bet · GE01JuU26 · 1991-04-16 00:00:00 — I proposition 1990/91:98 har regeringen() föreslagit att anta de ipropositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1974:1082) om bostadsdomstol,2. lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder,3. lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister.Lagförslagen har följande lydelse. Motioner väckta med anledning av propositionen1990/91:Ju26 av tredje vice talman m.fl. (c)vari yrkas att hos regeringen begär tilläggsdirektivtill domstolsutredningen om att överväga de partssammansattaspecialdomstolarna i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Ju27 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en fullständig översyn avsystemet med partssammansatta domstolar och specialdomstolar ienlighet med vad som i motionen anförts.1990/91:Ju28 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att hyresnämnden skall bestå av treledamöter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredning och övervägande av förstärktaresurser till hyresnämnder.1990/91:Ju29 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till ettavskaffande av hyresnämnderna, arrendenämnderna ochbostadsdomstolen samt till en lämplig handläggningsform för detvister som handläggs av hyresnämnder och arrendenämnder,i enlighet med vad som i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en förutsättningslös utredning av behovetav partssammansatta specialdomstolar.1990/91:Ju30 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att arbetsdomstolen, i mål där part är antingen en fackligorganisation som ej har representation i domstolen eller medlemi facklig organisation som ej företräds av organisation, skallbestå enbart av ämbetsmannaledamöter.Motioner väckta under den allmänna motionstiden1990/91:Ju401 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag innebärande att hyresnämnd ochbostadsdomstol avskaffas och ärendena överförs till allmändomstol.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Bo402.1990/91:Ju406 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en fullständig översyn avsystemet med partssammansatta domstolar och specialdomstolar ienlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Ju411 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen beslutar att bostadsdomstolens och hyresnämndernasverksamhet överflyttas till de allmänna domstolarna.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Bo252.1990/91:Ju810 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att minska antalet specialdomstolar,4. att hos regeringen begär förslag om att avvecklabostadsdomstolen och hyresnämnderna i enlighet med vad somanförts i motionen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sk636. InledningDen europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna ochgrundläggande friheterna () tillkom år 1950.Sverige anslöt sig till konventionen . Sedan denursprungliga konventionen antogs har nya rättigheter tillagts is.k. tilläggsprotokoll.Europakonventionen är ett internationellt fördrag. Genom attansluta sig till den har de anslutna staterna gjort vissaåtaganden som de är folkrättsligt förpliktade att uppfylla.Staterna måste därvid bringa den inhemska lagstiftningen iöverensstämmelse med de krav som ställs i konventionen.Flera organ inom vakar över att de anslutnastaterna uppfyller sina förpliktelser enligt konventionen,däribland den europeiska domstolen för de mänskligarättigheterna ().De rättigheter som är skyddade av konventionen är de s.k.medborgerliga och politiska rättigheterna. Hit hör bl.a. denenskilda medborgarens rättigheter på rättsväsendets område.Flera av konventionens bestämmelser tar sikte på att ge denenskilde medborgaren skydd i samband med domstolsförfaranden ochdomstolsavgöranden; frågor som är aktuella i detta ärende.Europadomstolen fann i en dom i målet RolfLangborger mot (Langborgermålet) att kränktkonventionens bestämmelser när det gällde att se till att envar,när det gäller prövningen av hans civila rättigheter ochskyldigheter, skall vara berättigad till en opartisk ochoffentlig rättegång inför en oavhängig och opartisk domstol.Mot bakgrund av domen utarbetades i justitiedepartementetpromemorian (Ds 1990:33) Bostadsdomstolens och hyresnämndernassammansättning i vissa fall, m.m. Promemorian harremissbehandlats.Till grund för förslagen i propositionen ligger den nyssnämndapromemorian och remissbehandlingen av den. Förslagen hargranskats av lagrådet.I ärendet har även inkommit en skrift frånHyresgästernas Riksförbund.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att reglerna för bostadsomstolens ochhyresnämndernas sammansättning ändras, bl.a. för den typ avtvist som aktualiserades i Langborgermålet. De föreslagnaändringarna går ut på att intresseledamöter frånfastighetsägarsidan resp. hyresgästsidan, som representerarsådana organisationer som kan antas ha gemensamma intressen somstår i strid med den ena partens intressen i tvisten, inte fårdelta i dessa mål. Om en sådan situation föreligger skall måleti stället handläggas av enbart juristdomare. En hyresnämnd skallavgöra ett sådant mål med två lagfarna ledamöter ochbostadsdomstolen med tre lagfarna ledamöter.Propositionen innehåller också ett par andra förslag som rörintresseledamöter. Det ena förslaget innebär att icke lagfarnaledamöter i arbetsdomstolen, bostadsdomstolen och hyresnämndernainte får uppträda som partsombud i den domstol eller nämnd därde är förordnade att tjänstgöra som ledamöter. Enligt det andraförslaget avskaffas den nuvarande åldersgränsen vid förintresseledamöter i hyresnämnder och arrendenämnder.Härutöver redovisas i propositionen intresseledamötersdeltagande i andra domstolar och nämnder, bl.a. arbetsdomstolen,och regeringens överväganden i frågan om dom iLangborgermålet borde föranleda några ändringar isammansättningen för dem. Den slutsats som dras är att någraändringar i sammansättningsreglerna inte behövs för dessadomstolar och nämnder.De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 juli 1991.BakgrundRolf Langborger hade fört en hyrestvist till bostadsdomstolenbl.a. för att få prövat om en s.k. förhandlingsklausul som fannsintagen i hans hyresavtal skulle tas bort ur avtalet. Enligtförhandlingsklausulen bestämdes hyran för Langborgers lägenhetvid förhandlingar mellan två lokala hyresvärds- ochhyresgästsorganisationer. Dessa organisationer tillhörde de tvåetablerade riksorganisationerna på hyresmarknaden, och . När måletavgjordes i bostadsdomstolen deltog två lagfarna ledamöter ochtvå ledamöter som var utsedda efter förslag av de bådariksorganisationerna (intresseledamöter). Enligt europadomstoleninnebar detta att Langborger vid prövningen i bostadsdomstoleninte fått sin sak bedömd av en oavhängig och opartisk domstol.I domskälen uttalade bl.a. följande.34. På grund av sin särskilda erfarenhet förefaller delekmannaledamöter som sitter i bostadsdomstolen tillsammans medyrkesdomarna i princip vara utomordentligt väl kvalificerade attdelta i bedömande av tvister mellan hyresvärdar och hyresgästeroch av de särskilda frågor som kan uppstå i sådana tvister.Detta utesluter emellertid inte möjligheten att derasoavhängighet och opartiskhet kan bli föremål för tvivel i någotsärskilt fall.35. I detta fall finns ingen anledning att hysa tvivel omlekmannaledamöternas personliga opartiskhet då inget bevis ommotsatsen föreligger.Då det gäller deras objektiva opartiskhet och frågan huruvidade föreföll oavhängiga beaktar emellertid domstolen att deföreslagits av och hade nära förbindelse med tvåsammanslutningar som båda hade intresse av attförhandlingsklausulen skulle bestå. Eftersom klaganden yrkat attdenna klausul skulle utgå ur hans hyresavtal kunde han rimligenbefara att lekmannaledamöterna hade ett gemensamt intresse somstod i motsats till hans eget och att således denintressebalans, som ligger i bostadsdomstolens sammansättning iandra fall, riskerade att rubbas då domstolen skulle beslutaangående hans eget yrkande.Det faktum att bostadsdomstolen också bestod av tvåyrkesdomare vilkas oberoende och opartiskhet inte harifrågasatts medför ingen ändring i detta avseende.36. Således har kränkning av artikel 6, punkt 1, förekommit.ÖvervägandenAllmäntFrågor om intresseledamöters medverkan i den dömandeverksamheten har varit föremål fördiskussion, bl.a. i . Den diskussion och kritik som harförekommit har regelmässigt kretsat kring frågor omintresseledamöternas ställning i domstolarna och nämnderna, ivilken utsträckning reglerna om jäv är tillämpliga påintresseledamöter och om sådana ledamöter kan bedöma frågorna iett mål opartiskt (se t.ex. LU 1982/83:19 och JuU 1985/86:28 ochSOU 1987:13 s.166). Frågor om jäv för intresseledamöter har ävenprövats av högsta domstolen (se NJA 1978:464 och 1982:564).Europadomstolens dom i Langborgermålet knyter an till debattenså till vida att domstolen slår fast att det enligteuropakonventionen följer vissa begränsningar vad gällerintresseledamöters möjligheter att delta i den dömandeverksamheten. Det står numera klart att den svenskalagstiftningen i de -- relativt begränsade -- fall som avses idomen inte till fullo uppfyller konventionens krav.Samtidigt bör det redan här understrykas att europadomstolenuttryckligen konstaterar att intresseledamöterna ibostadsdomstolen är utomordentligt väl kvalificerade att delta ibedömande av tvister mellan hyresvärdar och hyresgäster m.m.just på grund av sin särskilda erfarenhet. Domen iLangborgermålet kan således inte tas till intäkt för att enordning med intresseledamöter generellt skulle vara oförenligmed konventionsåtaganden.Den inriktning som regeringsförslaget fått såvitt avsersammansättningen av hyresnämnderna och bostadsdomstolentillgodoser, enligt utskottets uppfattning, de krav som kanställas med anledning av uttalanden iLangborgermålet om tolkningen av artikel 6 punkt 1 ieuropakonventionen.Utskottet kan således ställa sig bakom principen attintresseledamöterna i vissa fall ersätts av juristdomare ibostadsdomstolen och hyresnämnderna.Bostadsdomstolen och hyresnämndernaRegeringen föreslår att reglerna för bostadsdomstolens ochhyresnämndernas sammansättning ändras i sådana mål där det mednuvarande sammansättningsregler kan antas att en parts talan imålet kan stå i strid med ett gemensamt intresse hos deorganisationer som intresseledamöterna i domstolen eller nämndenhar anknytning till. Dessa mål skall i stället, som framgått,handläggas av enbart juristdomare.För bostadsdomstolens del föreslås att den i de aktuellafallen skall vara domför med tre juristdomare. Utskottet anseratt den ordningen är lämplig, och utskottet föreslår riksdagenatt anta propositionen i den delen.När det sedan gäller hyresnämnden föreslås i propositionen attden i här aktuella fall skall vara domför med två juristdomare.Häremot riktas invändningar i motion Ju28. Motionärerna anseratt hyresnämnden i dessa fall skall bestå av tre ledamöter. Debegär vidare att hyresnämndernas resursbehov med anledning avden föreslagna ordningen ses över.Enligt 20 § lagen (1973:188) om arrendenämnder ochhyresnämnder (nämndlagen) skall bestämmelserna i 16 kap.rättegångsbalken (RB) om omröstning i tvistemål tillämpas ihyresnämnderna. Detta innebär, som motionärerna påpekar, attordföranden i hyresnämnden i praktiken ensam kommer att fällaavgörandet om ordföranden och den andre ledamoten är oense.Här bör nämnas att regeln i 1 kap. 3 a § sista stycket RBleder till motsvarande resultat -- där stadgas nämligen atträtten vid huvudförhandling i tvistemål är domför med tvåjuristdomare om den tredje domaren fått förfall underhuvudförhandlingen (se prop. 1988/89:95, JuU23, rskr. 288).I den propositionen anförde justitieministern (s. 63) att honinte kunde se några avgörande hinder mot att låta en ordning medtvå domare gälla i de undantagssituationer det var frågan om.Utskottet vill tillägga att den beskrivna effekten avomröstningsreglerna inte innebär att den andre ledamotenskulle sakna inflytande över rättens dom och beslut. Tvärtom harhan den viktiga uppgiften att ge möjlighet till diskussion omolika möjligheter till domslut och motiveringar och han skallnaturligtvis också kritiskt granska olika förslag tilldomsutkast. Och stannar han i en skiljaktig mening får dennagivetvis sin betydelse vid sakens fortsatta hantering.Utskottet kan mot den bakgrunden för sin del accepteratvådomarsammansättningen även i här aktuella undantagsfall.Utskottet avstyrker bifall till motion Ju28 i denna del.I fråga om kostnaderna för den föreslagna ordningenkonstaterar justitieministern (prop. s. 39) att den inte kommeratt orsaka extra kostnader för staten. Utskottet delar denbedömningen och avstyrker bifall till motion Ju28 i denna del.ArbetsdomstolenFörfarandet i arbetsdomstolen regleras i lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister (arbetstvistlagen).Sammansättningsreglerna finns i 3 kap.I arbetsdomstolen finns tre olika kategorier ledamöter;ämbetsmannaledamöter (som inte samtliga behöver vara jurister),arbetsgivarledamöter och arbetstagarledamöter (2 och 3 §§).Arbetsdomstolen sammanträder i olika sammansättningar (6 §); fören närmare redogörelse hänvisas till propositionen (s. 17 f). Isamtliga fall gäller att arbetsgivarledamöter ocharbetstagarledamöter skall vara lika många (6 § första stycket).Huvudregeln är att arbetsdomstolen sammanträder i den s.k.större sammansättningen som består av ordförande och sex andraledamöter. Av de sistnämnda är två ämbetsmannaledamöter, tvåarbetsgivarledamöter och två arbetstagarledamöter.Den närmare sammansättningen av arbetsgivar- ocharbetstagarledamöter i ett enskilt mål är beroende av vilken typav tvist det är som skall prövas (se 5 och 6 §§ förordningen[1988:1137] med instruktion för arbetsdomstolen). I mål av meraallmän och principiell betydelse, t.ex. i fråga om tillämpningav allmän arbetsrättslig lagstiftning, dömer arbetsdomstolen is.k. I denna ingår en SAF-ledamot, enoffentlig arbetsgivarledamot, en LO-ledamot och en TCO-ledamot.I propositionen föreslås inga förändringar i reglerna omarbetsdomstolens sammansättning.I motion Ju30 däremot förordas en ordning som innebär attockså arbetsdomstolen i vissa fall skulle vara domför med enbartämbetsmannaledamöter. Motionären tänker på fall där en enskildarbetstagare för talan och antingen är medlem i en fackligorganisation som inte utser ledamöter i arbetsdomstolen, t.ex.syndikalisterna (jfr 3 § arbetstvistlagen) eller som inteföreträds i domstolen av sin fackliga organisation genomjuridiskt ombud även om denna i och för sig utser sådanaledamöter.En utgångspunkt för detta lagstiftningsärende äreuropadomstolens tolkning av artikel 6 punkten 1 ieuropakonventionen. I domskälen framhålls bl.a. att detförhållandet att den balans som normalt råder mellanintresseledamöterna rubbas är en anledning att ifrågasättadomstolens objektivitet. En sådan rubbad balans uppstår i lägensom beskrivs i domen och som innebär attorganisationsföreträdarnas intressen dels sammanfaller, delsstår i strid med en parts intressen.Utskottet vill först erinra om att i arbetsdomstolen, när densammanträder i allmän sammansättning, deltarorganisationsföreträdare från alla delar av arbetsmarknaden. Idessa mål kan knappast en sådan situation som i Langborgermåletuppstå. Och för att avgöra mål i en sammansättning med endasttre ledamöter (ordförande och en arbetsgivarledamot och enarbetstagarledamot) är en förutsättning att målet saknarbetydelse för ledning av rättstillämpningen och även i övrigt ärav enklare beskaffenhet.Mot den bakgrunden kan utskottet dela justitieministernsuppfattning (s. 32 f) att det i arbetsdomstolen inte skallbehöva uppstå en situation som liknar den i Langborgermålet ochatt Langborgermålet således inte ger anledning att vidta någraändringar i reglerna om arbetsdomstolens sammansättning.Inte heller i övrigt finner utskottet anledning föreslååtgärder med anledning av motionen, och utskottet avstyrkerbifall till den.Vissa andra motionsspörsmålI motionerna Ju26, Ju27, Ju29, Ju406 och Ju810 begärs enöversyn av samtliga specialdomstolar i syfte att avskaffa democh i motionerna Ju29, Ju401, Ju411 och Ju810 föreslås attbostadsdomstolen och hyresnämnderna skall avskaffas.Detta är frågor som utskottet behandlat under en följd av år,senast i sitt betänkande om expertmedverkan idomstolarna (1989/90:JuU32). Vissa liknande motionsyrkandenbehandlades också (se 1990/91:JuU7) beträffandefastighetsdomstolarna, och utskottet intog då samma ståndpunktsom tidigare, nämligen att någon utredning med sikte på attavskaffa dessa domstolar inte skulle göras.I förra vårens betänkande (s. 5) betonade utskottet attutskottet slog vakt om principen om de allmänna domstolarnasbreda sakliga kompetens och den därmed sammanhängande tanken atten domare bör ha en så djup kunskap om och överblick över heladet juridiska fältet som möjligt. Utskottet var emellertid dåinte berett att förorda en översyn i syfte att avskaffaspecialdomstolarna. Tvärtom anförde utskottet att det intekrävdes någon ytterligare utredning för att komma fram till attexpertmedverkan i vissa typer av mål även skullekomma att behövas. Behovet av expertmedverkan fick enligtutskottet även framgent i viss utsträckning tillgodoses genomspecialdomstolar.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker bifalltill motionerna Ju26, Ju27, Ju29, Ju406 och Ju810 i härbehandlade delar.När det sedan gäller yrkandena om att avskaffabostadsdomstolen m.m. konstaterade utskottet i samma ärende (s.6) att rättegångsutredningens förslag i den delen hade mötts avstarkt negativa reaktioner bl.a. från hyresgästernas ochfastighetsägarnas organisationer. Bl.a. mot den bakgrunden bordeförslaget inte genomföras.Även i denna del vidhåller utskottet sin inställning.Utskottet avstyrker bifall till nu behandlade yrkanden imotionerna Ju29, Ju401, Ju411 och Ju810.ÖvrigtUtskottet har noterat att 5 § nämndlagen föreslås ändrad äveni proposition (1990/91:92) om ny bostadsrättslag som nyligenbehandlats av bostadsutskottet (BoU13). Den i detta ärendeaktuella ändringen bör därför göras i 5 § i den avbostadsutskottet föreslagna lydelsen.I övrigt har utskottet ingenting att anföra med anledning avpropositionen och motionerna. beträffande bostadsdomstolens sammansättningatt antar det i proposition 1990/91:98 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1974:1082) ombostadsdomstol såvitt avser en ny paragraf, 14 a §,2. beträffande hyresnämndernas sammansättningatt med avslag på motion 1990/91:Ju28 antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder såvitt avser en nyparagraf, 5 a §,3. beträffande 5 § i det i moment 2 nämnda lagförslagetatt dels avslår lagförslaget såvitt avser 5 §,dels antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1991:000) om ändring i lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnderHärigenom föreskrivs att lagen (1991:000) om ändring i lagen(1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder skall ändras såatt 5 § samt ikraftträdandebestämmelsen får följande lydelse:Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 5 §1Hyresnämnd består av består avlagfaren ordförande och lagfaren ordförande ochtvå andra ledamöter, om två andra ledamöter, omej annat följer av tredje ej annat följer av tredjestycket. Av de senare stycket eller av 5 a §. Avledamöterna skall den ene de senare ledamöterna skallvara väl förtrogen med den ene vara välförvaltning av förtrogen medhyresfastighet och den andre förvaltning avvara väl förtrogen med hyresfastighet och den andrebostadshyresgästers vara väl förtrogen medförhållanden eller, bostadshyresgästersnär ärendet rör annan förhållanden eller,lägenhet än när ärendet rör annanbostadslägenhet, med lägenhet ännäringsidkande bostadslägenhet, medhyresgästers näringsidkandeförhållanden. I hyresgästersärenden enligt 2 kap. 10 förhållanden. I§, 4 kap. 6 §, 9 kap. 16 ärenden enligt 2 kap. 10§ första stycket 1 och §, 4 kap. 6 §, 9 kap.2 eller 11 kap. 2 § 16 § första stycket 1bostadsrättslagen och 2 eller 11 kap. 2 §(1991:000) skall vad som sagts bostadsrättslagennu om hyresfastighet och (1991:000) skall vad som sagtshyresgästers nu om hyresfastighet ochförhållanden i hyresgästersstället avse förhållanden ibostadsrättsfastighet och stället avsebostadsrättshavares bostadsrättsfastighet ochförhållanden. bostadsrättshavares förhållanden.Hyresnämnd får anlita expert att biträda nämnden, om ärendetsbeskaffenhet eller annat särskilt skäl föranleder det.Bestämmelserna i 2 § andra -- fjärde styckena äger motsvarandetillämpning i fråga om hyresnämnd.Regeringen kan förordna att i hyresnämnd skall finnas fleraavdelningar.Bestämmelserna om hyresnämnd gäller i tillämpliga delar ävenavdelning.Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelsergäller alltjämt om ett ärende i vilket intresseledamöter hardeltagit har påbörjats före ikraftträdandet.1 Nuvarande lydelse enligt prop. 1990/91:92, BoU13.4. beträffande arbetsdomstolens sammansättningatt med anledning av propositionen avslår motion1990/91:Ju30,res. 1 (v)5. beträffande de i moment 1 och 2 nämnda lagförslagen iövrigtatt antar de i propositionen framlagda förslagensåvitt de inte omfattas av utskottets hemställan ovan,6. beträffande övriga lagförslagatt antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister,7. beträffande översyn av specialdomstolarnaatt avslår motionerna 1990/91:Ju26, 1990/91:Ju27,1990/91:Ju29 yrkande 2, 1990/91:Ju406 och 1990/91:Ju810 yrkande3,res. 2 (m, fp, c)8. beträffande avskaffande av bostadsdomstolen m.m.att avslår motionerna 1990/91:Ju29 yrkande 1,1990/91:Ju401, 1990/91:Ju411 och 1990/91:Ju810 yrkande 4.res. 3 (m, fp, c)den 16 april 1991På justitieutskottets vägnarBritta BjelleNärvarande: (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochJan (). Arbetsdomstolens sammansättning (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Mot den" och slutar med "till den" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening handlar det emellertid inte enbart omrisken att en sådan situation som i Langborgermålet skalluppstå. Den risken finns för övrigt alldeles klart åtminstonenär arbetsdomstolen prövar mål i en sammansättning med treledamöter.Det handlar också om att en facklig organisation eller enenskild facklig medlem som är part i ett mål skall kunna kännaförtroende för domstolen. Det är mot den bakgrunden orimligt atten intresserepresentant från LO skall ingå i domstolen i ett måldär en syndikalistisk organisation för talan. Detsamma gällernaturligtvis om parten är en enskild medlem i syndikalisterna.Och lika orimligt är det att en intresserepresentant för ettfackförbund deltar i målet efter det att samma fackförbundförklarat sig inte vilja hjälpa den enskilde medlemmen att förasin talan.Mot den här angivna bakgrunden drar utskottet slutsatsen attarbetsdomstolen bör bestå av enbart ämbetsmannaledamöter i tretypfall. Det första är om en facklig organisation som för talantillhör en centralorganisation som inte har rätt att utserepresentanter i domstolen. Det andra är om en enskild medlemsom är part i ett mål är medlem i en sådan organisation ellerinte medlem i någon organisation alls. Och det tredje är om enenskild part är medlem i en organisation som inte juridisktbiträder den enskilde medlemmen och den organisationen har rättatt utse intresserepresentanter i domstolen. Regeringen bör få iuppdrag att lägga fram ett förslag för ienlighet med de riktlinjer som dragits upp.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande arbetsdomstolens sammansättningatt med anledning av motion 1990/91:Ju30 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2.