bet · GE01FiU20 · 1991-02-21 00:00:00 — återkommer till sitt tidigare krav på sänktmervärdeskatt på livsmedel och hävdar att det speciellt gynnar grupper somanvänder en stor andel av sin disponibla inkomst till nödvändig konsumtion,däribland låginkomsttagare, pensionärer och barnfamiljer. Sett utifrånfördelningssynpunkt är emellertid sänkt mervärdeskatt på mat ett trubbigtinstrument, vilket också har bekräftats av flera utredningar, senast avkommittén för indirekta skatter (KIS) som genom tilläggsdirektiv gavs i uppdragatt göra en särskild undersökning i ämnet (SOU 1989:35). Kostnaderna för ensådan reform kan få en väsentligt större fördelningsmässig tyngd om motsvaranderesurser i stället sätts in på åtgärder som riktar sig direkt till de utsattagrupperna. Därtill kommer att den av motionärerna förordade lösningen ledertill krångel och svårigheter vid avgränsningen av vilka varor som skall resp.inte skall undantas från den bibehållna och utökade punktbeskattningen.Motionärerna återkommer också till sitt förslag om personligainvesteringskonton, dvs. den sparform som förespråkat under enföljd av år och som övergångsvis skulle ge upphov till ett mycket betydandeinkomstbortfall för staten. Hur detta bortfall skall finansieras angesemellertid inte av motionärerna. I stället begär de att regeringen skallåterkomma med ett finansieringsförslag och bryr sig med hänsyn härtill inte omatt belasta sitt eget budgetalternativ med några kostnader i detta avseende.Med hänvisning till det anförda avvisar utskottet förslag tillbudgetpolitiska riktlinjer. Utskottet avstyrker således motion Fi227 yrkandena3 och 5.Vänsterpartiet uppger i motion Fi224 att tyngdpunkten i partietsbudgetförslag ligger på fördelningspolitiken. Förslaget sägs innebära en direktöverföring av ca till hushållssektorn jämfört medregeringens förslag. Därtill kommer vissa lättnader i den indirektabeskattningen. Av motionen framgår att utgifterna i budgetförslaget överstigerintäkterna med ca , men detta underskott kan komma attutvidgas när regeringen lägger fram propositioner inom områdenautbildning, energi, miljö och näringspolitik.Vänsterpartiet vill återställa skattesystemets inkomstfördelande roll ochförordar mot denna bakgrund skärpt inkomstbeskattning genom höjd skattesats förinkomsttagare med inkomster överstigande , slopat grundavdrag iinkomstlägen överstigande . samt helt slopad avdragsrätt förränteutgifter överstigande . De indirekta skatterna bördifferentieras så att baskonsumtion beskattas lägre än annan konsumtion.Sålunda bör mervärdeskatten på mat, kollektivtrafik och fjärrvärme sänkas,punktskatterna på vissa konsumtionsvaror behållas, stämpel- och reklamskatternahöjas samt nya skatter införas på finansiella tjänster och försäljningen avhyreshus.Motionärerna kräver att fattade beslut om nedsättningen avsjuk- och föräldraförsäkringen rivs upp samt att andra etappen avföräldraförsäkringen genomförs. Barnomsorgen bör byggas ut och särskildainsatser göras inom hälso- och sjukvården för att minska helgtjänstgöringen.Motionärerna förordar också extra åtgärder för de sämst ställda pensionärernasamt avvisar förslagen om slopat friår vid sjukhusvård för förtidspensionärerliksom avveckling av det särskilda stödet till flerbarnsfamiljer för köp avegnahem. Försvarsanslagen bör enligt deras mening minska ochJAS-projektet läggas ner. Å andra sidan vill motionärerna återställaenprocentsmålet för u-hjälpen och föreslår därför att biståndsanslaget räknasupp med . På kommunikationsområdet föreslår de minskadsatsning på bro- och vägutbyggnader men ökade insatser för kollektivtrafikenoch utbyggnaden av järnvägslinjer. Motionärerna motsätter sig de av regeringenföreslagna nedskärningarna i hemspråksundervisningen samt föreslår påutbildningsområdet ytterligare satsningar på framför allt högskolan.Utskottet vill med anledning av budgetförslag erinra om atten för budgetpolitiken helt överordnad strävan har varit attbegränsa det mycket starka utgiftstrycket i den offentliga sektorn och på såsätt medverka till att dämpa den alltför snabba prisutvecklingen i landet. Ävenutan reformer och andra regeländringar ökar de offentliga utgifterna med vissautomatik . Inte minst gäller detta transfereringar som ökar mycketsnabbt. Motionärerna föreslår en rad nya utgiftsåtaganden som ytterligareskulle driva upp detta utgiftstryck. Deras förslag till skärpta skatter verkarockså kostnadsuppdrivande. Den inriktning som de förordar för budgetpolitikenmotverkar därmed senare års strävanden från statsmakternas sida och är inteheller i övrigt förenlig med de krav som enligt utskottets mening måste ställaspå den ekonomiska politiken.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion Fi224 yrkande 2.Miljöpartiet de gröna uppger i motion Fi223 att de viktigaste målenför partiets budgetalternativ har varit att minska såväl den materiellaförbrukningen som energiförbrukningen och miljöbelastningen samt att främjaförebyggande vård, utjämna sociala och ekonomiska klyftor, sänkainflationstrycket och att bibehålla arbetslinjen.Partiet förespråkar en skatteväxling mellan sänkta arbetsgivaravgifter ochhöjda råvaru- och miljöskatter. Arbetsgivaravgifterna skall sänkas med 10procentenheter -- dvs. med cirka en fjärdedel -- i , på samt ivissa kommuner i och . I övriga delar av landet utomstorstadsområdena begränsas sänkningen till . Samma begränsninggäller också i storstadsområdena för sjukvård, äldreomsorg och handikappomsorg.Motionärerna vill slopa mervärdeskatten för basmat, kollektivtrafik ochförnybara energikällor men i övrigt höja den . För hotell-och restaurangtjänster skall dock tidigare skattesats gälla. Tobaks- ochalkoholbeskattningen skall skärpas kraftigt. Partiet lägger också fram förslagom en rad råvaru-, miljö- och energiskatter.Grundavdraget vid inkomstbeskattningen bör enligt motionärerna höjas, vilkettillsammans med en ny skatteskala lindrar beskattningen av inkomsterunderstigande . och skärper den i inkomstlägen däröver.Motionärernas skatteförslag innefattar också kraftigt begränsade möjlighetertill ränteavdrag samt extra avdrag för glesbygdsbor och för dem som uppbärhobbyinkomster.Besparingarna inriktas bl.a. på statsbidraget till A-kassorna och stödet tillomställningsåtgärder i jordbruket som motionärerna vill minska med 1,0 resp.1,. De vill också dra ner på bostadsstödet, detregionalpolitiska stödet samt anslaget till STU.Miljöpartiet de gröna föreslår att föräldraförsäkringen byggs ut medytterligare en månad och att ersättningsnivån sänks för den del avinkomsten som överstiger ca . Utvecklingsbiståndet bör enligtmotionärerna räknas upp med , och ett lika stort belopp böravdelas för miljöinsatser i . De vill också satsabetydande belopp på investeringar i och drift av järnvägar. De föreslagnabesparingarna i hemspråksundervisningen avvisas av motionärerna som i sittförslag också avdelar resurser för en utbyggnad av högskolan.Sammantaget uppges budgetförslaget vara starkare änregeringens. Motionärerna räknar själva med att förslaget leder till ett någotökat skattetryck, men säger sig kunna acceptera en sådan ökning under de år kraftsamling kommer till stånd för ombyggnaden av samhället i miljövänligriktning.Utskottet får för egen del anföra följande. Enligt vad som framgår av ensammanställning i motionen vill motionärerna med sitt budgetförslag dra innetto från hushållssektorn och i stället fördela dettabelopp med ca på företagen och på denoffentliga sektorn. Omfördelningen ingår som ett led i motionärernas strävanatt förändra samhället. I rådande läge måste ambitionen vara att hålla tillbakapris- och löneökningar och att främja utbudet av arbetskraft. Flera avmotionärernas förslag motverkar detta syfte. Deras långtgående krav på skärptindirekt beskattning driver upp kostnadsnivån, och deras förslag till ändraddirekt beskattning torde enligt utskottets mening knappast underbyggasträvandena att uppnå återhållsamma löneökningar. Detta är en inriktning avbudgetpolitiken som utskottet inte kan ställa sig bakom.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi223 yrkande 2.De allmänna riktlinjerna för budgetpolitikenDe krav som enligt utskottets mening bör ställas på budgetpolitiken villutskottet sammanfatta på följande sätt.Budgetpolitiken måste inordnas i den allmänna strävan att dämpakostnadsutvecklingen, återställa balansen och främja en varaktig tillväxt iekonomin. Flera viktiga steg har redan tagits i denna riktning under senare år.Inte minst betydelsefullt har därvid varit den helt genomfördaskattereformen. Med kraft måste dessa ansträngningar nu fullföljas. Det innebäratt budgetpolitiken måste vara fortsatt mycket stram. Arbetet med att begränsautgiftsautomatiken måste fortsätta. Existerande transfereringssystem måstegranskas och en prövning måste göras av hur väl de tillgodoser uppställda mål.Det är därvid också viktigt att undersöka hur systemen inverkar på arbete ochförmögenhetsfördelning. Mycket stor återhållsamhet måste visas med nyautgiftsåtaganden, och varje sådan förändring måste finansieras genombesparingar i andra utgifter. Det totala skattetrycket måste begränsas.Utskottet har i det föregående redovisat sin syn på oppositionspartiernasbudgetalternativ. Med olika motiveringar har utskottet avstyrkt dessa förslag.Regeringen har i årets finansplan framlagt ett budgetalternativ sominnefattar olika typer av budgetförstärkningar på inalles ca 30 miljarderkronor. Ungefär hälften härav utgör en kärna av hårda och varaktiga besparingarpå budgetens utgiftssida. De allmänna budgetpolitiska riktlinjer som redovisasi finansplanen ansluter väl till de krav som utskottet här har fört fram. Medhänvisning härtill tillstyrker utskottet moment 2 i finansplanen.De ekonomisk-politiska förslagens ursprungI motion Fi703 av () anförs att många av regeringensekonomisk-politiska förslag -- alltifrån svenskt medlemskap iEG till slopande av SCBs partisympatiundersökningar -- innebär att gamlamoderata krav till fullo förverkligas. Motionären anser sig emellertid avargumentationen i budgetpropositionen inte kunna utläsa att regeringen ärmedveten därom. Det finns därför anledning att regeringen i sina förslag angerursprunget till förslagen.Enligt utskottets mening öppnar motionären med sitt förslag intressantaperspektiv. Om det skulle vara av allmänt intresse att redovisa olikaregeringsförslags ursprung borde intresset vara lika stort att redovisaursprunget till förslag som väcks i motionsform.Avgörande för vilka förslag en regering lägger fram för är denekonomiska situation som landet befinner sig i och vilka förändringarregeringen önskar åstadkomma. En restriktion i sammanhanget utgör denparlamentariska situationen. Några åtgärder har visat sig vara framgångsrika ivissa situationer och kan upprepas. De kan anses ingå i den ekonomisk-politiskaarsenalen. Att ange sådana förslags ursprung är ogörligt. Andra åtgärder måsteskapas för den speciella situationen och kan kanske därför inte användas påsamma sätt igen. Även om det i dessa fall skulle vara möjligt att härledaförslagens ursprung kan värdet av denna information ifrågasättas. Utskottetsslutsats är att ett genomförande av motionärens förslag knappast skulle tjänanågot berättigat syfte. Motion Fi703 avstyrks därför av utskottet.Underlag för fördjupad myndighetsprövningI motion Fi710 av m.fl. (m) tas frågan upp omutformningen av beslutsunderlaget till angående utvecklingen av ettlokalt datastöd för försäkringskassornas verksamhet, det s.k. FAS 90.Motionärerna anser att en betydligt mer upplysande kravanalys bordepresenteras. har enligt motionärerna ännu inte funnit deidealiska formerna för en sådan redovisning.Det ankommer i första hand på socialförsäkringsutskottet att bedömabeslutsunderlaget för genomförandet av FAS 90. vill emellertidframhålla att en väsentlig förutsättning för att genomföra den fördjupadeprövningen i den nya treåriga statliga budgetprocessen är att beslutsunderlagetförbättras och att en starkare koppling görs mellan åtgärder och resultat. Detinnebär att nya kompletterande analysmetoder måste utvecklas utöver dem somanvänds . Förändrade krav kommer därigenom att ställas på såvälmyndigheterna som regeringen.I höstens budgetarbete har drygt 30 myndigheter ingått i den första cykeln iden nya budgetprocessen och lämnat en fördjupad anslagsframställning. Avfinansplanen framgår att erfarenheterna från höstens arbete visar att mångasvårigheter måste övervinnas i tillämpningen av den nya styrningen. Det finnsbrister i många myndigheters sätt att redovisa beslutsunderlaget. Det gällerframför allt underlag för att bedöma produktivitet och effektivitet i de olikaverksamheterna. Föredragande statsrådet har således uppmärksammat problemet ochunderstryker behovet av en förbättrad dialog mellan departements- ochmyndighetsledningarna. Utskottet anser mot denna bakgrund att något initiativfrån sida inte är påkallat. Motion Fi710 avstyrks därför avutskottet.Redovisning av miljökonsekvenser i budgetpropositionerI motion Fi718 av m.fl. (mp) begärs att statens budget skallomfatta en redovisning av hur den föreslagna ekonomiska politiken påverkar vårmiljö och vår hälsa, liksom hur vårt handlande påverkar miljön i andra länder.Förändringar i tillståndet hos natur och miljö kan troligen uttryckas genom ettantal nyckeltal som kan utvecklas allteftersom vi får nya kunskaper om denekonomiska politikens påverkan på våra livsförutsättningar, anför motionärerna.Enligt utskottets mening skall den ekonomiska politiken bidra till att säkralångsiktig balans mellan ekonomisk tillväxt och miljö. För att kunna fattariktiga beslut för en långsiktigt hållbar utveckling måste vi emellertid vetamer om samspelet mellan ekonomi och ekologi. Ett första steg för att förbättrabeslutsunderlaget är att komplettera den ekonomiska statistiken så att denbelyser miljöpåverkan och resursförbrukning. Naturresursernas värde liggerbl.a. i deras möjligheter att generera inkomster. Omnaturresurserna inte beaktas som produktiva tillgångar finns risk för att deinte beaktas i tillräcklig utsträckning när ekonomiska beslut fattas.Produktionsmöjligheterna kan då komma att försämras för framtida generationer.Det är därför viktigt att följa hur de samlade resurserna i samhället, inkl.miljö- och naturresurser, utvecklas. Regeringen har tillsatt en utredning (Dir.1990:31) med uppgift att närmare studera dessa frågor. Ett första underlagberäknas vara klart . Det första steget för att förbättrabeslutsunderlaget på det sätt motionärerna eftersträvar har således tagits. Närresultaten av detta arbete föreligger ankommer det på statsmakterna att taställning till hur materialet skall utnyttjas. Utskottet ser mot denna bakgrundinte anledning att nu vidta någon ytterligare åtgärd med anledning av motionFi718. Den avstyrks därför av utskottet.Särskilda frågorKompensation till myndigheter för ingående mervärdeskattRegeringen föreslog i proposition 1989/90:111 om reformerad mervärdeskattm.m. ändringar av statliga myndigheters ställning inommervärdeskattesystemet fr.o.m. /92. Förslaget föranledde intenågon erinran från (1989/90:SkU31, rskr. 357).De statliga myndigheternas ställning inom mervärdeskattesystemet föreslogsändrad främst för att uppnå konkurrensneutralitet mellan verksamhet i egen regioch entreprenadverksamhet. Detta är viktigt bl.a. för att stimulera tilllösningar som ger ökad produktivitet och effektivitet i myndigheternasverksamhet.Myndigheternas anslag är budgeterade med hänsyn till att vissautgifter innehåller påslag för mervärdeskatt. I propositionen föreslogs attmyndigheternas anslag fr.o.m. /92 skall budgeteras exkl.mervärdeskatt. Myndigheterna skall kompenseras för ingående mervärdeskatt genomavräkning mot inkomsttitel i stället för mot myndighetens anslag.I finansplanen anförs att utgångspunkten för reformen är att den skall varasaldomässigt neutral, dvs. inte medföra någon belastning på statsbudgeten.Förändringen innebär, vad gäller anslagsfinansierad verksamhet, en minskning avstatsbudgetens utgiftssida som nettoinkomsterna från mervärdeskattminskar i motsvarande mån.Några frågeställningar av teknisk och principiell natur återstår att lösainnan ett komplett underlag för omläggningen föreligger. Riksrevisionsverkethar därför fått i uppdrag att biträda regeringen även i det fortsatta arbetet.Mot denna bakgrund föreslås det i propositionen att regeringen senare ,i samband med att regeringen utfärdar regleringsbreven för myndigheternasanslag för /92, skall få besluta att medel motsvarandemervärdeskatten under resp. anslag inte får disponeras av myndigheterna.Regeringen föreslår att myndigheterna bereds kompensation från statsbudgetensinkomsttitel Mervärdeskatt. Förslaget föranleder inte någon erinran frånutskottets sida.Motivet för den ovan redovisade reformen, att uppnå konkurrensneutralitetmellan verksamhet i egen regi och entreprenadverksamhet, föreligger även förriksdagens förvaltning och myndigheter. Av det skälet bör ocksåriksdagens förvaltning och myndigheter anvisas anslag exkl. mervärdeskattfr.o.m. Eftersom anslagen under femtonde huvudtiteln /92 är budgeterade inkl. mervärdeskatt bör riksdagensförvaltningskontor vid utformningen av anslagsdirektiven, som motsvararregleringsbreven, ange att medel motsvarande mervärdeskatten kommer attinnehållas. och dess myndigheter bör kompenseras för ingåendemervärdeskatt på samma sätt som de statliga myndigheterna, genom avräkning motinkomsttiteln på statsbudgeten i stället för mot det egnaanslaget. Även bör kompenseras på motsvarande sätt trots attverksamheten inte är anslagsfinansierad. Det bör ankomma på riksdagensförvaltningskontor att beräkna andelen mervärdeskatt som belastar resp. anslag.Vad utskottet här anfört bör som sin mening ge riksdagensförvaltningskontor och myndigheter till känna.Rörlig kredit i riksgäldskontoretRegeringen disponerar i en rörlig kredit på 400 milj. kr.som är avsedd för myndigheter med uppdragsverksamhet. Vissa av dessamyndigheter har behov av ökat rörelsekapital. Med hänsyn härtill föreslårregeringen att den rörliga krediten utökas till 450 milj. kr.Utskottet biträder regeringens förslag. Utskottet vill i sammanhanget erinraom att har beslutat att fr.o.m. /92 skall förändringari rörliga krediter inte längre föras upp på statsbudgeten (prop. 1989/90:150bil.1, FiU40 s. 79, rskr. I och med att den nu föreslagna ökningengäller nästa budgetår kommer den inte att belasta statsbudgeten.Lån för investeringar i ADB- och kommunikationsutrustningUnder innevarande budgetår har sex myndigheter inlett en försöksverksamhetsom innebär att de på marknadsmässiga villkor får låna i föratt finansiera ADB- och kommunikationsutrustning.Regeringen föreslår för /92 att ytterligare två myndigheterskall ges möjlighet att för samma ändamål ta upp lån i . Debåda myndigheterna är och arbetsmarknadsstyrelsen.Regeringen begär ett bemyndigande att lån av detta slag skall fåuppgå till 152 milj. kr. under /92.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Finansiell styrning av statsförvaltningen m.m.I finansplanen lämnas en redogörelse för det pågående arbetet med attutveckla nya styrformer inom statsförvaltningen. Avsikten är att en detaljeradbudgetstyrning skall ersättas av mål- och resultatstyrning.Vad föredraganden anfört om den finansiella styrningen avstatsförvaltningen föranleder ingen erinran från utskottets sida.Redogörelserna i finansplanen för statliga garantier och för lönenivån ianslagsberäkningarna föranleder inte heller något uttalande från utskottetssida.Dispositionen av anslag till departementen m.m. vid ändrad fördelning avärenden mellan departementenI budgetpropositionen (bil. 2) begärs att regeringen skall ges ett generelltbemyndigande att vid organisatoriska förändringar inom , somhänger samman med omfördelning av arbetsuppgifterna, få disponera anvisadeanslag på ett annorlunda sätt än det för vilket anslagen beräknats. Enförutsättning för sådana åtgärder bör dock, sägs det i propositionen, vara attden samlade anslagssumman som anvisat för somhelhet inte överskrids annat än i mycket begränsad omfattning.Som anges i propositionen är regeringsformens innebörd att regeringen skallha stor handlingsfrihet när det gäller utformandet av denberedningsorganisation som utgör så att den kan anpassas tillväxlande förhållanden. Utskottet har mot denna bakgrund inte något att erinramot att regeringen ges det begärda bemyndigandet. En förutsättning bör dock,som framgår av propositionen, vara att den samlade anslagssumman som riksdagenanvisat inte som helhet överskrids annat än i mycket begränsad omfattning.Utskottet förutsätter härvid att det överskridande som eventuellt kan bliaktuellt endast har sitt ursprung i de uppkomna kostnaderna för självaomorganisationen, flyttning m.m. Det får förutsättas att ett syfte med enomorganisation är att verksamheten skall kunna bedrivas effektivare. Med detanförda tillstyrker utskottet att regeringen bemyndigas att disponera anvisadeanslag till departement och utredningar på det sätt som angivits ipropositionen. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på motionerna 1990/91:Fi217 yrkande 1,1990/91:Fi222, 1990/91:Fi223 yrkandena 1 och 5, 1990/91:Fi224 yrkandena1, 3, 5--8 och 11--14, 1990/91:Fi227 yrkandena 1 och 2 samt 1990/91:Fi229yrkande 1 godkänner vad som anförts i proposition 1990/91:100 bilaga 1 mom. 1och som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 1 (m,fp)res. 2 (c)res. 3 (v)res. 4 (mp)2. beträffande sambandet ekologi och ekonomisk politikatt avslår motionerna 1990/91:Fi219, 1990/91:Fi224 yrkande 10och 1990/91:Fi227 yrkande 7,res. 5 (c,v,mp)res. 6 (m,fp) - motiv.3. beträffande spelregler på arbetsmarknadenatt avslår motionerna 1990/91:Fi224 yrkande 4 och1990/91:Fi229 yrkande 4,res. 7 (m,fp,c)res. 8 (v)res. 9 (mp)4. beträffande styrningen och uppföljningen av de totala kostnaderna förstatsskuldenatt lägger proposition 1990/91:100 bilaga 9 i denna del tillhandlingarna,5. beträffande statsskuldspolitikenatt avslår motion 1990/91:Fi217 yrkande 4,res. 10 (m,fp)6. beträffande penning- och valutapolitikenatt avslår motionerna 1990/91:Fi202, 1990/91:Fi207,1990/91:Fi217 yrkande 5, 1990/91:Fi223 yrkande 3, 1990/91:Fi227 yrkande 8och 1990/91:Fi229 yrkande 3 samt som sin mening ger fullmäktige i riksbankentill känna vad utskottet anfört,res. 11 (m,fp)res. 12 (c)res. 13 (v,mp)7. beträffande inlåningskonto utomlandsatt avslår motion 1990/91:Fi215 yrkande 2,res. 14 (m,fp)8. beträffande rätten att handla med valutoratt avslår motion 1990/91:Fi215 yrkande 3,res. 15 (m,fp)9. beträffande investeringsfonderatt avslår motionerna 1990/91:Fi201, 1990/91:Fi206,1990/91:Fi216 samt 1990/91:Fi228,res. 16 (m,fp)res. 17 (c)10. beträffande avveckling av löntagarfonder m.m.att avslår motionerna 1990/91:Fi204, 1990/91:Fi210,1990/91:Fi212, 1990/91:Fi213, 1990/91:Fi221, 1990/91:Fi225 och1990/91:Fi714,res. 18 (m,fp,c)res. 19 (v)- motiv.res. 20 (mp) - motiv.11. beträffande användande av AP-fonden för järnvägsinvesteringaratt avslår motion 1990/91:Fi220,res. 21 (v)res. 22 (m,fp) - motiv.12. beträffande prisfrågoratt avslår motion 1990/91:Fi209,res. 23 (m,fp)13. beträffande konjunkturstyrning av statliga investeringaratt avslår motion 1990/91:Fi208,14. beträffande finansiering av arbetslöshetsförsäkringenatt avslår motionerna 1990/91:Fi223 yrkande 4, 1990/91:Fi227yrkande 6 och 1990/91:Fi229 yrkande 5,res. 24 (m)res. 25 (fp)res. 26 (c)res. 27 (mp)res. 28 (v) - motiv.15. beträffande redovisningen av överföringar mellan statsbudgeten ocholika fonderatt avslår motion 1990/91:Fi229 yrkande 6,res. 29 (m,fp)16. beträffande redovisningen av den extra skatteutjämningsavgiftenatt avslår motion 1990/91:Fi314 yrkande 1,res. 30 (c)res. 31 (m) - motiv.17. beträffande allmänna riktlinjer för budgetregleringenatt med avslag på motionerna 1990/91:Fi217 yrkandena 2 och 3,1990/91:Fi223 yrkande 2, 1990/91:Fi224 yrkande 2, 1990/91:Fi227 yrkandena3 och 5 samt 1990/91:Fi229 yrkande 2 godkänner vad som anförts i proposition1990/91:100 bilaga 1 mom. 2 och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 32 (m)res.