bet · GF01FiU2 · 1991-11-05 00:00:00 — Organisationsformer för statens revision I detta betänkande behandlar utskottet en moderat motion frånden allmänna motionstiden som förordar en ändradorganisation för den statliga revisionen. Utskottet framhålleratt liksom andra demokratiska stater behöver en starkoch oberoende revision för att självständigt kunna granska denoffentliga verksamheten, dess resultat och effekter. För dettakrävs tillgång till objektiv information och en friståendeuppföljning av myndigheternas verksamhet. Som utskottetredovisar i betänkandet har det från olika utgångspunkterifrågasatts om den nuvarande organisationen för den statligarevisionen uppfyller dessa krav. Därtill kommer de krav som denya formerna för styrning av den statliga verksamheten innebär.Det är därför utskottets slutsats att bör få ett ökatansvar för den statliga revisionen, vilket bör beaktas vidkommande förändringar av den statliga revisionens organisation.Utskottet förordar att gör ett tillkännagivande tillregeringen med denna innebörd. I detta betänkande behandlar finansutskottet motion1990/91:Fi415 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen med anledning av proposition 1990/91:100 bil. 15 punktB 4 och bil. 17 punkt B 2 Riksdagensrevisorer och deras kansli hos regeringen begär förslag till nyaorganisationsformer för statens revision i enlighet med deriktlinjer som redovisats i motionen.I motionen anförs att en grundläggande förutsättning för attriksdagens ledamöter i egenskap av väljarnas förtroendemän skallkunna fullgöra sina grundlagsenliga åligganden är att riksdagenså långt möjligt ges information och insyn i den statligaverksamheten. Avsikten är att revisorer skall följaden statsfinansiella och förvaltningsekonomiska utvecklingen.Den tunga revisionella verksamheten i statsförvaltningen haremellertid lagts på regeringens förvaltningsorgan,(). Denna ordning avviker från den i deflesta västliga demokratier, där revisionen betraktas som ennaturlig och självklar uppgift för i första hand parlamentet.Oberoende och självständighet anses allmänt vara engrundläggande hörnsten för revisionell verksamhet oavsett om detgäller offentlig förvaltning eller privat företagande.Riksrevisionsverket har visserligen i stort sett kunnatarbeta oberoende och självständigt, men genom riksdagsbeslut1986 och 1987 har RRV tilldelats nya och vidgade arbetsuppgiftersom innebär att verket numera måste uppfattas som ett stabsorganåt regeringen. Mycket tyder enligt motionärerna på att RRVsförvaltningsrevision alltmer övergått till att bli en politisktstyrd utredningsverksamhet åt regeringskansliet.Ytterligare en faktor som förstärker kraven på en frånregeringen oberoende revision är den omdaning som den statligabudgetprocessen genomgår. Uppföljning ochutvärdering kommer att tillmätas betydligt större vikt ochkommer därmed att utgöra ett allt viktigare underlag förriksdagens beslutsfattande. Detta är enligt motionärerna ettstarkt motiv för att flytta den statliga revisionen frånregeringen till riksdagen.Motionärerna framhåller liksom tidigare den danskamotsvarigheten till RRV och revisorer som en godförebild för hur den statliga revisionen i börreformeras.Det är enligt motionärerna angeläget att utandröjsmål föranstaltar om en kraftfull och oavhängig revision avstatsverksamheten under . Med utgångspunkt från attdetta kan ske utan grundlagsändring och att hithörande frågorhar utretts under de senaste decenniernabör förslag enligt motionärerna kunna läggas fram för riksdagenredan inom ett år. Frågan om den statliga revisionens organisation och omfattningär föremål för översyn i två olika sammanhang.Dels har organisationen av och ansvarsfördelningen mellan des.k. stabsmyndigheterna, där RRV ingår, setts över av ensärskild utredningsman. Utredaren presenterade sitt förslag imaj 1991 (Marknadsanpassade service- och stabsfunktioner SOU1991:40). Förslagen har remissbehandlats och är nu föremål föröverväganden i regeringskansliet.Dels ingår i uppgifterna för den s.k. riksdagsutredningen somtillsatts av talmanskonferensen att se över riksdagsrevisorernasorganisation, resurser och samverkan med andra riksdagsorgan.I betänkandet från utredningen om stabsmyndigheternasverksamhet påtalas särskilt att i RRVs nuvarande uppgifter ingårförutom den revisionella funktionen även att hålla samman denekonomiska redovisningen för statsförvaltningen, utföracontrolleruppgifter, ombesörja att betalningssystemen ärutformade så att de medför en säker och urkassahållningssynpunkt effektiv hantering. RRV utformar såledesregler och föreskrifter inom dessa områden samt germyndigheterna stöd för hur aktuella problem bör lösas. Det äremellertid nödvändigt att även denna verksamhet granskas avrevisionen. Med det stora avseende som utredaren fäster vid enstark, obunden och opartisk revision blir hans slutsats att detär olämpligt att låta revisionen ingå i samma myndighet somutfärdar dessa regler och lämnar detta stöd.I det betänkande från (1989/90:KU36,rskr. 303) som ligger till grund för den s.k.riksdagsutredningen understryks vikten av att ägnarökad uppmärksamhet åt att följa upp och utvärdera resultaten avde politiska besluten. Detta är en uppgift som blir än viktigareför i den omdaning av den statligabudgetprocessen som pågår . Budgeten skallutvecklas till ett mål- och resultatorienterat styrsystem,vilket förutsätter att de politiska beslutens innehåll ochinriktning görs tydligare och att former utvecklas föruppföljning och utvärdering av de fattade besluten. bör undersökas hur en ökad samordning avutskottens och riksdagsrevisorernas verksamhet skall kunnaåstadkommas. Utredningen bör också pröva frågan om vilkakonsekvenser ett utökat samarbete med utskotten får förorganisationen av revisorer. Även riksdagsrevisionensresurser bör utredas.Konstitutionsutskottet vidhöll emellertid sin tidigare intagnaståndpunkt att någon förändring av huvudmannaskapet för denstatliga revisionen inte var påkallad. På denna punktreserverade sig företrädarna för moderata samlingspartiet ochfolkpartiet.Det är finansutskottets uppfattning att liksom andrademokratiska stater behöver en stark och oberoende revision föratt självständigt kunna granska den offentliga verksamheten,dess resultat och effekter. För detta krävs tillgång tillobjektiv information och en fristående uppföljning avmyndigheternas verksamhet. Som utskottet redovisat har det frånolika utgångspunkter ifrågasatts om den nuvarande organisationenför den statliga revisionen uppfyller dessa krav. Därtill kommerde krav som de nya formerna för styrning av den statligaverksamheten innebär. När myndigheterna får ökade befogenheteratt avgöra hur verksamheten skall bedrivas samt närresultatstyrning ersätter en detaljerad budget- ochregelstyrning, är det mycket viktigt att myndigheternasverksamhet kan granskas av en stark, opartisk och obundenrevision. Riksdag och regering måste som ägare och beställarevara säkra på att de resultat som redovisas är korrekta och attden ekonomiska redovisningen sker på föreskrivet sätt. Det ärockså av stort förebyggande värde om myndigheterna vet att derasverksamhet granskas av en stark revision.Det är således utskottets slutsats att det nyastyrningssystemet och förnyelsearbetet i den statligaverksamheten förutsätter en stark och effektiv revision.Generellt gäller att revisionen bör vara opartisk och obunden.Det är därför nödvändigt att får ett ökat ansvar förden statliga revisionen. En förstärkning av riksdagensrevisorers ställning skulle kunna ha stor betydelse förriksdagens möjligheter att hävda sin uppfattning i samband medden nya budgetprocessen och budgethanteringen. Regeringen hargivetvis också behov av att för egen del företa uppföljning,utvärdering och revision. Det är utskottets uppfattning att vadutskottet här redovisat bör beaktas vid kommande förändringar avden statliga revisionens organisation.Vad utskottet här anfört med anledning av motion Fi415 (m) börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet hemställeratt med anledning av motion 1990/91:Fi415 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Stockholm den 5 november 1991På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), HansGustafsson (s), (), (), PerOlof (), Tom (), (), StefanAttefall (kds), Bo G Jenevall (nyd), (), RolandLarsson (c), (), () och JanBjörkman (s).