bet · GE01KU38 · 1991-05-23 00:00:00 — Som framhållits i propositionen (s. 163) får frågan omvilka åtgärder som skall beslutas ytterst bero på en samladbedömning av omständigheterna i det enskilda fallet. Vadsärskilt gäller frågan om handlingsoffentlighet vill utskottetframhålla följande.När det offentligas andel i det privata företaget är stortsynes reglerna i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen imånga fall kunna tillämpas fullt ut. Är å andra sidan detoffentligas andel mycket liten bör kravet påhandlingsoffentlighet kunna efterges. I gränsfall torde man iregel böra föredra att tillämpa handlingsoffentlighet framföratt inte göra det.När kommuner och landsting samarbetar enbart med varandra iett privaträttsligt organ bör enligt utskottets meninghuvudregeln i fråga om kraven på kontroll och insyn i sådanaföretag vara att dessa ställs lika högt som när en kommun ellerett landsting är ensambestämmande. Detta gäller särskilt i frågaom allmänhetens rätt att ta del av handlingar hos företaget. Vidtolkningen av förevarande paragraf bör därför enligt utskotteten avgörande betydelse fästas vid det förhållandet att enbartkommunala enheter ingår i ägarkretsen.Utskottets ovannämnda ställningstaganden innebär att utskottetavstyrker motionerna K48 yrkande 7, K51 yrkandena 3 och 5 samtK59 yrkande 12.Lagrådet har förordat att en översyn av sekretesslagen medanledning av den nya kommunallagen kommer till stånd, varvidlagrådet pekat på att även den av lagrådet föreslagnaregleringen av handlingsoffentligheten har karaktären av ettprovisorium. I lagrådets yttrande framhålls därvid särskilt attnågot egentligt rättsmedel inte kommer att stå till buds för densom vill hävda sin rätt att få del av en handling i strid motdet kommunala företagets uppfattning, även om en hänvändelsetill vederbörlig nämnd kan komma i fråga. Utskottetdelar lagrådets bedömning att en översyn är påkallad, något sominnebär ett delvis tillgodoseende av de i motionerna K49 yrkande7, K59 yrkande 11, K610 och K612 yrkande 5 framställdaönskemålen. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avförslaget i här aktuell del och de angivna motionerna börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.7. 4 kap. kommunallagen (De förtroendevalda)PropositionenAvsnitt 4.4 (s. 57 f.); specialmotiveringen s. 164 f.Reglerna om de förtroendevalda har samlats i ett kapitel.7.1 Definition; Rösträtt; Valbarhet (4 kap. 1--6 §§ KL)PropositionenAvsnitten 4.4.1--4.4.3 (s. 57 f.); specialmotiveringens.164f.Utskottets bedömningFörslaget i dessa delar tas inte upp i någon av motionerna iärendet. Utskottet tillstyrker förslaget.7.2 Uppdragets upphörande (4 kap. 7--10 §§ KL)PropositionenAvsnitt 4.4.4 (s. 60 f.); specialmotiveringen s. 167 f.Nya regler införs som ger fullmäktige befogenhet att entledigaförtroendevalda som vägras ansvarsfrihet eller som dömts förallvarliga brott. Bestämmelserna gäller förtroendevalda somfullmäktige har utsett.Övriga regler om befrielse från uppdrag behålls oförändrade isak.MotionerNågra invändningar mot förslaget framförs inte i någon avmotionerna i ärendet. Däremot tas i några av motionerna upp delsfrågan om kommunala förtroendemäns personliga ansvar förolagliga beslut, dels frågan om JOs talerätt på det oregleradekommunala området. Dessa frågor behandlar utskottet i avsnitt16.3 nedan.Utskottets bedömningUtskottet finner i denna del endast anledning till följandepåpekande. Enligt 4 kap. 10 § får fullmäktige återkallauppdraget för en förtroendevald som valts till fullmäktige, omden förtroendevalde har vägrats anvarsfrihet eller genom dom somvunnit laga kraft har dömts för brott av viss svårighetsgrad. Ipropositionen sägs att ärenden av detta slag kan förmodas blisällsynta och att det inte behövs särskilda regler om beredning,beslut och verkställighet (s. 63). Utskottet instämmer häri. Detkan emellertid påpekas att ett beslut om återkallandesjälvfallet kan komma att överklagas. Ett kommunalt beslut kan iprincip verkställas när det protokoll som upptar beslutet harjusterats. Detta gäller även om beslutet överklagas. När enförtroendevald entledigas på grund av brott bör beslutetomedelbart tillämpas. Så bör även i normalfallet ske, närentledigande grundas på att den förtroendevalde inte beviljatsansvarsfrihet. Med detta förtydligande tillstyrker utskottetförslaget i här aktuell del.7.3 Ledighet från anställning (4 kap. 11 § KL)PropositionenSpecialmotiveringen s. 168.Förtroendevalda har rätt till den ledighet från sinaanställningar som behövs för uppdragen. Förslaget innebär inganyheter i förhållande till vad som gäller.MotionerI motion K59 yrkande 14 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om rätt till ledighetfrån anställningen för kommunalt förtroendevalda i enlighet medvad som anförts i motionen.I motionen anförs i frågan följande:Lagen ger inget direkt stöd för att en förtroendevald som haranställning med skifttjänstgöring har rätt till ledighet frånett nattskift som följer direkt efter utfört uppdrag somförtroendevald. Ledighetsregelns utformning innebär att denstora grupp på arbetsmarknaden som har skiftarbete är beroendeav sin arbetsgivares godkännande om han eller hon skall hamöjlighet att åta sig kommande förtroendeuppdrag påmänniskovärdiga villkor. Mot bakgrund av den vikt som tillmätsett ökat politiskt engagemang hos medborgarna måste sådanaförhållanden anses oacceptabla. Erforderlig ledighet förpolitiska förtroendeuppdrag, även med hänsyn tillskiftarbetandes villkor, måste garanteras genom en ändring avdenna bestämmelse.I motion K602 av () yrkas att som sinmening ger regeringen till känna att de lagbestämmelser somreglerar rätten till ledighet för politiska förtroendeuppdragses över i enlighet med vad som anförts i motionen.Enligt motionen innebär ledighetsreglernas utformning förkommunala förtroendeuppdrag att den stora grupp påarbetsmarknaden som har skiftarbete är utlämnad till sinarbetsgivares godtycke om han eller hon skall ha möjlighet attåta sig kommunala förtroendeuppdrag på människovärdiga villkor.I sammanhanget pekas också på att det inte på den privata sidanfinns någon ledighetslagstiftning för uppdrag som nämndeman.Motionären anser det påkallat med snabba lagstiftningsåtgärderför att garantera behövlig ledighet för politiskaförtroendeuppdrag för angivna kategorier arbetstagare.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. Det nu framlagda förslagetinnebär ingen ändring i sak av de kommunallag infördabestämmelserna om ledighet för kommunala förtroendeuppdrag.Utskottet tillstyrker förslaget.Med anledning av det i motionerna framställda kravet om attriksdagen hos regeringen skall begära särskild lagstiftning föratt garantera de i motionerna angivna kategoriernaprivatanställda ledighet för olika förtroendeuppdrag fårutskottet erinra om följande.I förarbetena till de gällande bestämmelserna (prop.1975/76:187) framhöll föredraganden, som var av denuppfattningen att trygghet för de förtroendevalda borde kunnaåstadkommas utan detaljerade lagregler, bl.a. följande(s. 230 f.):Den bestämmelse om rätt till ledighet som föreslås anvisarinte lösningar på diverse praktiska problem som kan uppkomma.Ett sådant är den ekonomiska ersättningen, ett annat hurersättare skall kunna ordnas på arbetsplatsen. Jag anseremellertid att kostnader som uppstår för den förtroendevaldegenom uppdraget i princip bör betalas av kommunen resp.landstingskommunen. Frågan om ersättare på arbetsplatsen bördäremot ordnas genom arbetsgivaren. Jag förutsätter vidare attden förtroendevaldes situation på arbetsplatsen inte skallförsämras på grund av förtroendeuppdraget. Frågor som rör denförtroendevaldes anställningsvillkor, arbetsförhållanden,ersättare m.m. bör enligt min mening regleras avtalsvägen efterbehov.I detta sammanhang vill jag även betona betydelsen av attkommunerna och landstingskommunerna har en sammanträdesplaneringsom ger arbetsgivarna och arbetstagarna tillfälle att planerabehovet av ledighet och vikarier.Jag avser att följa utvecklingen på detta område i framtiden.Om erfarenheterna visar att mera detaljerade lagregler skullevara att föredra ämnar jag återkomma till frågan.Mot angiven bakgrund gör utskottet följande bedömning.Självfallet anser utskottet det av vikt att förtroendevalda intehindras från att åta sig kommunala förtroendeuppdrag på grund avsin arbetssituation. Utskottet anser det emellertid inte iärendet klarlagt att den i motionen begärda lagstiftningen ärpåkallad. Utskottet, som utgår ifrån att regeringen följertillämpningen av den här aktuella bestämmelsen och behovet aveventuella lagstiftningsåtgärder på området, avstyrker med detanförda motionerna K59 yrkande 14 och K602.7.4 Ekonomiska förmåner (4 kap. 12--15 §§ KL)PropositionenAvsnitt 4.4.5 (s. 64 f.); specialmotiveringen s. 168 f.Förtroendevalda får rätt till skälig ersättning för denarbetsinkomst samt de pensions- och semesterförmåner som deförlorar när de fullgör sina uppdrag. Detta gäller inte förheltidssysselsatta förtroendevalda och deltidssysselsatta somfullgör sina uppdrag på en betydande del av heltid.Fullmäktige får frihet att utifrån lokala förutsättningarbestämma om det system som skall tillämpas för ersättningarnamen blir skyldiga att besluta enligt vilka grunder dessa skallbetalas.Principen om lika arvode för lika uppdrag kvarstår.I propositionen diskuteras möjligheten av att i stället förersättning för förlorad arbetsinkomst införa ett arvode förfullgörande av förtroendemannauppdraget. Därvid pekas dock på deskillnader som då skulle uppkomma för en offentligt anställdresp. Regeringen anser att rättviseskäl talarmot metoden att ha arvoden som enda ersättningsform för atttäcka de inkomstförluster som de förtroendevalda drabbas av pågrund av uppdragen.MotionerI motion K51 yrkande 7 av m.fl. (fp)yrkas att beslutar om sådan ändring i regeringensförslag till ny kommunallag att kommunerna fortfarande kan väljahuruvida ersättning skall utgå i form av ersättning för förloradarbetsförtjänst eller ej.I motionen anges att erfarenheterna av det ekonomiskaersättningssystem som läggs fram i propositionen och somkommunerna kunnat tillämpa är mycket blandadeoch att ett flertal negativa effekter har påtalats. Motionärernaär inte övertygade om att ersättning för förloradarbetsförtjänst är överlägsen andra former av ersättning tillkommunala förtroendemän som t.ex. ett rimligt, enhetligt arvode.Ett sådant system kan enligt motionen dessutom vara billigareatt administrera. Motionärernas slutsats blir därför attkommunerna även i fortsättningen bör få bestämma i vilken formersättning till förtroendemän skall utgå och förordar därför attdet framlagda förslaget utgår.I motion K55 av m.fl. (c) förordas -- utanatt något yrkande framställts -- att arvoden även ifortsättningen skall kunna utgå till kommunalt förtroendevalda.I motion K59 yrkande 15 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ersättning tillförtroendevalda för förlorad arbetsinkomst i enlighet med vadsom anförts i motionen.I motionen framhålls att i motsats tillregeringen anser att ersättningsnormerna av rättviseskäl börvara enhetliga för hela riket samt baseras på principen likaarvode för lika uppdrag.Frågan om förtroendevaldas ekonomiska förmåner tas vidare uppi två motioner från allmän motionstid. I motion K604 av BoFinnkvist m.fl. (s) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avlagstiftning om ersättningsbestämmelser i samband med politiskauppdrag.Enligt motionen är det nödvändigt att lagstiftningsvägenreglera frågan om ersättning i samband med politiska uppdrag.Motionärerna anser att lagreglerna bör utformas så att det klartoch tydligt framgår att förlorad arbetsförtjänst skall ersättasutöver eventuellt arvode.I motion K620 av Hans Nyhage (m) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omde ekonomiskt negativa konsekvenserna i samband medförtroendeuppdrag i samhällets tjänst.I motionen pekas på att vissa personer vid utövande av ettförtroendeuppdrag -- i motionen nämns som exempel en lärare sominnehar uppdrag som nämndeman vid domstol -- drabbas avekonomisk förlust. Motionären anser att regeringen bör verka för-- i förhandlingar med och/ellerpå annat sätt -- att en sådan ordning kommer till stånd, att deekonomiskt negativa konsekvenserna -- för i det här fallet denkommunaliserade läraren -- av ett förtroendeuppdrag i samhälletstjänst ej skall kunna uppstå.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. Det framgår av propositionenatt den införda möjligheten för kommuner och landstingatt ersätta sina förtroendevalda för förlorad arbetsförtjänstnär de fullgör sina uppdrag endast kommit att utnyttjas av, närdet gäller kommunerna något mer än hälften av dessa samt, närdet gäller landstingen, av en dryg tredjedel av dessa. Utskottetdelar regeringens bedömning att det mot angiven bakgrund ochutifrån intresset av att i ökad utsträckning kunna rekrytera ochbehålla personer för kommunala förtroendeuppdrag nu finns skälatt införa obligatoriska regler på området. Utskottet har intenågot att erinra mot den lösning som valts i propositionen.Genom förslaget får motion K604 anses tillgodosedd. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet förslaget.Motionerna K51 yrkande 7, K59 yrkande 15 och K620 avstyrks.7.5 De förtroendevaldas initiativrätt; Omröstning och beslut;Reservation (4 kap. 16--22 §§ KL)PropositionenAvsnitten 4.4.6--4.4.7 (s. 69 f.); specialmotiveringens.170f.Utskottets bedömningFörslaget i dessa delar tas inte upp i någon av motionerna iärendet. Utskottet tillstyrker förslaget.7.6 Närvarorätt (4 kap. 23 § KL)PropositionenAvsnitt 4.4.8 (s. 73 f.); specialmotiveringen s. 172.Fullmäktige får besluta att en förtroendevald som inte ärledamot eller ersättare i en viss nämnd skall få närvara vidnämndens sammanträden, få delta i överläggningarna och få sinmening antecknad i protokollet.Enligt förslaget i denna del -- som i sak inte innebär någonförändring -- får fullmäktige besluta att en förtroendevald sominte är ledamot eller ersättare i en viss nämnd skall få närvaravid nämndens sammanträden, få delta i överläggningarna och fåsin mening antecknad i protokollet. Den gällande bestämmelsenhar enligt sina förarbeten främst varit avsedd att tillämpas påsådana heltidssysselsatta förtroendevalda med övergripandearbetsuppgifter som saknar ordförandeuppdrag, påminoritetsföreträdare samt på ordförande i styrelsen som inte ärheltidssysselsatta. Formellt har bestämmelsen emellertidomfattat alla ledamöter och ersättare i fullmäktige, styrelsen,övriga nämnder och beredningar. På flera håll har bestämmelsenutnyttjats så att företrädare för mindre partier har fåttobservatörsplatser, t.ex. i styrelsen. Enligt förslaget är detvid tillämpningen av den föreslagna nya bestämmelsen avsett attnågra begränsningar av nyssnämnt slag inte skall föreligga.Kommunallagskommittén hade utöver nu angivna bestämmelsedessutom föreslagit följande. Ett parti som har mandat ifullmäktige men som inte är företrätt i styrelsen har rätt attlåta en representant för partiet vara närvarande vid styrelsenssammanträden. Representanten skall vara ledamot eller ersättarei fullmäktige och utses av fullmäktige. Representanten har rättatt delta i överläggningen men inte i besluten och att få sinmening antecknad i protokollet.I propositionen anges (s. 76) att regeringen av principiellaoch av praktiska skäl samt mot bakgrund av den mycket starkaremissopinionen inte är beredd att föreslå en obligatorisk rättför företrädare för mindre partier att vara närvarande påsammanträden med styrelsen, delta i överläggningen och få sinmening antecknad i protokollet. Enligt propositionen borde demindre partiernas intressen tillgodoses på frivillighetens vägefter fullmäktiges egen bedömning av förhållandena i varjekommun och landsting.MotionerI motion K49 yrkande 9 av m.fl. (m) yrkasatt beslutar att fullmäktige får besluta att enförtroendevald som inte är ledamot eller ersättare i en vissnämnd skall få närvarorätt vid nämndens sammanträden i enlighetmed vad i motionen anförts.Motionärerna, som är beredda att godta förslaget till den deldet ger en förtroendevald möjlighet till närvarorätt, anser detprincipiellt felaktigt att tillåta en företrädare för ett partiatt delta i överläggningarna och få sin mening antecknad tillprotokollet, trots att valresultatet inte räckt till en plats iden aktuella nämnden. Detta är enligt motionen att gå vid sidanom valresultatet. Anledningen till att ett litet parti inte ärföreträtt i en styrelse är ju, framhåller motionärerna, ytterstatt väljarna inte i tillräckligt hög grad lagt sin röst förpartiet i fråga.I motion K48 yrkande 4 av m.fl. (mp) yrkasatt beslutar komplettera lagförslaget med följandeparagraf:Ett parti, som erhållit mandat i fullmäktige men som inte ärföreträtt i styrelsen, har rätt att låta en ledamot ellersuppleant som företräder partiet i fullmäktige närvara vidstyrelsens sammanträden och delta i överläggningarna, men inte ibesluten. Ledamoten eller suppleanten har i sådant fall ocksårätt att få sin mening antecknad till protokollet.Fullmäktige utser den som skall ha närvarorätt i styrelsen.I motionen anges att anser att kommunallagen börkompletteras med den angivna bestämmelsen, somöverensstämmer med kommunallagskommitténs förslag.I motion K55 yrkande 9 av m.fl. (c) yrkasatt antar följande förslag att tillfogas 4 kap.förslaget till kommunallag:Ett parti, som erhållit mandat i fullmäktige men som inte ärföreträtt i styrelsen, har rätt att låta en ledamot ellersuppleant som företräder partiet i fullmäktige närvara vidstyrelsens sammanträden men ej rätt att delta i överläggningarnaeller få sin mening antecknad till protokollet.Fullmäktige utser den som skall ha närvarorätt i styrelsen.Enligt motionen bör inte reglerna om närvarorätt i denföreslagna 4 kap. 23 § utnyttjas för att inrätta s.k.insynsplatser för mindre partier utan i stället bör reglerinföras som specifikt tar sikte på denna grupp av partier.Motionärerna föreslår att partier som är representerade ifullmäktige men inte i styrelsen äger rätt att utse enrepresentant med närvarorätt vid styrelsens sammanträden. Sådanrepresentant bör dock inte ges yttranderätt eller rätt attanteckna sin mening till protokollet.I motionen pekas vidare på att genomförande av ett på annathåll i motionen framfört förslag om större minimiantal istyrelsen begränsar behovet av insynsplatser. (Det förslagetbehandlas nedan under avsnitt 9.2.1. )I motion K59 yrkande 16 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen beslutar att mindre partier skall ha närvarorätt istyrelser och nämnder.I motionen anges att ansluter sig till deståndpunkter som kommunallagskommittén intog i frågan. Enligtmotionen är det av utomordentlig vikt att mindre partier fårnärvarorätt, rätt att delta i överläggningarna och rätt att fåsin mening antecknad i protokollet vid styrelsens sammanträden.För den händelse förslaget inte antas yrkar motionärernaatt partier som ej är representerade i kommunstyrelse skall harätt att lägga förslag i fullmäktige utan beredningstvång(yrkande 17). Utskottet behandlar den frågan i avsnitt 8.3nedan.Utskottets bedömningEnligt den föreslagna bestämmelsen får fullmäktige befogenhetatt medge förtroendevalda rätt att vara närvarande påsammanträden med styrelsen, övriga nämnder ochfullmäktigeberedningar som de inte är ledamöter eller ersättarei. Förslaget innebär vidare att fullmäktige skall kunna beslutaatt dessa förtroendevalda får delta i överläggningarna men intei besluten och att de får göra protokollsanteckningar.Bestämmelsen omfattar alla förtroendevalda i kommunen ellerlandstinget.Invändningar mot den föreslagna bestämmelsen framförs i motionK49. I motionen förordas att den del av bestämmelsen som gerfullmäktige möjlighet att låta förtroendevald få delta iöverläggningarna och få sin mening antecknad till protokolletskall utgå. Motionärerna anser det principiellt felaktigt attmedge sådana befogenheter för en företrädare för ett parti varsvalresultat inte räckt till en plats i den aktuella nämnden.Utskottet får anföra följande. Förslaget, som motsvararföreskrifterna i nuvarande 3 kap. 15 § KL, har tillstyrkts av deremissinstanser som yttrat sig över detta. Utskottet finner intenågot att erinra mot förslaget, varför detta tillstyrks ochmotion K49 yrkande 9 avstyrks.I motionerna K48 och K59 har vidare begärts att nyssnämndabestämmelse kompletteras med kommunallagskommitténs förslag omatt s.k. småpartier skall få rätt att ha en observatörsplats istyrelsen. Enligt det förslaget har ett parti som har mandat ifullmäktige men som inte är företrätt i styrelsen rätt att låtaen representant för partiet vara närvarande vid styrelsenssammanträden. Representanten skall vara ledamot eller ersättarei fullmäktige och utses av fullmäktige. Representanten har rättatt delta i överläggningen men inte i besluten och att få sinmening antecknad i protokollet. förslagbiträds även av motionärerna i motion K55, dock med denskillnaden att de inte anser att representanten skall få rättatt delta i överläggningen och att få sin mening antecknad iprotokollet.Utskottet får med anledning av motionsförslagen anföraföljande. ifrågavarande förslagavstyrktes av ett stort antal remissinstanser av principiellaskäl. Bl.a. framhölls att det från principiell utgångspunktkunde riktas invändning mot att ett parti ges närvarorätt istyrelsen när dess valresultat är sådant att partiet inte blivitrepresenterat i styrelsen. I propositionen konstaterarregeringen att en avvägning måste göras mellan, å ena sidan,principen om valutslagets betydelse för ett partis ställning ochinflytande samt, å andra sidan, det från demokratisk synpunktangelägna i att de mindre partierna ges rimliga möjligheter attagera och att de får både en god information om verksamheten ochinsyn i den beredningsprocess som föregår fullmäktigeshandläggning av ärendena. Regeringens slutsats blir att denförstnämnda principen måste ges företräde framförminoritetsintresset. Därvid vägs även in vissa praktiskaintressen. Utskottet finner inte anledning att frångå dennabedömning. Utskottet vill dock i likhet med vad som skett ipropositionen starkt understryka vikten av att de mindrepartiernas intressen av information och insyn tillgodoses ochfår i denna del hänvisa till de överväganden i saken somredovisats i propositionen (se s. 76 f.).Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernaK48 yrkande 4, K55 yrkande 9 och K59 yrkande 16.7.7 Borgarråd; Politiska sekreterare (4 kap. 24--37 §§ KL)Avsnitt 4.4.9 (Politiska sekreterare) (s. 77 f.);specialmotiveringen s. 173 f.Utskottets bedömningFörslaget i dessa delar tas inte upp i någon av motionerna iärendet. Utskottet tillstyrker förslaget.8. 5 kap. kommunallagen (Fullmäktige)8.1 Antalet ledamöter och ersättare (5 kap. 1--4 §§ KL)PropositionenAvsnitt 4.5.1 (s. 78 f.); specialmotiveringen s. 175.Fullmäktige får liksom bestämma antaletledamöter i fullmäktige. Systemet med latituder som anger detminsta antal ledamöter som måste utses vid angivna antalröstberättigade invånare behålls.En grundläggande regel om att det skall finnas suppleanter --eller med förslagets terminologi ersättare -- för ledamöterna ifullmäktige tas in i den nya lagen. Övriga bestämmelser omersättare för ledamöter i kommunfullmäktige förs över tillvallagen, där motsvarande regler om ersättare förlandstingsledamöter redan finns.Förslaget innebär inga förändringar i förhållande tillgällande rätt.MotionI motion K46 yrkande 1 av m.fl. (s, m,fp, c) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om antalet ledamöter tillkommunfullmäktige och landstingsfullmäktige.Motionärerna anser att kommuner och landsting bör ges störrefrihet att själva fastställa antalet ledamöter än vad förslagetinnebär.