bet · GE01UbU16 · 1991-05-21 00:00:00 — Tillgång och efterfrågan på praktik har inteöverensstämt och därmed har kvaliteten fått vika. mening är det väsentligt att omvärlden, företagen,får tid för att utveckla och garantera hög kvalitet på deyrkesförberedande programmen.Detta bör med bifall till motion 1990/91:Ub132yrkande 24 och med anledning av proposition 1990/91:85 ochmotion 1990/91:Ub115 yrkande 2 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:15. beträffande arbetsplatsförlagd utbildningatt med bifall till motion 1990/91:Ub132 yrkande 24och med anledning av proposition 1990/91:85 och motion1990/91:Ub115 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,5. Huvudmannaskapet för nationella program som avsernaturbruk och omvårdnad samt landstingens huvudmannaskap förviss riksrekryterande gymnasial utbildning (mom.29 och 30), och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.50börjar med "Utskottet vill erinra" och på s.51 slutar med"betecknade lydelse" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att landstingensuppgifter skall renodlas till att gälla frågor rörande vård. Ikonsekvens härmed bör gymnasieutbildning inte ske ilandstingens regi utan överföras till kommunerna eller annanhuvudman. Detta är enligt utskottets uppfattning än merangeläget då vissa utbildningar med likartat innehåll ochlikartade krav på investeringar annars kan komma att bedrivasav både kommuner och landstingskommuner.Utskottet föreslår således att med bifall tillmotion 1990/91:Ub126 yrkande 8 avslår det i proposition1990/91:85 framlagda förslaget till lag om ändring i skollagensåvitt avser 5kap.6§.Landstingens begränsade -- -- -- (=utskottet) -- -- -- iFalun.Mot bakgrund av det gjorda ställningstagandet angåenderenodling av landstingens uppgifter avstyrker utskottetmotionsyrkandena.dels att moment 29 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:29. beträffande huvudmannaskapet för nationella program somavser naturbruk och omvårdnadatt med bifall till motion 1990/91:Ub126 yrkande 8avslår det i proposition 1990/91:85 framlagda förslaget tilllag om ändring i skollagen såvitt avser 5kap.6§,dels att moment 30 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:30. beträffande landstingens huvudmannaskap för vissriksrekryterande gymnasial utbildningatt avslår motionerna 1990/91:Ub116 yrkande 1delvis och 1990/91:Ub137,6. Vissa extra medel till utrustning, m.m. (mom. 32)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52börjar med "Utskottet avstyrker" och slutar med "skälmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att lärarna inomgymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen har ennyckelroll i genomförandet av reformeringen av gymnasie- ochvuxenutbildningen. De måste därför ges möjlighet till relevantfortbildning i den omfattning som krävs. Det är enligtutskottets uppfattning därför motiverat att det tillfortbildning av lärare anslås ytterligare 50 milj.kr. undergenomförandeperioden utöver regeringens förslag.Utskottet konstaterar vidare att utrustningsbehovet är mycketstort inom gymnasieskolan. Mot den bakgrunden finner utskottetdet motiverat att under reformens genomförandeperiodanslår ytterligare 50 milj.kr. utöver regeringens förslag förextra stimulansbidrag till kommunerna för inköp av utrustning.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion1990/91:Ub149 yrkandena 15 och 16 som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 32 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:32. beträffande vissa extra medel till utrustning, m.m.att med bifall till motion 1990/91:Ub149 yrkandena15 och 16 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Tidpunkten för avveckling av den statliga regleringen avgymnasieorter (mom.34)och i (båda c)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.52börjar med "Föredragande statsrådet" och på s.53 slutar med"ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna" bort ha följandelydelse:Regeringens förslag till tidpunkt för avvecklingen av denstatliga regleringen av nuvarande gymnasieorter innebär att enkommun som är beredd att starta egen gymnasieskola måsteträffa samverkansavtal med andra kommuner om gymnasieutbildningför sina elever av reformensgenomförande, dvs. 1992/93. Först därefter är det möjligt attstarta gymnasieutbildning i egen regi. Enligt utskottets meningär detta ett olämpligt förfarande, varför den statligaregleringen av nuvarande gymnasieorter bör avvecklas samma årsom reformen inleds, dvs. fr.o.m. /93.Utskottet föreslår således att med bifall tillmotion 1990/91:Ub147 yrkande 17 antar det i proposition1990/91:85 framförda förslaget till lag om ändring i skollagenmed den ändringen att punkt 4 i ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna erhåller i bilaga 8 som Reservanternasförslag betecknade lydelse.dels att moment 34 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:34. beträffande tidpunkten för avveckling av den statligaregleringen av gymnasieorteratt med bifall till motion 1990/91:Ub147 yrkande 17antar det i proposition 1990/91:85 framförda förslaget till lagom ändring i skollagen med den ändringen att punkt 4 iikraftträdande- och övergångsbestämmelserna erhåller i bilaga 8som Reservanternas förslag betecknade lydelse,8. Grundläggande vuxenutbildning (mom.36)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 54börjar med "Utskottet delar" och på s. 55 slutar med "detavstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att alla vuxna somsaknar sådana kunskaper och färdigheter som normalt uppnås inomgymnasieskolans kärnämnen skall ha rätt att delta ivuxenutbildning i dessa ämnen. Sådan utbildning bör därför ingåi begreppet grundläggande vuxenutbildning. Regeringen böråterkomma till med förslag om sådan ändring avskollagen att vuxenutbildning motsvarande gymnasieskolanskärnämnen omfattas av samma rättigheter för medborgarna ochsamma skyldigheter för kommunerna som när det gäller den ipropositionen föreslagna grundläggande vuxenutbildningen.Regeringen bör även återkomma med förslag om en höjning avsektorsbidraget till kommunerna motsvarande detta ökadeåtagande. Vad utskottet här anfört bör med bifalltill motion 1990/91:Ub149 yrkande 10, med anledning av motion1990/91:Ub218 och med avslag på proposition 1990/91:85 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 36 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:36. beträffande grundläggande vuxenutbildningatt med bifall till motion 1990/91:Ub149 yrkande10, med anledning av motion 1990/91:Ub218 och med avslag påproposition 1990/91:85 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,9. Samverkan mellan olika utbildningsanordnare (mom.43), och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 60börjar med "Utskottet vill för" och slutar med "tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:Många av de ungdomar som är arbetslösa skullemed en bättre utbildning bli mer attraktiva på arbetsmarknaden.Det är därför enligt utskottets mening nödvändigt att i ensituation med växande arbetslöshet utnyttja alla möjlighetertill utbildning.Det finns många anordnare av vuxenutbildning. Med enbättre samordning av insatserna skulle de få bättreförutsättningar att möta behoven hos både individer ocharbetsliv. För att kunna genomföra detta är det enligtutskottets uppfattning nödvändigt att se över gränsdragningen,rollfördelningen och möjligheterna till samordning mellan deolika anordnarna av vuxenutbildning. Detta bör medbifall till motionerna 1990/91:Ub126 yrkande 7, 1990/91:Ub203yrkande 6, 1990/91:Ub269, 1990/91:Ub300, 1990/91:Ub334 och1990/91:Ub340 samt med anledning av proposition 1990/91:85och motionerna 1989/90:Ub241, 1990/91:Ub811 yrkande 1 och1990/91:Ub817 yrkande 2 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 43 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:43. beträffande samverkan mellan olikautbildningsanordnareatt med bifall till motionerna 1990/91:Ub126yrkande 7, 1990/91:Ub203 yrkande 6, 1990/91:Ub269,1990/91:Ub300, 1990/91:Ub334 och 1990/91:Ub340 samt medanledning av proposition 1990/91:85 och motionerna1989/90:Ub241, 1990/91:Ub811 yrkande 1 och 1990/91:Ub817yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Åldersgräns för studier inom vuxenutbildning(mom.44)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.61börjar med "Med hänvisning" och slutar med "första stycket"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att åldersgränserna skall slopas helt för attmöjliggöra flexibilitet och samarbete mellan komvux ochgymnasieskolan. Att starta vid på komvux liksom pågymnasiet är oförklarliga åldersgränser som inte kan motiverasi den nya flexibla gymnasieskolan, därför skall dessa hinderbort. Utskottet anser också att det skall vara möjligt attstudera och göra studieavbrott, och då skall det inte finnaskonstlade åldersgränser mellan komvux och gymnasieskolan.Utskottet föreslår att med bifall till motion1990/91:Ub132 yrkande 23 avslår proposition 1990/91:85 i dennadel.dels att moment 44 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:44. beträffande åldersgräns för studier inom kommunalvuxenutbildningatt med bifall till motion 1990/91:Ub132 yrkande 23avslår proposition 1990/91:85 i denna del,11. Studerandes rätt till inflytande (mom.47)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.64börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "och 11 kap.4§" bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion 1990/91:Ub132 yrkande 6är det utskottets uppfattning att studerandeinflytandet i merövergripande frågor inom skolan bäst kommer till uttryck isjälvstyrande skolor med en styrelse på varje skola. Elevernaföreträds med egna representanter i denna styrelse. Tillsammansmed personalen på varje skola får eleverna genom styrelseninflytande över skolans verksamhet, budget, innehållet i skolansamt andra frågor som rör skolverksamheten och skolans miljö.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen dels med avslag på motion 1990/91:Ub149 yrkande 2antar det i proposition 1990/91:85 framlagda förslaget till lagom ändring i skollagen såvitt avser 5kap. 2§ och 11kap.4§, dels med bifall till motion 1990/91:Ub132 yrkande 6 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omelevens inflytande i en styrelse på varje skola.dels att moment 47 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:47. beträffande studerandes rätt till inflytandeatt dels med avslag på motion 1990/91:Ub149 yrkande2 antar det i proposition 1990/91:85 framlagda förslaget tilllag om ändring i skollagen såvitt avser 5kap. 4§, dels med bifall till motion 1990/91:Ub132yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om elevens inflytande i en styrelse på varjeskola,12. Behörighets- och betygsfrågor (mom.51)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.68börjar med "I 5 kap." och slutar med "yrkande 16" bort haföljande lydelse:Det är viktigt att alla som påbörjar studier i högskolan harde förkunskaper som krävs för att genomföra studierna. Detfinns enligt utskottets mening ingen garanti för att de som hartreårig gymnasieutbildning kommer att ha sådana förkunskaper.Utskottet anser i likhet med motionärerna att förslaget att geallmän behörighet till alla elever som fullföljt ett treårigtprogram i gymnasieskolan är ett skenbart likvärdighetstänkande.Vad utskottet anfört om behörighets- och betygsfrågor börriksdagen med bifall till motion 1990/91:Ub132 yrkande 16 ochmed avslag på proposition 1990/91:85 i denna del som sin meningge regeringen till känna.dels att moment 51 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:51. beträffande behörighets- och betygsfrågoratt med bifall till motion 1990/91:Ub132 yrkande 16och med avslag på proposition 1990/91:85 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Urval vid intagningen till gymnasieskolan (mom.52)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 68börjar med "Utskottet finner" och slutar med "tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att tiden nu är mogen att ta ställning tillden principiella frågan om betygen skall användas somurvalsinstrument till och inom gymnasieskolan.Behovet av urval vid intagningen till gymnasieskolan harunder senare år minskat. Genom att kommunerna nu blir skyldigaatt erbjuda alla sina ungdomar gymnasieutbildning och attplaneringen av antalet platser blir väsentligt smidigare ochflexiblare bör behovet av urval ytterligare minska. Trots dettakan det även komma att finnas ett behov av urvaltill vissa program i gymnasieskolan liksom behovet kan uppståinom vissa program när det gäller grenvalet.Utskottet anser att betyg inte skall användas somurvalsinstrument vare sig när det gäller sökande till ettnationellt program eller när det gäller sökande till en vissgren inom ett program. Detta bör gälla oavsett om riksdagensenare beslutar om att betyg även i forsättningen skall ges igrundskolan. Den betygsberedning som är tillsatt har som enuppgift att föreslå urvalskriterier för en betygsfri intagning.Beredningens arbete bör avvaktas innan beslut tas om vilkaurvalskriterier som skall användas i stället för betyg.Vad utskottet här anfört bör med bifall till motion1990/91:Ub149 yrkande 9 och med avslag på motionerna1989/90:Ub621 yrkande 3, 1990/91:Ub122 och 1990/91:Ub816yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 52 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:52. beträffande urval vid intagningen till gymnasieskolanatt med bifall till motion 1990/91:Ub149 yrkande 9och med avslag på motionerna 1989/90:Ub621 yrkande 3,1990/91:Ub122 och 1990/91:Ub816 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,14. Betyg i vuxenutbildningen (mom.54)(), (), BirgittaRydle (m), (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.68börjar med "Utskottet hänvisar" och på s. 69 slutar med "denavstyrks" bort ha följande lydelse:Inom vuxenutbildningen sätts betyg enligt olikabetygsprinciper. Som exempel kan nämnas att inom etapp 1tillämpas endast ett betyg -- godkänd -- vilket kan betraktassom ett målrelaterat betyg. Inom övriga etapper tillämpas ettrelativt betygssystem motsvarande gymnasieskolans femgradigaskala. Inom yrkesinriktade kurser används såväl en femgradigskala som betygen godkänd eller icke godkänd.Utskottet anser att då studier inom komvux även i framtidenkommer att leda till formell kompetens bör i konsekvens meddetta samma betygsprinciper användas i ungdomsskolan ochvuxenutbildningen. Detta bör med bifall till motion1990/91:Ub126 yrkande 6 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 54 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:54. beträffande betyg i vuxenutbildningenatt med bifall till motion 1990/91:Ub126 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Parlamentarisk sammansättning av en utredning omdistansundervisning (mom. 65), och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.75börjar med "Utskottet anser" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att frågan om distansundervisningen inomutbildningsväsendet är av sådan betydelse frånutbildningspolitisk synpunkt att en utredning, förutom expertisfrån olika relevanta områden, även bör ha parlamentariskförankring. Detta bör med bifall till motion1990/91:Ub246 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 65 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:65. beträffande parlamentarisk sammansättning av enutredning om distansundervisningatt med bifall till motion 1990/91:Ub246 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. som lokaliseringsort för ett eventuelltframtida resurscenter för distansundervisning (mom.66)(), (), BirgittaRydle (m), (m), () och YlvaJohansson (v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 75börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "yrkande 7delvis" bort ha följande lydelse:Innan behovet av en fristående organisation för utveckling avdistansundervisning har utretts är det enligt utskottetsmening varken nödvändigt eller lämpligt att binda sig förlokaliseringen av en sådan organisation. Detta bör riksdagenmed avslag på proposition 1990/91:85 och motionerna1990/91:Ub120 samt 1990/91:Ub628 yrkande 7 (delvis) som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 66 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:66. beträffande som lokaliseringsort för etteventuellt framtida resurscenter för distansundervisningatt med avslag på proposition 1990/91:85 ochmotionerna 1990/91:Ub120 samt 1990/91:Ub628 yrkande 7 (delvis)som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Anslagsbeloppet under Bidrag till driften avvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda (mom.70)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 77börjar med "Utskottet hänvisar" och slutar med "38563000kr." bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att nuvarandevuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda bör utökas såatt den kan komma alla berättigade till del. Utöver medel förutvidgningen till träningsskolenivån bör anslaget därförtillföras ytterligare 30 milj.kr. för utökning av nuvarandevuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda. Mot dennabakgrund föreslår utskottet att med bifall tillmotionerna 1990/91:Ub174 och 1990/91:Ub221 yrkande 1 och medanledning av proposition 1990/91:85 till Bidrag till driftenav vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda /92 anvisar ett förslagsanslag på (38563000+ 30000000 =) 68563000 kr.dels att moment 70 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:70. beträffande anslagsbeloppet under Bidrag till driftenav vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstördaatt med bifall till motionerna 1990/91:Ub174 och1990/91:Ub221 yrkande 1 och med anledning av proposition1990/91:85 till Bidrag till driften av vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,18. Samhällsundervisningen inom undervisningen av invandrarei svenska språket (mom. 73)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 78börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "utskottetmotionen" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att undervisningenom våra synliga och osynliga lagar och om det svenska samhälletmåste förstärkas inom svenskundervisningen för invandrare föratt ömsesidiga misstolkningar av svenskars och invandraresuppförande ej skall förekomma. Detta bör med bifalltill motion 1990/91:Ub288 yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 73 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:73. beträffande samhällsundervisningen inom undervisningenav invandrare i svenska språketatt med bifall till motion 1990/91:Ub288 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. Rätten till ledighet för grundläggande svenskundervisningför invandrare och semesterlön under sådan ledighet (mom. 75)(), (), BirgittaRydle (m), (m), (), MarianneAndersson i (c) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 79börjar med "Utskottet anser" och slutar med "1990/91:Ub112"bort ha följande lydelse:Utskottet anser det uppenbart att rätten till semesterlönunder ledighet för svenskundervisning för invandrare hindrarinvandrare från att få arbete. Semesterlagen bör kunna ändraspå denna punkt utan att pågående utredningsarbete omsemesterlönegrundande frånvaro i övrigt inväntas. börhos regeringen begära förslag om detta samt om en höjning avtimersättningen vid deltagande i svenskundervisning förinvandrare som kompenserar bortfallet av semesterlön. Utskottetanser också att regeringen bör genomföra den utlovadeöversynen av lagen om ledighet för svenskundervisning förinvandrare. Vad utskottet här anfört bör med bifalltill motion 1990/91:Ub112 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 75 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:75. beträffande rätten till ledighet för grundläggandesvenskundervisning för invandrare och semesterlön under sådanledighetatt med bifall till motion 1990/91:Ub112 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Bilaga 2Bilaga 3Bilaga 4Minsta garanterade undervisningstid i timmar om 60minuter för gymnasieskolans treåriga nationella program förämnen och totaltBilaga 500>19>Estetiskt 37>Naturveten- 61>Samhällsvetenskaps-91>Övriga19>program 37>skapsprogram 61>program 91>pro-00>37>Natur- 47>Teknisk 61>Eko- 71>Huma-81>Sam-91>gram37>veten- 47>gren 61>no- 71>nis-81>hälls-37>skaplig 61>misk 71>tisk 81>veten-37>gren 61>gren71>gren 81>skaplig gren00>Ämnen:00>Svenska 28>200 37>200 47>200 61>20071>200 81>200 98>20000>Engelska 28>15037>150 47>150 61>15071>15081>150 98>11000>Samhällskunskap 28>90 37>90 47>9061>90 71>90 81>300 98>9000>Religionskunskap 28>30 37>30 47>3061>60 71>60 81>60 98>3000>Matematik 28>150 44>300/240 56>300/24061>200 71>150 81>200 98>11000>Naturkunskap 28>30 37>30 47>3061>100 71>100 81>100 98>3000>Idrott och hälsa 28>80 37>130 47>8061>130 71>130 81>130 98>8000>Estetisk verk-00>samhet 28>30 37>30 47>30 61>3071>30 81>30 98>3000>Historia 28>80 37>80 47>8061>80 71>190 81>19000>Filosofi 37>40/0 61>40/0 71>40 81>4000>Psykologi 37>0/40 61>0/40 71>4081>4000>Geografi 61>50 81>14000>Språk 2 37>190 47>190 61>190 71>19081>19000>Språk 3 68>0/19071>19000>Latin med00>allmän språk-00>kunskap/språk 4 71>240/19000>Fördjupning i00>humaniora eller00>samhällsvetenskap 71>60/110 81>6000>Fysik 37>220 47>22000>Kemi 37>180 47>14000>Biologi 37>110 47>5000>Estetiska00>ämnen 28>99000>Ekonomiska00>ämnen 68>510/32000>Miljökunskap 37>0/60 47>0/6000>Tekniska00>ämnen 37>60 47>27000>Yrkesämnen 98>137000>Individuella00>val 28>190 37>190 47>190 61>190 71>19081>190 98>19000>Lokalt till-00>lägg/ämnesan-00>knuten praktik 28>130 37>120 47>100 61>13071>100 81>130 98>13000>Summa under-00>visningstid 28>2150 37>2150 47>2150 61>215071>2150 81>2150 98>237000>Specialarbete 28>30 37>30 47>3061>30 71>30 81>30 98>3000>Totalt 28>2180 37>2180 47>2180 61>218071>2180 81>2180 98>240000>Alternativstreck innebär val mellan alternativ inom grenav program.Landstingens huvudmannaskap för viss riksrekryterandegymnasial utbildning (mom.30)Lag om ändring i skollagen (1985:1100)Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserBilaga 6Utskottets förslag:13. En landstingskommun, som vid ikraftträdandet inom singymnasieskola eller komvux bedrev riksrekryterande utbildningpå andra områden än som kan hänföras till naturbruk elleromvårdnad, får fortsätta med den utbildningen även efter den1juli 1992, förutsatt att utbildningen stod öppen för sökandefrån hela landet och förblir det.Anordnande av omvårdnadsutbildning (mom.31)Lag om ändring i skollagen (1985:1100)Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserBilaga 7Utskottets förslag:12. En kommun som vid ikraftträdandet med skolöverstyrelsensmedgivande bedrev utbildning på vårdlinjen eller påomvårdnadslinjen enligt förordningen (SÖ-FS 1988:47) medprovisoriska föreskrifter om försöksverksamhet med treårigayrkesinriktade linjer får efter den 1juli 1992 anordnautbildning på ett nationellt program som avser omvårdnad utanmedgivande från landstingskommunen.Tidpunkten för avveckling av den statliga regleringen avgymnasieorter (mom.34)Lag om ändring i skollagen (1985:1100)Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserBilaga 8Reservanternas förslag:4. Före /93 får utbildning på nationella programinte anordnas i andra kommuner än de som vid ikraftträdandethade rätt att anordna gymnasieskola enligt äldre bestämmelser.Rätten att studera inom vuxenutbildning i annankommun (mom.40)Lag om ändring i skollagen (1985:1100)11 kap. 21 § nytt andra styckeBilaga 9Utskottets förslag:21.