklas genom centrala och lokala kollektivavtal ochdärmed anpassas till de särskilda förhållanden som råder inomolika delar av arbetsmarknaden. Ett medbestämmandeavtal på denprivata sektorn lät emellertid vänta på sig. Efter många årsförhandlingsarbete med flera strandningar träffades under våren1982, dvs. efter MBLs ikraftträdande, ettmedbestämmandeavtal mellan SAF och LO/PTK, det s.k.utvecklingsavtalet.Detta år överlämnade också NARK sitt slutbetänkande (SOU1982:60) MBL i utveckling. Under utredningens gång hadelagutkast utarbetats bl.a. i fråga om en mer genomfördintegrering av informationsrätten med den primäraförhandlingsrätten samt om förhandlingsrätten på koncernnivå. Ioch med tillkomsten av utvecklingsavtalet bestämde sig kommitténför att inte lägga fram några lagförslag i dessa delar. Endastbeträffande rätten att innehålla intjänad lön som stridsåtgärdoch den s.k. tvåhundrakronorsregeln föreslogs lagstiftning.När socialdemokraterna övertog regeringsmakten hösten 1982hade 1970-talets arbetsrättslagstiftning således varit itillämpning . På anställningsskyddets område hade enganska omfattande praxis utbildats genom arbetsdomstolens (AD)rättstillämpning. Det gällde framför allt den närmare innebördenav begreppet saklig grund för uppsägning och det lagligautrymmet för tidsbegränsade anställningar. Flera principiellaavgöranden rörande medbestämmandelagen förelåg också . De avsåg t.ex. gränsdragningen mellanarbetstagarinflytandet och den politiska demokratin -- enuttolkning av 1 § som anger lagens tillämpningsområde tillförhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare --, innebördenav reglerna om den förstärkta förhandlingsrätten, vetorätten videntreprenader och skadeståndet vid arbetstagares deltagande iolovliga strejker. Medbestämmandelagen hade på den punkteninneburit att den tidigare övre gränsen på . tagits bort.AD hade dock i ett antal domar uttalat att detta belopp skullebetraktas som normalpåföljd.Eftersom lagarna omfattade även sådana områden som tidigarevarit oreglerade och hade verkningar som inte alltid hade kunnatförutses är det kanske inte förvånande att lagstiftningen hadegett upphov till en fortlöpande allmän debatt. Vissa avgörandenav AD hade väckt särskild uppmärksamhet, däribland de s.k.chefstillsättningsdomarna. Kritiska synpunkter hade framförtsfrån både arbetstagar- och arbetsgivarsidan och från skilda hållhade röster höjts för att lagstiftningen borde ändras ellerkompletteras i olika hänseenden.De motioner som skulle ta ställning till hösten 1982speglade i viss mån denna debatt. Socialdemokraterna pekade påen rad förändringar som enligt deras mening borde komma tillstånd. Även från borgerligt håll förelåg motioner med krav påförändringar i vissa angivna hänseenden. Också från dåvarandevänsterpartiet kommunisternas (vpk) sida fanns motioner med kravpå förstärkta fackliga rättigheter.En utskottsmajoritet av socialdemokrater och vpk avstyrkte deväckta s-motionerna med motiveringen att de initiativ ochuppslag som innefattades i motionerna kunde tas upp till ensamlad prövning i en av regeringen tillsatt beredningsgrupp.Till saken hörde också de ändrade förutsättningar somutvecklingsavtalet mellan SAF och LO/PTK inneburit. Även övrigamotioner avslogs.Under tiden kan sägas att den allmänna debattenklingat av något. I har emellertid fortlöpandeframställts krav på mer eller mindre genomgripande förändringari lagstiftningen. Utskottet återkommer till detta.Nyare arbetsrättslig lagstiftningDen arbetsrättsliga lagstiftningen har förnyats också underdet fortsatta och , om än i ettbetydligt lugnare tempo och utan att det varit fråga om mergenomgripande förändringar.MBL ändrades med verkan då det infördes förbudför arbetsgivaren att som en stridsåtgärd hålla inne intjänadlön. återinfördes den övre gränsen om . somskadestånd vid olovlig stridsåtgärd. Högre belopp kan komma ifråga endast i vissa allvarliga fall. Detta år slopades även dentidigare avdragsrätten för allmänna skadestånd genom en ändringi kommunalskattelagen.Våren 1991 antog genom vissa ändringar i MBL dens.k. som ger de fackliga organisationerna nyamöjligheter att kräva att svensk lag och svenska avtal skallgälla i arbetsförhållanden med internationell anknytning. Syftetär bl.a. att förhindra social dumpning.I samband med antagandet av en ny arbetsförmedlingslag,likaledes , förstärktes de fackliga rättigheterna närarbetsgivaren skall anlita extern arbetskraft. En ändring i 38 §MBL innebär ökade möjligheter till förhandling vid anlitande avuthyrd arbetskraft. Bestämmelserna har ännu inte trätt i kraft.Som nämnts tidigare antog en nyanställningsskyddslag 1982. En lagändring 1984 gälldeinkomsttryggheten vid permittering. Annars har endast mindreförändringar gjorts.