bet · GE01UbU7 · 1991-04-09 00:00:00 — Fördet första bör ett generellt statsbidrag utgå till kommunens hela verksamhet iform av ett utjämningsbidrag som beror på kommunens skattekraft och struktur.För det andra skall statsbidraget för skolan utgå i form av en elevpeng, likastor för hela landet och som betalas ut till den skola där eleven är inskriven.För det tredje skall statsbidrag utgå till kommunens barnomsorg. Enligtmotionärerna bör ge regeringen i uppdrag att återkomma med ettförslag till ett nytt statsbidragssystem enligt dessa principer av vilka de tvåförstnämnda delarna har relevans för skolans verksamhet.Med anledning av proposition 1990/91:18 om ansvaret för skolan har riksdagenunder innevarande fattat beslut om ett nytt statsbidragssystem förgrundskolan, gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen (bet. UbU4,rskr. avslog då en motion med likartat yrkande. Utskottet harinte funnit att något nytt har framkommit i ärendet som bör föranleda riksdagenatt ändra sitt ställningstagande i vad gäller ett nytt statsbidragssystem förskolsektorn. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1990/91:Ub813yrkande 2.Enligt motion 1990/91:Ub241 (m) yrkande 8 delvis bör statsbidragssystemet förgrundskolan konstrueras så att bidraget följer eleven till den skola som elevenväljer att fullgöra sin skolplikt vid. Ett sådant elevrelaterat statsbidragbör vara lika stort oavsett om eleven går i en fristående skola eller enkommunal.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Det nya statsbidragssystemet som träder i kraft innebär attstaten ger ett finansiellt stöd i form av ett sektorsbidrag till skolsektorn isamtliga kommuner. Utskottet har i betänkande 1990/91:UbU4 (s. 30--33)redovisat fördelarna med ett sådant generellt statsbidragssystem. Iberäkningsunderlaget för den del av det nya sektorsbidraget som avsergrundskolan ingår endast grundskoleelever. Från det totala antalet7--15-åringar i resp. kommun har avräknats elever i särskola, sameskolor,specialskolor och fristående skolor. För dessa skolformer finns på riksstatensärskilda anslag i form av s.k. verksamhetsbidrag.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1990/91:Ub241 yrkande 8 delvis.I motion 1990/91:Ub823 (fp) yrkande 17 framförs förslag om statsbidrag tillgymnasiestudier i utlandet. Enligt motionärerna bör statsbidraget generelltknytas till varje elev, och det bör följa den elev i gymnasieskolan som t.ex.under ett år studerar vid en internationell skola.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Beräkningsmodellen för det nya statsbidragssystemet när det gällergymnasieskolan baseras på grundprincipen att statsbidraget är ett finansielltstöd som skall möjliggöra för kommunerna att fullgöra en skyldighet att erbjudaalla 16--19-åringar gymnasieutbildning. Den del av sektorsbidraget som avsergymnasieskolan baseras på det årliga beräkningsunderlaget utifrån statistiskauppgifter beträffande elevantalsförändringar m.m. i kommunerna per den 31december för gymnasieskolan. Elever som gör studieuppehåll för t.ex. ett årsstudier i utlandet ingår inte i beräkningsunderlaget för gymnasieskolans deloch tillför således inte hemkommunen några resurser.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1990/91:Ub823 yrkande 17.I motion 1990/91:Ub813 (mp) yrkande 16 delvis framförs förslag omåterkommande fortbildning för lärare. En termins studier/yrkespraktik minstvart sjunde år anser motionärerna vara ett rimligt mål.Med anledning av propositionen om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18)behandlades ett liknande yrkande om fortbildning för skolväsendets personal.Utskottet anförde då (bet. UbU4 s. 56) att fortbildningen för skolans personalutgör en viktig del i en mål- och resultatorienterad styrning av skolan medutgångspunkt i lokala behov. Det är därför inte motiverat att centralt göraprioriteringar av fortbildningens inriktning för viss skolpersonal ochprecisera fortbildningens omfattning. Med samma motivering avstyrker utskottetäven motion 1990/91:Ub813 yrkande 16 delvis. Utskottet vill till detta läggaatt kommunerna från har det fulla ansvaret för skolanspersonal.I motion 1990/91:Ub804 (mp) om barnens rätt uppmärksammas vissabesparingar inom skolans område som gäller bl.a. skolmåltider ochmåltidslokaler, läromedel och skolans arbetsmiljö. Enligt motionärerna skalleleverna stå i skolans centrum och respekteras som de individer de är. Arbeteti skolan skall, framhåller motionärerna, präglas av demokrati, solidaritet,jämställdhet, positiv konfliktlösning och personligt ansvar (yrkande 3).Utskottet finner att de värderingar som enligt motionärerna skall präglaarbetet i skolan i stort överensstämmer med skolans mål och riktlinjer enligtläroplanen för (Lgr 80). När det gäller sådana frågor somstandarden på skolmåltider och läromedel samt arbetsmiljön i skolan är detangelägenheter som kommunerna själva fattar beslut om. Något uttalande avriksdagen i enlighet med motion 1990/91:Ub804 yrkande 3 anser utskottet intevara påkallat, varför det avstyrks. Frågan om stimulansbidrag tillförbättringar av den fysiska miljön i skolan behandlar utskottet i betänkande1990/91:UbU10.Enligt motion 1990/91:Ub301 (s) ger de skolungdomsförsäkringar förgrundskole- och gymnasieelever som tecknas av kommunerna mycket varierandeengångsbelopp vid invaliditet. Det är enligt motionärerna otillfredsställandeatt skolelever inte har ett tillräckligt ekonomiskt skydd. Det finns därförbehov av en avsevärt bättre, obligatorisk, trygghetsförsäkring för landetsalla skolelever.Som huvudman för skolan har kommunen ansvar för skador som kan drabbaeleverna genom vållande i skolverksamheten. Ansvaret kan täckas genomansvarsförsäkring för kommunen. Olycksfallsförsäkringar är ett frivilligtåtagande från kommunernas sida. Enligt vad utskottet erfarit har alla kommuneri landet tecknat försäkring för sina elever, men villkoren varierar. Utskottetanser att försäkringsfrågorna för skolans elever även i fortsättningen bör varaen angelägenhet. Med det anförda avstyrker utskottet motion1990/91:Ub301.6. AnslagsbeloppetRegeringen beräknar det samlade anslagsbeloppet till Bidrag till driften avdet kommunala offentliga skolväsendet för /92 till30276451000 kr.Enligt motion 1990/91:Ub824 (m) bör till förevarande anslag överföras78487000 kr. från anslaget B 4. Stöd för utveckling av skolväsendet(yrkande 13) med hänvisning till motionärernas uppfattning om särskildastimulansbidrag i skolan. Vidare bör till detta anslag överföras 50 milj.kr.från anslaget B 6. Fortbildning m.m. (yrkande 14) med hänvisning till att endel av resurserna för fortbildning bör disponeras av kommunerna. Enligtmotionärerna bör en ytterligare minskning med 50 milj.kr. utöver regeringensförslag kunna göras av anslaget i den del som avser vuxenutbildningen (yrkande15). Effektivitetsvinster bör kunna göras genom viss samordning av utbildningarinom komvux, i gymnasieskolan och inom arbetsmarknadsutbildningen. I konsekvensmed tidigare yrkande om avveckling av försöksverksamheten med treårigyrkesinriktad utbildning anser motionärerna att anslaget bör reduceras medberäknade medel för detta ändamål, dvs. (yrkande 16).Sammanfattningsvis föreslår motionärerna (yrkande 17) att anvisar ettförslagsanslag på . (+ .) för budgetåret1991/92.I motion 1990/91:Ub259 (c) avvisas regeringens förslag om besparingar inomhemspråksundervisningen och grundvuxutbildningen (yrkandena 1 delvis, 12 delvisoch 13).I motion 1990/91:Ub313 (v) avvisas regeringens förslag om besparingar medsammanlagt 355 milj.kr. inom hemspråksundervisningen resp. grundvux (yrkandena6 resp. 14 delvis). Enligt motionärerna innebär mindre klasser i skolan enkvalitetshöjning, varför statsbidraget till skolan bör tillföras ytterligaremedel i storleksordningen 700--800 milj.kr. för attgenomföra en minskning av de klasser som är större än 25 elever (yrkande12). För /92 bör anvisa 250 milj.kr. utöver vadregeringen har föreslagit under detta anslag till stöd för att möjliggöramindre klasser i (yrkande 13). bör således tillförevarande anslag anvisa totalt . )för /92.Enligt motion 1990/91:Ub813 (mp) yrkande 26 är det inte möjligt att skära nedhemspråksundervisningen i enlighet med regeringens förslag. Därför börriksdagen till förevarande anslag anvisa 150 milj.kr. utöver regeringensberäkning av medlen, dvs. för /92.Utskottet avstyrker i konsekvens med tidigare ställningstaganden dels motion1990/91:Ub824 yrkandena 13 och 14 beträffande föreslagna överföringar av medelfrån anslaget B 4. Stöd för utveckling av skolväsendet och anslaget B 6.Fortbildning m.m. (jfr bet. UbU6), dels motion 1990/91:Ub824 yrkande 16 när detgäller en reducering av anslaget med anledning av förslaget att avvecklaförsöksverksamheten med treårig yrkesinriktad utbildning, dels ock motionerna1990/91:Ub259 yrkandena 1 och 12, båda delvis, 1990/91:Ub313 yrkandena 6 och 14delvis samt 1990/91:Ub813 yrkande 26 beträffande medel utöver regeringensförslag till dels hemspråksundervisningen, dels grundvux.När det gäller förslaget i motion 1990/91:Ub824 yrkande 15 om en ytterligarebesparing med 50 milj.kr. i den del som avser vuxenutbildningen inomsektorsbidraget vill utskottet hänvisa till att kommer attbehandla bl.a. samverkan mellan olika utbildningsanordnare i proposition1990/91:85 om gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Någon besparing på dettaområde är enligt utskottets uppfattning inte motiverad.De i motion 1990/91:Ub313 (yrkandena 12 och 13) framförda förslagen ommedelsökning i syfte att göra klasserna mindre i avstyrks medhänvisning till dels utskottets tidigare uttalande om ett riktmärke förklasstorlek som knyts till läroplanen, dels vad som i övrigt gäller omkommunernas frihet att organisera klasser och skolenheter i enlighet med detnya statsbidragssystemet.Utskottet hemställer således att med bifall till proposition1990/91:100 och med avslag på motionerna 1990/91:Ub259 yrkandena 1 delvis, 12delvis och 13, 1990/91:Ub313 yrkandena 6, 12, 13 och 14 delvis, 1990/91:Ub813yrkande 26 samt 1990/91:Ub824 yrkanden 13, 14, 15, 16 och 17 till Bidrag tilldriften av det kommunala offentliga skolväsendet för /92 anvisarett förslagsanslag på . beträffande princip för besparing under anslaget Bidrag till driften avdet kommunala offentliga skolväsendetatt med anledning av motionerna 1990/91:Ub259 yrkande 1 delvis och1990/91:Ub313 yrkande 5 och med avslag på motionerna 1990/91:Ub291,1990/91:Ub299, 1990/91:Ub308 yrkandena 2 och 3, 1990/91:Ub329 och 1990/91:Ub813yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. beträffande hemspråk som tillvalatt avslår motion 1990/91:Ub823 yrkande 9,3. beträffande möjlighet till hemspråksundervisning på lördagaratt avslår motionerna 1990/91:Ub243 och 1990/91:Ub326,4. beträffande översyn av hemspråkslärarnas situationatt avslår motion 1990/91:Ub308 yrkande 5,5. beträffande svenska som andraspråkatt avslår motion 1990/91:Ub293,6. beträffande rätten att välja skolaatt avslår motionerna 1990/91:Ub241 yrkande 7 delvis och1990/91:Ub821 yrkandena 8 samt 10,res. 1 (m, fp, mp)7. beträffande möjlighet för skolor att skapa en särskild profilatt avslår motionerna 1990/91:Ub241 yrkande 9 och 1990/91:Ub821yrkande 9,res. 2 (m, fp)8. beträffande självstyrande skoloratt avslår motionerna 1990/91:Ub813 yrkande 1 och 1990/91:Ub821yrkande 7,res. 3 (fp, mp)9. beträffande elevinflytande i undervisningenatt avslår motionerna 1990/91:Ub245 och 1990/91:Ub313 yrkandena 7och 8,10. beträffande intagning /92 till linjerna inomförsöksverksamheten med treåriga yrkesinriktade studievägaratt med avslag på motion 1990/91:Ub203 yrkande 12 beslutar ienlighet med vad som förordats i proposition 1990/91:100,res. 4 (m)11. beträffande huvudmannaskapet för den gymnasiala vårdutbildningenatt avslår motion 1990/91:Ub816 yrkande 11,res. 5 (m)12. beträffande ökad teoretisk gymnasieutbildning i länatt avslår motion 1990/91:Ub826 yrkande 1,13. beträffande karriärmöjligheter för lärareatt avslår motionerna 1990/91:Ub560 yrkande 8 och 1990/91:Ub821yrkande 16,res. 6 (m, fp)14. beträffande besvärsrätt vid lärartillsättningatt avslår motion 1990/91:Ub821 yrkande 18,res. 7 (m, fp)15. beträffande avveckling av statlig reglering av vissa tjänsteratt godkänner förslaget att avveckla den statliga regleringen avtjänster som elevhemsföreståndare och biträdande elevhemsföreståndare igrundskolan i enlighet med proposition 1990/91:100,16. beträffande besparing inom grundvuxatt med anledning av motionerna 1990/91:Ub259 yrkande 12 och1990/91:Ub313 yrkande 14 båda delvis som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,17. beträffande ett särskilt skolindexatt godkänner vad som i proposition 1990/91:100 anförts omuppbyggnaden av ett särskilt skolindex,18. beträffande en engångsvis kompensation till kommunernaatt godkänner vad som i proposition 1990/91:100 anförts om enengångsvis kompensation för en del av slutregleringen av bidrag till driften avgrundskolan till kommunerna,19. beträffande övergångsregler för resurser för utbildning förvuxnaatt godkänner förslaget om övergångsregler för resurser förkommunal utbildning för vuxna i enlighet med proposition 1990/91:100,20. beträffande beräkning av kostnadsrelationerna mellan staten ochkommunernaatt avslår motion 1990/91:Ub313 yrkande 15,21. beträffande slutreglering av statsbidraget för verksamheten ilandstingens gymnasieskolor /91att avslår motion 1990/91:Ub273,22. beträffande åldersblandade klasseratt avslår motion 1990/91:Ub241 yrkande 10,23. beträffande ett nytt statsbidragssystematt avslår motion 1990/91:Ub813 yrkande 2,res. 8 (mp)24. beträffande elevrelaterat statsbidragssystematt avslår motion 1990/91:Ub241 yrkande 8 delvis,res. 9 (m, fp, mp)25. beträffande statsbidrag till gymnasiestudier i utlandetatt avslår motion 1990/91:Ub823 yrkande 17,res. 10 (m, fp, mp)26. beträffande återkommande fortbildning för lärareatt avslår motion 1990/91:Ub813 yrkande 16 delvis,27. beträffande barnens rätt till omsorg på skolans områdeatt avslår motion 1990/91:Ub804 yrkande 3,28. beträffande trygghetsförsäkring för landets skoleleveratt avslår motion 1990/91:Ub301,29. beträffande anslagsbeloppetatt med bifall till proposition 1990/91:100 och med avslag påmotionerna 1990/91:Ub259 yrkande 1 delvis, 12 delvis och 13, 1990/91:Ub313yrkandena 6, 12, 13 och 14 delvis, 1990/91:Ub813 yrkande 26 och 1990/91:Ub824yrkandena 13, 14, 15, 16 och 17 till Bidrag till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet för /92 anvisar ett förslagsanslag på30276451000 kr.res. 11 (m)res. 12 (v)res. 13 (mp)den 9 april 1991På utbildningsutskottets vägnarLars GustafssonNärvarande: (), (), (),(), (), (), BirgittaRydle (m), (), (), (m),(), i (c), (), EwaHedkvist (), (), () och YlvaJohansson (v). Rätten att välja skola (mom. 6)(), (), (m), Carl-JohanWilson (fp), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11 börjar med"har" och på s. 12 slutar med "och 10 avstyrks" bort ha följandelydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att föräldrar och elever måste gesökad rätt att välja skola inom det allmänna skolväsendet. Rätten ochmöjligheten att välja skola skapar i sig ett engagemang hos såväl elever,föräldrar som personal. I ett antal kommuner har olika intagningssystem med enstörre valfrihet för elever och föräldrar prövats med goda resultat.Riksdagen bör enligt utskottets uppfattning göra ett nytt uttalande när detgäller placering av elever vid skola inom kommunen. Enligt utskottets meningbör skolmyndigheterna vara skyldiga att informera om rätten att välja skolasamt i största möjliga utsträckning söka tillgodose elevernas och föräldrarnasval av skola. Detta bör slås fast i lag. En sådan utformning av enlagbestämmelse inkluderar självfallet en skyldighet för kommunerna att ocksåsöka tillfredsställa dem som föredrar den närmaste skolan.Detta bör med bifall till motionerna 1990/91:Ub241 yrkande 7 delvissamt 1990/91:Ub821 yrkandena 8 och 10 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:6. beträffande rätten att välja skolaatt med bifall till motionerna 1990/91:Ub241 yrkande 7 delvis samt1990/91:Ub821 yrkandena 8 och 10 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Möjlighet för skolor att skapa en särskild profil (mom. 7)(), (), (m), Carl-JohanWilson (fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med"Utskottet vill" och slutar med "yrkande 9" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att rätten att välja skola får sin särskilda mening när intealla skolor är lika. Givetvis skall alla skolor svara för att ge samtligaelever en gemensam kärna av kunskaper och färdigheter, men därutöver bör allaskolor ha rätten och möjligheten att skapa en egen pedagogisk, organisatoriskeller verksamhetsmässig profil. Det främjar den pedagogiska utvecklingen i helaskolsystemet att olika metoder accepteras och får existera sida vid sida. Sålänge skolorna har någorlunda lika ekonomiska förutsättningar och så länge deföljer samma läroplan ter sig risken liten för att de negativa konsekvensernaav en ökad profilering skall överväga.Detta bör med bifall till motionerna 1990/91:Ub241 yrkande 9 och1990/91:Ub821 yrkande 9 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:7. beträffande möjlighet för skolor att skapa en särskild profilatt med bifall till motionerna 1990/91:Ub241 yrkande 9 och1990/91:Ub821 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,3. Självstyrande skolor (mom. 8)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13 börjar med"Utskottet behandlade" och slutar med "yrkande 7 avstyrks" bort ha följandelydelse:Utskottet menar att skollagen bör ges en sådan utformning att inflytande förskolpersonal, föräldrar och elever garanteras. En sådan lagstiftning skallinnebära att de verksamma vid en skolenhet har rätt att överta vissabeslutsbefogenheter från skolstyrelsen, t.ex. budgetprioriteringar inom givnaramar, ämnesprofil och särskild tillvalsprofil, skoldagens förläggning,klasstorlekar, vissa personalfrågor m.m. Utskottet vill därmed främja enutveckling mot det som i debatten kallats "självstyrande skolor". En sådanorganisatorisk lösning bör komma till stånd när flertalet av de vid enskolenhet verksamma så önskar.Utskottet finner alltså att det vid sidan av de fristående skolorna också börkunna utvecklas kommunala skolor med ett långtgående självstyre.Utskottet anser att det bör kunna inrättas en styrelse på den kommunalaskolan bestående av personal, föräldrar och elever med beslutsrätt i bl.a. defrågor som exemplifierats. Detta är inte möjligt enligt den nuvarandekommunallagen därför att delegation inte är tillåten till organ där brukareingår. Regeringen bör därför återkomma med förslag till ändring i aktuelllagstiftning där delegation är möjlig till styrelse där brukare ingår.En annan juridisk form av självstyre som diskuteras i vissa kommuner är attkommunen överlämnar en del av drift till annan, dvs. att ettentreprenadförhållande skapas mellan kommunen och en annan juridisk person,t.ex. styrelsen på en skola. De juridiska förutsättningarna för detta är intefullt utredda. Enligt utskottet är det av värde att en kommande lagstiftningklargör rättsläget också i detta alternativ.Vad utskottet här anfört om självstyrande skolor bör med bifalltill motionerna 1990/91:Ub813 yrkande 1 och 1990/91:Ub821 yrkande 7 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:8. beträffande självstyrande skoloratt med bifall till motionerna 1990/91:Ub813 yrkande 1 och1990/91:Ub821 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. Intagning /92 till linjerna inom försöksverksamheten medtreåriga yrkesinriktade studievägar (mom. 10), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.14 börjar med"Utskottet vill" och slutar med "och vuxenutbildningen)" bort ha följandelydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att försöksverksamheten med treårigyrkesinriktad utbildning bör avbrytas.De gjorda erfarenheterna av försöksverksamheten visar bl.a. attkostnaderna för utbildningen för både kommuner och arbetsgivare blir långthögre än man räknat med, att det i den arbetsplatsförlagda utbildningen varitsvårt att anskaffa handledare, att antalet utbildningsplatser i arbetslivetinte varit tillräckligt och att den direkta kopplingen mellan utbildningen iskolan och den arbetsplatsförlagda utbildningen varit svår att uppnå.Mot denna bakgrund bör besluta att nu pågående försök avbryts i ochmed att nuvarande elever i försöksverksamheten fullföljt sin utbildning.Detta bör med bifall till motion 1990/91:Ub203 yrkande 12 och medavslag på proposition 1990/91:100 som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:10. beträffande intagning /92 till linjerna inomförsöksverksamheten med treåriga yrkesinriktade studievägaratt med bifall till motion 1990/91:Ub203 yrkande 12 och med avslagpå proposition 1990/91:100 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Huvudmannaskapet för den gymnasiala vårdutbildningen (mom.11), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.14 börjar med"Utskottet vill" och slutar med "yrkande 11" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att huvudmannaskapet för dengymnasiala vårdutbildningen bör överföras från landstingen till kommunerna.Enligt vad utskottet erfarit finns det risk att landstingens ambitioner attfrämst ge utbildning för egna behov blir styrande på utbildningens inriktningoch innehåll. Utskottet vill understryka värdet av en bred utbildning i allaämnen inom gymnasieskolans ram. Ett kommunalt huvudmannaskap kan bättretillgodose elevernas behov bl.a. av god lärarkompetens i allmänna ämnen. mening bör därför kommunerna ansvara för all offentlig gymnasialutbildning.Detta bör med bifall till motion 1990/91:Ub816 yrkande 11 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:11. beträffande huvudmannaskapet för den gymnasiala vårdutbildningenatt med bifall till motion 1990/91:Ub816 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Karriärmöjligheter för lärare (mom. 13)(), (), (m), Carl-JohanWilson (fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.15 börjar med"Utskottet tog" och slutar med "yrkande 16" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att skolan har svårt att finnaformer för att premiera särskilt goda arbetsinsatser. Detta leder till attbl.a. skickliga lärare övergår till annan verksamhet än undervisning. uppfattning skall i det pågående läroplansarbetet övervägas omtjänsterna som huvudlärare och institutionsföreståndare bör återinföras. Vidarebör antalet lektorat ökas och större ansträngningar göras för att tillsätta delektorat som redan är inrättade i gymnasieskolan. Beträffande de senaretjänsterna erinrar utskottet om beslut med anledning av proposition1990/91:18 om ansvaret för skolan (bet. 1990/91:UbU4, rskr. 76).Vad utskottet anfört om karriärmöjligheter för lärare bör medbifall till motionerna 1990/91:Ub560 yrkande 8 och 1990/91:Ub821 yrkande 16 somsin mening ge regeringen till känna.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:13. beträffande karriärmöjligheter för lärareatt med bifall till motionerna 1990/91:Ub560 yrkande 8 och1990/91:Ub821 yrkande 16 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,7. Besvärsrätt vid lärartillsättningar (mom. 14)(), (), (m), Carl-JohanWilson (fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.15 börjar med"avslog" och slutar med "yrkande 18" bort ha följande lydelse:När det gäller statligt reglerade lärartjänster har det funnits ettbesvärsinstitut. Behovet av ett sådant är från rättssäkerhetssynpunkt likastort efter kommunaliseringen av tjänsterna.