bet · GF01SkU10 · 1991-12-11 00:00:00 — Utskottet tillstyrker motion N16 yrkande1, 2 och 6.dels att utskottet under moment 19 bort hemställa:19. beträffande vissa avdragsfrågor, m.m.att med bifall till motion 1991/92:N16 yrkandena 1,2 och 6 som sin mening ger regeringen till känna vad som anförtsi motionen angående kvittning av underskott i näringsverksamhetmot tjänsteinkomster och nuvärdeavskrivning samt avdragsrätt försatsning i eget företag.20. Slopande av den allmänna löneavgiften (mom. 20 och mom. 29i motsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 80börjar med "Utskottet ansluter" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse:Enligt regeringen leder slopandet av den allmänna löneavgiftentill ett inkomstbortfall på ca . För1993 och 1994 beräknas bortfallet bli ca 2,3 miljarder kronor.Nettobortfallet anges bli lägre genom att hushållens ochföretagens skatter ökar vid ett slopande. Någon ordentlig analysav de statsfinansiella konsekvenserna görs inte i propositionen.Även om nettoeffekten kan antas bli något lägre än vad somangetts ovan, anser vi att det är nödvändigt att fåren klar redovisning av dessa effekter och av hur ett slopande avden allmänna löneavgiften skall finansieras.Av ovanstående skäl bör regeringens förslag om slopande av denallmänna löneavgiften avslås. Detta innebär ett tillstyrkandetill motionerna Sk21 yrkande 5 i denna del och Sk22 yrkande 20.dels att utskottet under moment 20 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:20. beträffande slopande av den allmänna löneavgiftenatt med bifall till motionerna 1991/92:Sk21 yrkande5 i denna del och 1991/92:Sk22 yrkande 20 avslår proposition1991/92:60 i denna del,29. beträffande lagförslagen i fråga om allmän löneavgiftatt till följd av vad som hemställts ovan avslår devid propositionen fogade förslagen tilla) lag om upphävande av lagen (1982:423) om allmänlöneavgift,b) lag om upphävande av lagen (1990:1454) om höjning av denallmänna löneavgiften intill utgången av ,c) lag om upphävande av lagen (1991:703) om sänkning av denallmänna löneavgiften intill utgången av ,d) lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgift.21. Uttaget av särskild löneskatt (mom. 21 och mom. 29 imotsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 80börjar med "De föreslagna" och slutar med "avstyrkermotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:Med hänsyn till att en allmän löneavgift bör bibehållastillstyrker utskottet motion Sk21 yrkande 5 i vad den avseravslag på förslaget att sänka den särskilda löneskatten.dels att utskottet under moment 21 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:21. beträffande uttaget av särskild löneskattatt med bifall till motion 1991/92:Sk21 yrkande 5 idenna del avslår proposition 1991/92:60 i denna del och motion1991/92:Sk23 yrkande 1,29. beträffande lagförslagen i fråga om särskildlöneskattatt till följd av vad som hemställts ovan avslår devid propositionen fogade förslagen tilla) lag om ändring i 1 § första stycket lagen (1990:659) omsärskild löneskatt på förvärvsinkomster såvitt den föreslagnaändringen avser föreskriften i första meningen att skatten skallutgå med 21,,b) lag om ändring i 1 och 3 §§ lagen om särskild löneskatt påpensionskostnader.22. Uttaget av särskild löneskatt (mom. 21)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 80börjar med "De föreslagna" och slutar med "avstyrkermotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:Den särskilda löneskatten på förvärvsinkomster drabbar lön somutbetalas till personer som fortsätter att arbeta efterpensioneringen. En sådan särskild beskattning underlättar inteför de pensionärer som vill fortsätta att vara yrkesaktiva efteruppnådd pensionsålder. Utskottet tillstyrker förslaget i motionSk23 om att den särskilda löneskatten skall slopas förpensionärernas inkomster. Det bör få ankomma på regeringen attskyndsamt lägga fram ett förslag till av dennainnebörd.dels att utskottet under moment 21 bort hemställa:21. beträffande uttaget av särskild löneskattatt med bifall till motion 1991/92:Sk23 yrkande 1och med anledning av proposition 1991/92:60 i denna del och medavslag på motion 1991/92:Sk21 yrkande 5 i denna del begär attregeringen skyndsamt lägger fram förslag rörande den särskildalöneskatten i enlighet med motion 1991/92:Sk23.23. Slopande av socialavgifter på vinstandelsmedel (mom. 23och mom. 29 i motsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 81börjar med "Vinstandelssystem i" och slutar med "i frågan" bortha följande lydelse:Regeringen föreslår att socialavgifter på vinstandelsmedelm.m. Det årliga skattebortfallet anges tillnetto 90 milj.kr. per år.En huvudprincip i skattereformen är att olika inkomster skallbeskattas lika. Olika löneformer skall från beskattningssynpunktbehandlas lika. Att vissa löneformer skulle skattesubventionerasstrider dessutom mot grundläggande krav på ekonomiskrationalitet. Om en viss löneform anses vara bra skall den kunnainföras utan att skattesystemet gynnar eller missgynnar denna.Det kan också konstateras att vinstdelning inte förekommer ialla företag. Det ligger i sakens natur att t.ex. anställda inomden offentliga sektorn inte alls ingår i någotvinstdelningssystem. Att slopa socialavgifterna påvinstandelsmedel skulle leda till orättvisa fördelningseffektermellan löntagare i olika branscher.Av ovanstående skäl bör regeringens förslag att slopasocialavgifterna på vinstandelsmedel m.m. avslås. Utskottettillstyrker därmed motionerna Sk21 yrkande 5 i denna del ochSk22 yrkande 21.dels att utskottet under moment 23 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:23. beträffande slopande av socialavgifter påvinstandelsmedelatt med bifall till motionerna 1991/92:Sk21 yrkande5 i denna del och 1991/92:Sk22 yrkande 21 avslår proposition1991/92:60 i denna del,29. beträffande lagförslagen i fråga om socialavgifter påvinstandelsmedelatt till följd av vad som hemställts ovan avslår devid propositionen fogade förslagen tilla) lag om ändring i 11 kap. 2 första stycket o) och 4 §§lagen (1962:381) om allmän försäkring,b) lag om ändring i 3 § lagen (1959:551) om beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring.24. Skogsvårdsavgiften (mom. 25 och mom. 29 i motsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 82börjar med "Systemet med" och på s. 84 slutar med "yrkande 7"bort ha följande lydelse:Skogsvårdsavgiften finansierar dels skogsvårdsorganisationen,dels viktiga åtgärder inom både skogsnäringen och naturvården. ursprungliga direktiven till den skogspolitiska kommitténingick att göra en översyn av skogsvårdsavgiften och att lämnaförslag i mitten av 1992.Det är anmärkningsvärt att regeringen ingriper i det pågåendeutredningsarbetet. Regeringen föreslår bl.a. att denaturvårdsåtgärder som finansieras genom skogsvårdsavgiftenskall inrymmas i andra anslag. Med tanke på de redan storaanspråken på de naturvårdande anslagen är regeringens agerandemycket märkligt. Ett ställningstagande till skogsvårdsavgiftensframtida utformning bör anstå till dess att utredningen harpresenterat sitt förslag.Av ovanstående skäl måste regeringens förslag avslås.Utskottet tillstyrker därför motion Sk21 yrkande 5 i denna del.Följaktligen avstyrks propositionen i denna del och motion Sk22yrkande 7.dels att utskottet under moment 25 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:25. beträffande skogsvårdsavgiftenatt med bifall till motion 1991/92:Sk21 yrkande 5 idenna del avslår proposition 1991/92:60 i denna del och motion1991/92:Sk22 yrkande 7,29. beträffande lagförslagen i fråga omskogsvårdsavgiftenatt till följd av vad som hemställts ovan avslår devid propositionen fogade förslagen tilla) lag om upphävande av lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift,b) lag om ändring i punkt 23 första stycket av anvisningarnatill 23 § kommunalskattelagen (1928:370),c) lag om ändring i 12 § 4 mom. andra stycket lagen(1958:295) om sjömansskatt.25. Räntefördelning (mom. 26 och mom. 29 i motsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 84börjar med "Utskottet anser" och slutar med "avstyrkermotionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör några förändringar integöras avseende räntefördelningen innan resultatet avutredningsarbetet om beskattningen av enskilda näringsidkare ochhandelsbolag föreligger. Av detta skäl tillstyrker utskottetmotion Sk21 yrkande 5 i denna del och avstyrker propositionen imotsvarande del.dels att utskottet under moment 26 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:26. beträffande räntefördelningatt med bifall till motion 1991/92:Sk21 yrkande 5 idenna del avslår proposition 1991/92:60 i denna del,29. beträffande lagförslagen i fråga om räntefördelningatt till följd av vad som hemställts ovan avslår devid propositionen fogade förslagen tilla) punkt 3 av övergångsbestämmelserna till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370),b) 4 och 8 §§ samt punkt 6 av övergångsbestämmelserna lagenom ändring i lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv.26. Räntebidrag i näringsverksamhet (mom. 27 och mom. 29 imotsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 84börjar med "I motion" och slutar med "avstyrka motionsyrkandet"bort ha följande lydelse:Frågan om hur bostadsfinansieringssystemet skall se ut iframtiden är ännu inte slutligt avgjord. Det är enligtutskottets mening därför för tidigt att ta ställning till fråganom skatteplikt för räntebidrag i näringsverksamhet. Utskottettillstyrker motion Sk21 yrkande 5 i denna del och avstyrkerpropositionen i motsvarande del.dels att utskottet under moment 27 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:27. beträffande räntebidrag i näringsverksamhetatt med bifall till motion 1991/92:Sk21 yrkande 5 idenna del avslår proposition 1991/92:60 i denna del,29. beträffande lagförslagen i fråga om räntebidrag inäringsverksamhetatt till följd av vad som hemställts ovan avslår devid propositionen fogade förslagen tilla) ändring i 19 §, 20 § och punkt 4 av anvisningarna till 23§ kommunalskattelagen (1928:370),b) upphävande av punkt 3 av anvisningarna till 19 §kommunalskattelagen (1928:370),c) införande av en ny punkt 17 av anvisningarna till 22 §kommunalskattelagen (1928:370),d) ändring i 2 § 7 mom. lagen (1945:576) om statliginkomstskatt.Jordbruksutskottets yttrande1991/92:JoU3y SkogsvårdsavgiftenTill skatteutskottetSkatteutskottet har beslutat beredajordbruksutskottet tillfälle att inkomma med yttrande överproposition 1991/92:60 om skattepolitik för tillväxt jämtemotioner. yttrar sig härmed över regeringensförslag i vad avser punkt 18 i hemställan, nämligen förslag tilllag om upphävande av lagen (1946:324) om skogsvårdsavgift jämtemotionerna 1991/92:Sk21 (s) yrkande5 i vad avserskogsvårdsavgiften och 1991/92:Sk22 (v) yrkande 7.Utskottet har i samband med behandlingen anordnat enutfrågning av representanter för ,och statens naturvårdsverk.PropositionenRegeringen föreslår i propositionen att skogsvårdsavgiftenavskaffas fr.o.m. . För tiden januari--juni 1992betalas en reducerad avgift grundad skogsbruksvärde.Om skogsägaren så yrkar skall i stället skogsbruksvärdefå läggas till grund för avgiftsberäkningen.Enligt propositionen har systemet med skogsvårdsavgift för attfinansiera diverse åtgärder på skogsbruksområdet under senaretid utsatts för allt större kritik från skogsägarna.Skogsvårdsavgiften anses medföra en omotiverat högskattebelastning. Avgiftens starkt negativa effekter för ettlångsiktigt och rationellt skogsbruk har framhållits. Iupprepade skrivelser har företrädare för det enskildaskogsbruket hemställt att såväl skogsvårdsavgiften som dedärtill kopplade bidragen avskaffas. Detsamma har framhållits iett stort antal riksdagsmotioner . Någrahar ansett att de bidrag som är av rent regionalpolitiskkaraktär bör finnas kvar, medan övriga bidragsformer, t.ex.bidraget till byggande av skogsbilvägar, kan avvecklas.Den förra regeringen tillsatte en skogspolitiskkommitté. Av direktiven framgår att kommittén bl.a. skall lämnaförslag till eventuella förändringar av skogsvårdsavgiften (dir.1990:47). Arbetet beräknas vara avslutat nästa år.Föredragande statsrådet som i ärendet samrått med chefen förjordbruksdepartementet framför för egen del bl.a. följande.Jag delar bedömningen om avgiftens skadeverkningar.Skogsägarna själva är de som bäst kan avgöra vilka investeringarsom behövs. Skogsvårdsavgiften och därmed sammanhängande bidragm.m. bör således avskaffas. Åtgärderna som finansieras medskogsvårdsavgiften bör avvecklas successivt med /93. Samtliga åtaganden bör avvecklas den 1 juli1994. Vissa naturvårdande insatser som finansieratsinom denna ram kan komma att inrymmas under andra anslag.Avgiften bör mot denna bakgrund slopas helt fr.o.m. den 1 juli1992. För perioden januari--bör avgiftsuttagethalveras. Skogsbruksvärdet höjs i allmänhet den 1 januari 1992till följd av den allmänna fastighetstaxeringen avjordbruksfastigheter . Effekterna av de nyataxeringsvärdena bör inte slå igenom vid uttaget avskogsvårdsavgifter. Ifrågavarande avgifter bör i stället grundaspå skogsbruksvärden.I propositionen anges vidare att sänkningen resp. slopandet avskogsvårdsavgiften medför ett skattebortfall för påbrutto 330 milj.kr. eller 440 milj.kr. Om hänsyn tastill att underlaget för andra skatter ökar beräknasskattebortfallet netto uppgå till 180 milj.kr. på sikt.MotionernaI motion Sk21 av m.fl. (s) erinras om att enöversyn av skogsvårdsavgiften ingår i direktiven för denskogspolitiska utredningen. Utredningen lägger fram sitt förslagi mitten av 1992. Med tanke på de redan stora anspråken på denaturvårdande anslagen bör ett ställningstagande tillskogsvårdsavgiftens framtida utformning enligt motionen anståtill dess utredningen har presenterat sitt förslag. Regeringensförslag bör avslås (yrkande 5). Enligt motion Sk22 av LarsWerner m.fl. (v) talar övervägande näringspolitiska skäl liksomlikformighets- och regionalpolitiska skäl för attskogsvårdsavgifterna slopas, dock under förbehållet att medel iannan ordning reserveras för att täcka vissa naturvårdandeinsatser. bör begära att regeringen återkommer medförslag i enlighet därmed (yrkande 7).BakgrundFrågan om skogsvårdsavgiftens vara eller icke vara liksom dessnivå har varit föremål för livlig debatt under det senastedecenniet. utgår skogsvårdsavgift med ett beloppmotsvarande 0,av den del av en fastighets taxeringsvärdesom utgörs av skogsbruksvärdet.Skogsvårdsavgiften infördes för att bidra tillfinansieringen av skogsvårdsstyrelsernas verksamhet. Enligt 1979års skogspolitiska beslut borde skogsvårdsavgiftsmedlenhuvudsakligen användas för sådana ändamål som är till nytta förskogsbruket som sådant eller på sådant sätt att allaskogsbrukare kan få del av dem. Därmed avsågs sådana områden somforsknings- och utvecklingsarbete, information,utredningsarbete, översiktliga skogsinventeringar, bidrag som ärtillgängliga för alla skogsägare m.m. anslöt sigriksdagen till regeringens mening att medlen skulle betraktassom skogsägarnas bidrag i vid mening till det svenskaskogsbruket (prop. 1983/84:40, SkU12).De medel som inflöt genom skogsvårdsavgifterna höll sig längepå en tämligen låg nivå. beräknas avgifterna enligtuppgift ha inbringat 16 milj.kr., och beslut hadede stigit till 60 milj.kr. Efter den senaste höjningen till 8promille av taxeringsvärdet -- vilket i sin tur höjtsväsentligt -- beräknades avgifterna komma att inbringa450 milj.kr. I praktiken torde de aldrig ha nått dennanivå. /91 beräknas statens intäkter avskogsvårdsavgiften till 424 milj.kr.Skogsvårdsavgiften räknas som en skatt. Någon formellavräkning av intäkterna mot de utgifter som avgifterna äravsedda att täcka görs inte. Det vore också mycket svårt attgöra detta för ett enskilt år eftersom avgiften för exempelvisår 1991 betalas på grundval av taxering. Där föreliggersåledes viss eftersläpning. På motsvarande sätt kan de bidragsom beviljas under ett budgetår komma att utbetalas först underett följande år. Bidragsramen styr utbetalningarna och de ibudgeten angivna anslagsbeloppen är förslagsanslag som utnyttjasefter hand som beviljade bidrag utfaller till betalning.Däremot kan man givetvis för en följd av år upprätta en sådanbalans. Enligt de uppgifter utskottet erhållit uppgår statenstotala kostnader för skogsbruk och skogsvård till mer än vadskogsvårdsavgifterna inbringar.Redan för innevarande budgetår har en viss reduktion vidtagitsav bidragen till skogsvård. Det s.k. 5§3-bidraget avsett förrestaurering av glesa skogar kommer således att avvecklas heltoch endast till en mindre del ersättas med ökningar av andrabidrag (besparing /92: 73 milj.kr. ).De skogsvårdsåtgärder som under /92 finansierasgenom skogsvårdsavgifterna är bl.a. följande. En bidragsram om150 milj.kr. är avsatt för bidrag till skogsvård (särskildaåtgärder inom det skogliga stödområdet 58 milj.kr., vilka avsestäcka även ersättning i sådana fall då avverkningstillståndförvägras i fjällnära skog, ädellövskogsbruk 15 milj.kr.,vissa naturvårdsåtgärder 16 milj.kr. och översiktligaskogsinventeringar ÖSI 61 milj.kr.). Inom ramen för ÖSI harskogsstyrelsen avsatt 1,5milj.kr. till naturvårdsinriktadeskogsbruksplaner (NISP). Medlen från skogsvårdsavgifterna täckervidare kostnaderna för bidrag till skogsvägar (40 milj.kr. ),anslagen för tillämpad forskning (15 milj.kr. ), anläggning avskogsfröplantager (5,5 milj.kr. ), trygghetsförsäkringen förskogsbrukare (20 milj.kr.) samt vissa myndighetsåtgärder somnaturvårds- och ekologiutbildning av skogsbrukare och insatserför ett anpassat skogsbruk i skärgårdsområden. Vidarefinansieras bl.a. anslaget Investeringar inom miljöområdet(inköp av urskogar) under fjortonde huvudtiteln delvis medskogsvårdsavgiftsmedel.Skogspolitiska kommittén1990 års skogspolitiska kommitté (Jo 1990:03) aviserades iregeringsförklaringen och tillsattes den 21 juni1990 för att utvärdera skogspolitikens mål och medel för ökadtillväxt utifrån de förändrade krav som miljöpolitiken ställer.Den skall enligt sina direktiv (dir. 1990:47) avsluta sittarbete senast den 1 juli 1992.En interdepartemental arbetsgrupp har efter beslut avriksdagen (1990/91:JoU30 s. 254, rskr. 338) tillsatts för attutreda vissa frågor rörande intrångsersättning i samband medökad naturvårdshänsyn m.m. Uppdraget skall redovisas föreutgången av år 1991.Regeringen beslöt att ge tilläggsdirektivtill den skogspolitiska kommittén med hänsyn till bl.a.regeringens förslag om att skogsvårdsavgiften skall slopas år1992. Beroende på de ändrade förutsättningarna har tiden föruppdragets redovisning utsträckts till den 1 september 1992.Enligt tilläggsdirektiven måste kommitténs bedömningar ochförslag i fråga om de statliga medlen och den statligaskogsvårdsorganisationen utgå från det förhållandet att enväsentlig del av finansieringen nu bortfaller. Om kommitténfinner att verksamheter som finansieras medskogsvårdsavgiften skall finnas kvar även i fortsättningen bördärför förslag till annan finansiering lämnas. särskilt uppmärksamma den grundläggande princip sompräglar regeringens politik, nämligen ett ökat praktiskt ochekonomiskt ansvarstagande från näringslivets sida i utbyte motminskade ekonomiska och administrativa pålagor. Kommittén börslutligen enligt tilläggsdirektiven beakta de förslag tillförändringar som regeringen kommer att lämna ibudgetpropositionen 1992.Utskottets övervägandenUtskottet delar föredragande statsrådets bedömning attskogsvårdsavgiften medför en omotiverat hög skattebelastning ochatt den har negativa verkningar för ett långsiktigt ochrationellt skogsbruk. Skogsägarna själva är de som bäst kanavgöra vilka investeringar som behövs. Övervägande skäl talardärför för att beslut om avskaffande av avgiften fattas redannu. Som framgår av den lämnade redogörelsen medför regeringensförslag icke att de bidrag och övriga åtgärder som finansierasgenom avgifterna kommer att upphöra . Den föreslagnakonstruktionen innebär att en successiv nedtrappning kan äga rumoch att möjligheterna att utnyttja avgiftsmedel för finansieringav åtgärder i skogsbruket helt upphör först den 1 juli 1994.Riksdagen bör fatta det principiella avvecklingsbeslutet redannu. Ytterligare beslut kommer att fattas vidriksdagsbehandlingen av 1992/budget. Den skogspolitiskakommitténs fortsatta arbete kommer därigenom att kunna bedrivasinom en fast ram enligt de tilläggsdirektiv som redovisats i detföregående. Någon anledning att som yrkas i densocialdemokratiska motionen avvisa regeringens förslag finnsicke, enligt utskottets mening. Ett fullföljande av kommitténsursprungliga uppdrag att först i mitten av 1992 lämna förslagtill eventuella förändringar av skogsvårdsavgiften skulleallvarligt försena den skogspolitiska reformen.Vad utskottet anfört om skogsägarnas investeringar innebäricke att de krav på ett naturvårdande och ekologiskt riktigtskogsbruk, som utskottet i olika sammanhang ställt, fåreftersättas. Utskottet instämmer således i föredragandens meningatt vissa naturvårdande insatser som finansierats inomramen för skogsvårdsmedlen kan inrymmas under andra anslag.Samtidigt finns det anledning erinra om vad som anförs itilläggsdirektiven till den skogspolitiska kommittén om ett"ökat praktiskt och ekonomiskt ansvarstagande från näringslivetssida i utbyte mot minskade ekonomiska och administrativapålagor". Utskottet har i tidigare sammanhang -- senast i detmiljöpolitiska betänkandet -- pekat på de stora behovav naturskydd som föreligger i de svenska skogarna. Attskogsbruket drivs som mångbruk och enligt naturensförutsättningar på varje ståndort samt att stor hänsyn därvidtas till att den biologiska mångfalden icke minskar måste enligtutskottets mening vara utgångspunkten för varje skogsägare.Det anförda föranleder icke utskottet att biträdavänsterpartiets yrkande om avslag på regeringens förslag ochbegäran om nytt förslag. Även detta yrkande avstyrks således.Stockholm den 4 december 1991På jordbruksutskottets vägnarGöran PerssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), () och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningGöran , , , , , och (alla s)anför:Enligt vår mening borde den del av utskottets yttrande sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "skogspolitiskareformen" ha följande lydelse:Utskottet erinrar om att den skogspolitiska kommittén enligtsina ursprungliga direktiv haft att göra en översyn avskogsvårdsavgiften och avlämna sina förslag senast den 1 juli1992. Regeringens förslag att ingripa i det pågåendeutredningsarbetet är enligt utskottets mening anmärkningsvärt.Regeringens förslag att de naturvårdsåtgärder som finansierasgenom skogsvårdsavgiften skall inrymmas i andra anslag framstårsom märkligt. Redan nu ställs stora anspråk på de naturvårdandeanslagen. Utskottet biträder mot den angivna bakgrunden detsocialdemokratiska förslaget att ett ställningstagande tillskogsvårdsavgiftens framtida utformning bör anstå tillsutredningen presenterar sitt förslag i enlighet med sinaursprungliga direktiv.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Annika () anför:Enligt min mening borde den del av utskottets yttrande sombörjar med "Utskottet delar" ha följande lydelse:Syftet med skogsvårdsavgifterna har varit att finansieraverksamhet som är till nytta för skogsbruket. Kritik har riktatsmot att dessa verksamheter fördelats orättvist över landet ochäven mot att olika skogsägare har olika möjligheter att fåtillgång till medel. Övervägande näringspolitiska skäl talardärför för att skogsvårdsavgifterna slopas, dock under förbehållatt medel i annan ordning reserveras för att täcka vissanaturvårdande insatser.