bet · GE01UbU18 · 1991-05-21 00:00:00 — Nuvarande villkor för beräkning av statsbidrag tillstudieförbund och folkhögskolor bör därför upphöra att gälla.Regeringen föreslår således att statsbidrag tillstudieförbund och folkhögskolor i fortsättningen skall utgå iform av ett gemensamt bidrag till folkbildningen, vilketfördelas av folkbildningsrådet på anordnarna utifrån vissanärmare angivna grunder.En treårig budgetram för folkbildningen begärs imotionerna 1990/91:Ub97 (mp) yrkande 8, 1990/91:Ub98 (s),1990/91:Ub99 (v) yrkande 6, 1990/91:Ub101 (c) yrkande 5,1990/91:Ub102 (s), 1990/91:Ub104 (c) och 1990/91:Ub106 (c)yrkande 5. I motion 1990/91:Ub99 yrkande 6 hänvisas därvidtill att folkhögskolekommitténs förslag om treårsbudget inteföljts upp i propositionen, som treårsperioderpräglar tänkandet när det gäller uppföljning och utvärdering.En av fördelarna med en treårig budgetram är att möjligheternatill omfördelning och nysatsningar framstår som merarealistiska i ett längre perspektiv. I motion 1990/91:Ub102 gesbl.a. den aspekten att ett kortsiktigt ekonomiskt perspektivförsvårar arbetet med att skaffa kunskaper och metoder föruppföljnings- och utvärderingsarbetet. Enligt motionerna1990/91:Ub106 yrkande 5 och 1990/91:Ub101 yrkande 5 är ettbudgetperspektiv definitivt för kort med hänsyn tillden genomgripande förändringen från regelstyrning tillmålstyrning. Därtill kommer att en ettårsbudget inteöverensstämmer med de budgeteringsprinciper som allmänt börjartillämpas inom statsförvaltningen och för andrastatsfinansierade verksamheter.Utskottet finner för sin del, på av motionärerna anfördaskäl, att en treårig budgetram för folkbildningen bör införas.En årlig justering av bidraget med hänsyn till löne- ochprisutvecklingen i samhället bör göras under mellanåren. här anfört bör med bifall till motionerna1990/91:Ub97 yrkande 8, 1990/91:Ub98, 1990/91:Ub99 yrkande 6,1990/91:Ub101 yrkande 5, 1990/91:Ub102, 1990/91:Ub104 och1990/91:Ub106 yrkande 5 samt med avslag på propositionen idenna del som sin mening ge regeringen till känna.Två motionsyrkanden går emot regeringens förslag om ettsamlat statsbidrag till folkbildningen. Enligt såväl motion1990/91:Ub101 (c) yrkande 6 som motion 1990/91:Ub99 (v) yrkande4 bör besluta att anslaget till folkbildningen skalluppdelas i två anslag, ett till studieförbunden och ett tillfolkhögskolorna. I båda motionerna hävdas att det med ettanslag för två olika verksamheter finns risk för motsättningarmellan parterna om fördelningen av anslaget.Utskottet har redan uttalat sig för en ökad frihet och ettökat ansvar för folkbildningen att själv administrera ochorganisera sin verksamhet. Den statsbidragskonstruktion somföreslås i propositionen ger folkbildningen möjlighet att,utifrån de villkor för bidrag staten ställer, bedöma inom vilkaområden det är mest angeläget att stödja verksamhet. Utskottetutgår därvid från att fördelningen av statsbidraget mellanolika anordnare av folkbildning sker med kvalitetsbedömningar.Enligt utskottets mening bör i övrigt godkännaregeringens förslag om ett nytt samlat statsbidragssystem förfolkbildningen och således avslå motionerna 1990/91:Ub99yrkande 4 och 1990/91:Ub101 yrkande 6.Utskottet avstyrker i detta sammanhang en väckt motion 1990/91:Ub695 (c) yrkande 2 om friareregler för tilläggsbidrag till studiecirklar, vilka reglerupphör genom det nya statsbidragssystemet.3. Grunderna för folkbildningsrådets fördelning avstatsbidragI propositionen anför föredragande statsrådet attfolkbildningens vitt förgrenade kontaktnät och dess förmåga attskapa engagemang och motivation i studiearbetet, liksom dessdemokratiska arbetsform och bildningssyn, alltid kommer attvara en ovärderlig tillgång när det gäller att utjämnautbildningsklyftor och höja såväl utbildningsnivån sombildningsnivån i samhället. Behovet av insatser i dessaavseenden kan aldrig helt elimineras trots förbättringar avungdomsutbildningen och den av samhället bedrivnavuxenutbildningen. Studieförbunden och folkhögskolorna harockså en viktig roll inom vuxenutbildningen.Föredragande statsrådet anser att riksdag och regering skallmarkera att de resurser samhället ställer till förfogande förstudieförbundens och folkhögskolornas verksamhet främst skallanvändas för att nå ut och aktivera grupper, som av olika skälhar begränsade möjligheter att delta i studier ochkulturverksamhet. Bland särskilt viktiga målgrupper nämnerstatsrådet människor med funktionshinder, invandrare och demsom bor i glesbygdsområden. Det anmärks att det fortfarandefinns en stor grupp korttidsutbildade för vilka studiecirkelneller folkhögskolan är den självklara, och ibland den endatänkbara, studievägen.Enligt propositionen behöver bidragsgivaren, staten, veta attresursen för folkbildning används för den typ av aktivitetersom den är avsedd för och inte för uppgifter som till både formoch innehåll är parallella till vad som utförs inom detoffentliga skolväsendet. Resurserna skall inte heller användasför en verksamhet med kommersiellt syfte. Studier som ingår ipersonalutbildning och aktiviteter som är ett led i ettvårdprogram skall t.ex. inte finansieras med statliga bidrag.Bidragsgivaren behöver också följa hur studieförbund ochfolkhögskolor profilerar sin verksamhet. Enligt statsrådetsmening är det viktigt att varje studieförbund ger uttryck fören egen profil, som är präglad av t.ex. huvudmannensideologiska eller politiska värderingar. För folkhögskolornasdel bör profilering finnas i två avseenden; för det första börskolorna som helhet skilja sig från det offentligaskolväsendet, t.ex. när det gäller arbetsform och uppläggning.För det andra bör skolorna sträva efter en tydligare profil.Denna kan ta sig ideologiska uttryck men kan lika väl vara avt.ex. Statsrådet anför att det bl.a. ärför att ge utrymme för en mer profilerad verksamhet som det ärmotiverat att öka friheten att disponera resurserna.Enligt propositionen bör det ankomma på regeringen attnärmare ange grunderna för statsbidragsgivningen. Enutgångspunkt bör vara att reglerna skall vara enkla ochbegränsas till de mest väsentliga kriterierna.Flera motioner behandlar frågor som rör fördelningen mellanredan etablerad och ny verksamhet bland såväl studieförbund somfolkhögskolor.Fördelningen av statsbidragen mellan studieförbunden tasupp i två motioner, nämligen 1990/91:Ub95 (s) och 1990/91:Ub108(fp), med likartat syfte att trygga en fortsatt positivutveckling av Svenska Idrottsrörelsens relativt nystartadestudieförbund, . Motionärerna föreslår att riksdagenuttalar att statsbidragen till studieförbunden bör fördelasrättvist i förhållande till omfattningen av aktuell verksamhet.Utskottet vill erinra om att avsikten med reformen är attfolkbildningen själv -- genom ett folkbildningsråd -- skall fåförtroendet att besluta om statsbidrag till nya folkhögskoloroch studieförbund samt i förekommande fall om utökning ellerminskning av statligt verksamhetsstöd. bör därförinte göra något uttalande i den riktning som motionärernaföreslagit utan bör avslå motionerna 1990/91:Ub95 och1990/91:Ub108.Angående möjligheterna att inrätta nyafolkhögskolor begärs i motion 1990/91:Ub99 (v) yrkande 3 enmarkering att folkrörelser utan egen skola också ifortsättningen bör ha förtur vid inrättande av nya skolor.Motionärerna menar att folkbildningsrådet sannolikt kommer attdomineras av de stora, etablerade rörelserna. Det finns då ingaförordningar som garanterar att mindre rörelsers skolor ochbildningsverksamhet kommer att erhålla statsbidrag. Enligtmotion 1990/91:Ub231 (v, s, fp, c, mp) bör geregeringen till känna att den bildade StiftelsenAlternativrörelsens folkhögskola skall få inrätta en nyfolkhögskola . Stiftelsens struktur ochprofilering på fredsfrågor, miljö och solidaritet stämmerenligt motionärerna överens med de behov av förnyelse inomfolkhögskolan som bl.a. den parlamentariskafolkhögskolekommittén yttrat sig om.Utskottet har vid uppvaktningar från Folkbildningsförbundetoch erfarit att det finns ett intresse hos företrädarna förfolkbildningen att såväl skapa nya folkhögskolor som utvecklaetablerade. Utskottet förutsätter att folkbildningsrådet kommeratt se till att folkhögskolor och studieförbund med växtkraft-- nya såväl som etablerade -- inte får stå tillbaka vidfördelningen av statsbidraget. Vidare noterar utskottet attresultat från fördjupade utvärderingar avfolkbildningsverksamheten skall redovisas , ivilket sammanhang det finns möjligheter för riksdag ochregering att vidta åtgärder. Med hänvisning till det anfördaanser utskottet att motionerna 1990/91:Ub99 yrkande 3 och1990/91:Ub231 bör avslås av riksdagen.Tre motionsyrkanden rör jämställande av kulturverksamhetmed studiecirkelverksamhet. Enligt såväl motion 1990/91:Ub105(fp) yrkande 3 som motion 1990/91:Ub106 (c) yrkande 1 ochmotion 1990/91:Ub101 (c) yrkande 1 bör besluta attkulturverksamhet skall jämställas med studiecirkelverksamhet imotiven för statligt stöd till folkbildningen.Utskottet konstaterar att förslaget i propositionen innebäratt nuvarande uppdelning i statsbidragshänseende påstudiecirkel- och kulturverksamhet kommer att upphöra. Det bördärefter stå folkbildningen fritt att bestämma proportioner påolika verksamheter. Utskottet vill betona vikten av denkulturverksamhet som studieförbunden bedriver. I enlighet meduttalanden i propositionen ser utskottet det som angeläget attstudieförbunden fortsätter att sträva efter att spridakulturintresset till nya grupper, att stimulera människors egetskapande och att främja ett utvidgat deltagande i kulturlivet.Något initiativ i frågan är mot bakgrund av vad somanförts inte nödvändigt, varför motionerna 1990/91:Ub101yrkande 1, 1990/91:Ub105 yrkande 3 och 1990/91:Ub106 yrkande 1avstyrks av utskottet.Enligt motion 1990/91:Ub106 (c) yrkande 7 bör riksdagenbesluta att studieförbunden skall tillåtas bedrivafolkbildningsarbete utomlands. Enligt motionärerna är detmot bakgrund av den ökade internationaliseringenanmärkningsvärt att studieförbundens verksamhet enligtregeringens förslag skall begränsas till enbart . Dethade i nuvarande läge varit naturligare att öppna möjligheternatill utbildningsinsatser utomlands och då särskilt i debaltiska staterna.Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning då hanutgår från att studiecirkelverksamhet liksom endast skallanordnas i . Detta innebär inte att utskottet motsättersig ett engagemang från studieförbundens sida att förmedlaerfarenheter från svensk folkbildning till utlandet, omåtagandet kan finansieras med andra medel än statsbidraget tillfolkbildningen, t.ex. genom biståndsmedel. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motion 1990/91:Ub106 yrkande 7.Frågan om personalutbildning inom folkbildningen tas uppi två motioner. I motion 1990/91:Ub101 (c) yrkande 2 begärs ettvidare utrymme för folkbildningsverksamhet än vad som skisserasi propositionen. Motionärerna anför att studiecirkeln kan varaen mycket lämplig studieform när det gäller att genomförafortbildning för personal, t.ex. med anledning av reformen inomäldrevården. Enligt motion 1990/91:Ub106 (c) yrkande 8 börfolkhögskolorna även i fortsättningen ha rätt att fortbildapersonal från dem närstående folkrörelser och studieförbund medanvändande av statsbidraget.Utskottet anser i likhet med föredragande statsrådet attpersonalutbildning inte skall vara statsbidragsberättigad.Däremot måste det anses ingå i folkbildningens uppgifter ochansvar att bedriva fortbildning av sin egen personal. Utskottetfinner att yrkande 8 i motion 1990/91:Ub106 med det anförda ihuvudsak är tillgodosett, varför det liksom motion1990/91:Ub101 yrkande 2 bör avslås av riksdagen.I propositionen ställs upp förslag till vissa särskildavillkor för fördelningen av statsbidraget till folkhögskolorna.Sålunda föreslås att all undervisning som anordnas vid enfolkhögskola med statsbidrag skall vara avgiftsfri. Allmännakurser skall utgöra basen i folkhögskolornas verksamhet med enårlig omfattning vid en folkhögskola om avverksamheten. Till allmän kurs får med vissa undantag antas densom fyller minst det kalenderår kursen börjar. Denallmänna kursen skall vara avsedd främst för dem som saknargrundskole- eller gymnasieutbildning. Vidare föreslås att varjefolkhögskola skall ha en styrelse.Yrkanden som rör längden på folkhögskolans allmännakurser framställs i tre motioner. Det finns enligt motion1990/91:Ub99 (v) yrkande 1 skäl att behålla det nuvarandeminimikravet på en kurslängd för en del avfolkhögskolans kurser även i fortsättningen. Kurser kortare än30 veckor fyller ett annat behov än de långa kurserna, som äromistliga möjligheter till vuxenutbildning förkorttidsutbildade. I motion 1990/91:Ub107 (c) yrkande 2anmärker motionären att skrivningen i propositionen ger utrymmeför fria tolkningar beträffande de allmänna kursernas längd,vilken bör preciseras till två kurser à 15 veckor.Folkhögskolans allmänna kurs bör, enligt motion 1990/91:Ub109(m) yrkande 4, preciseras till att gälla en utbildning somomfattar minst och 20 deltagare. Samtligafolkhögskolor bör uppfylla detta krav senast /93,anser motionärerna.Utskottet konstaterar att förslaget om en förändradansvarsfördelning mellan staten och folkbildningen får tillföljd bl.a. att vissa folkhögskolefrågor som tidigare regleratsi författning i fortsättningen skall avgöras av huvudmännen förfolkhögskolorna. Även om det nu blir möjligt att anordnakortare allmänna kurser, får det dock enligt utskottets meningförutsättas att det ligger i huvudmännens intresse att längreallmänna kurser alltjämt skall vara kännetecknande förfolkhögskolans verksamhet. bör enligt utskottetsmening med godkännande av propositionen i denna del avslåmotionerna 1990/91:Ub99 yrkande 1, 1990/91:Ub107 yrkande 2 och1990/91:Ub109 yrkande 4.I skrivelse till utskottet har folkhögskolaBiskops-Arnö anmält att förslaget om att en viss andel avfolkhögskolas kursutbud skall utgöras av allmänna kurser främsttill korttidsutbildade kommer att medföra problem för skolansfortsatta verksamhet och dess uppgifter att verka för detnordiska kultursamarbetet. Utskottet vill i sammanhangethänvisa till folkhögskolekommitténs uttalande (SOU 1990:65,s.68) i vad gäller svårigheter att rekryterakorttidsutbildade. Kommittén ansåg att hänsyn också bör tastill skolans övriga verksamhet. Denna kan vara så värdefull avt.ex. kulturpolitiska skäl, att skolan bör varabidragsberättigad även om den inte uppfyller kraven på allmänkurs. Utskottet utgår från att folkbildningens företrädarebeaktar de särskilda förutsättningar som gäller för Nordensfolkhögskola Biskops-Arnö.En motion 1990/91:Ub100 (c) om att lärartätheten påfolkhögskolans kurser bör vara minst 2,0 undervisningstimmarper deltagarvecka avstyrks av utskottet med motiveringen, attockså frågor om lärartäthet i fortsättningen bör avgöras avfolkbildningen själv.Åldersgränsen för antagning som elev vid folkhögskolabehandlas i tre motioner. I motion 1990/91:Ub92 (m) begärs attriksdagen uttalar att folkhögskolorna även i fortsättningenskall ha möjlighet att anordna kurser för 16-åringar, som avsociala skäl kan behöva en rehabilitering kombinerad medstudier som leder till gymnasiebehörighet. Enligt motion1990/91:Ub109 (m) yrkande 6 bör folkhögskolan ses som ettfullvärdigt utbildningsalternativ som skall stå öppet för allasom fyllt . Enligt motion 1990/91:Ub813 (mp) yrkande 13bör åldersgränsen sänkas till , eftersom studier vidfolkhögskola i många fall lämpar sig för elever som kommerdirekt från grundskolan.Utskottet erinrar om regeringens förslag i proposition1990/91:85 om gymnasieskolan och vuxenutbildningen attkommunerna skall ha skyldighet att erbjuda utbildning för allaungdomar som gått ut eller motsvarande. Dennaskyldighet gäller t.o.m. det första kalenderåret det årungdomarna fyller . I förevarande proposition föreslås somhuvudregel en åldersgräns om för att få delta iallmän kurs vid folkhögskola. Från denna regel undantas bl.a.elever som skall följa ett individuellt program igymnasieskolan. Kommunen kan alltså uppfylla sina skyldighetergenom att erbjuda ungdomar sådan individuell utbildning påt.ex. Utskottet vill dock betona attfolkhögskolan främst har en viktig uppgift att fylla förkorttidsutbildade vuxna. Med det anförda tillstyrker utskottetvad i denna del anförts i propositionen och avstyrkermotionerna 1990/91:Ub92, 1990/91:Ub109 yrkande 6, 1990/91:Ub813yrkande 13.Regeringens förslag om styrelse m.m. för folkhögskola harföranlett yrkanden i flera motioner. I motion 1990/91:Ub91 (s)begärs att landsting och kommuner skall ges frihet att självabesluta om i vilken form folkhögskolor och andrautbildningsenheter skall ledas. Motionärerna anser att enstyrelse t.ex. kan ansvara för alla enheter inom ett landsting.Enligt motion 1990/91:Ub97 (mp) yrkande 6 bör uttalasig för en lokal styrelse med budgetansvar och medmedinflytande för lärare och kursdeltagare. Även i motion1990/91:Ub107 (c) yrkande 3 begärs att skall slå fastatt varje folkhögskola skall ha sin egen lokala styrelse näraverksamheten. I motion 1990/91:Ub109 (m) yrkande 8 anförmotionärerna i konsekvens med att de vill föra överlandstingens folkhögskolor till annan huvudman att varje skolabör ha sin egen styrelse. Rätten till inflytande öververksamheten på den egna skolan för personal och elever måstegaranteras, anförs i motion 1990/91:Ub99 (v) yrkande 2. I annatfall är risken stor att det blir mindre av självförvaltning påde enskilda skolorna jämfört med nuvarande situation.Utskottet anser för sin del att frågan om styrelseform förfolkhögskola inte bör detaljregleras med hänsyn till den friaställning folkhögskolan i övrigt har att utforma sin egenverksamhet. Utskottet finner således att -- om under en ochsamma huvudman finns flera skolor -- det bör ankomma påhuvudmannen att avgöra om styrelsen skall vara gemensam ellerom varje skola skall ha en egen styrelse.Inte heller har utskottet något att erinra mot vad ipropositionen anförts om att det bör överlämnas tillhuvudmannen och styrelsen för folkhögskola att finna lämpligaformer i fråga om medinflytande för skolans personal ochelever. bör därför avslå motionerna 1990/91:Ub91,1990/91:Ub97 yrkande 6, 1990/91:Ub99 yrkande 2, 1990/91:Ub107yrkande 3 och 1990/91:Ub109 yrkande 8 och godkänna regeringensförslag i vad avser styrelse m.m. för folkhögskola.Principiella synpunkter på grunderna för fördelningen avstatsbidrag framförs i följande motioner.I motion 1990/91:Ub109 (m) utvecklar motionärerna sin syn påmotiven för statliga bidrag till folkbildningen (yrkande 1),bl.a. att som villkor skall ställas att den utbildning som gesinom studieförbunden leder till formell kompetens (yrkande 2).Studieförbunden står enligt motionärerna inför ett vägval.Antingen väljer man att verka för att även bedrivakompetensgivande utbildning eller också sätts andra mål icentrum. I det senare fallet måste analyseras huruvida detligger ett offentligt intresse i att stödja studieförbundensverksamhet eller om denna i första hand är en angelägenhet förden enskilde och kan bedrivas utan stöd från det allmänna.Enligt motionen är folkhögskolans korta kurser i de flesta fallmed avseende på innehåll och deltagare närmast att anse som enform av uppdragsutbildning, som genom organisationsformen gergrund för bidrag. Motionärerna anser (yrkande 5) attfolkhögskolans kursverksamhet bör omprövas. I de delar som irealiteten är en form av uppdragsutbildning bör den finansierasvia folkrörelsernas egna bidrag eller andra medel.Enligt motion 1990/91:Ub105 (fp) yrkande 1 bör riksdagenuttala att de grundläggande skäl att stödja folkbildningen somredovisas i propositionen är tillräckliga för att utgeoffentliga bidrag. Staten skall inte dessutom angespecificerade mål för statsbidrag till folkbildningen. Denutvärdering som verksamheten givetvis måste underkasta sig fårvisa om motiven för bidrag kvarstår. Motionärerna menar attfolkbildningen har en viktig uppgift att genom allmänmedborgerlig bildning värna om kultur och yttrandefrihet samtatt ge människor en jämlik och rättvis tillgång till kunskapför att påverka och förändra både sin egen personliga situationoch samhället i stort. bör enligt yrkande 2 imotionen besluta att formuleringen av en mer preciseradmålbeskrivning skall överlåtas på folkbildningen själv.En liknande uppfattning framförs i motion 1990/91:Ub97 (mp)yrkande 1, nämligen att de krav som anges i propositionen påprioritering av målgrupper och ämnen samt på en verksamhet somhelt skiljer sig från det offentliga skolväsendet i sig stridermot de principiella utgångspunkterna om en fri och frivilligfolkbildning.Riksdagen bör enligt motion 1990/91:Ub145 (m) hos regeringenbegära förslag om fortsatt undervisning vid på det sätt som sker . Vid skolan bedrivskompetensgivande undervisning för vuxna lågutbildade elever somav olika anledningar inte ryms i den vanliga kommunalavuxenutbildningen.Utskottet ställer sig bakom de mål och riktlinjer förstatsbidragsgivningen som angetts i propositionen. Utskottetdelar inte de synpunkter som förts fram i den förstnämndamotionen angående bl.a. studieförbundens verksamhet. Utskottetanser vidare att staten som bidragsgivare inte bör avstå frånmålstyrning. Det måste betraktas som både naturligt ochnödvändigt att staten anger vad man främst vill uppnå med destatliga medel som anslås till folkbildningen.Undervisningen vid ligger enligtutskottets uppfattning i linje med sådan folkbildning somenligt propositionen bör prioriteras.Utskottet föreslår således att i övrigt godkänner ipropositionen föreslagna grunder för fördelningen avstatsbidraget till folkbildningen samt avslår motionerna1990/91:Ub97 yrkande 1, 1990/91:Ub105 yrkandena 1 och 2,1990/91:Ub109 yrkandena 1, 2 och 5 och 1990/91:Ub145.4. Uppföljning och utvärdering av folkbildningenFörslagen i propositionen innebär en övergång från endetaljerad regelstyrning till en mer utpräglad målstyrning inomfolkbildningen. En uppföljning som beskriver vad studieförbundresp. folkhögskolor presterar och en utvärdering som belyserprestationernas effekter och kvalitet måste därför enligtföredragande statsrådet ske kontinuerligt. Behov av uppföljningoch utvärdering finns både hos statsmakterna och inomfolkbildningen. Ett viktigt gemensamt syfte är att skapaunderlag för beslut om fortsatt bidragsgivning.Folkbildningsrådet bör vart tredje budgetår redovisa resultatfrån en fördjupad utvärdering till regeringen. Under demellanliggande budgetåren bör rådet inkomma med en förenkladanslagsframställning, vari ingår en samlad uppföljning avfolkbildningsverksamheten med uppgifter av främst kvantitativart.I den fördjupade utvärdering som folkbildningsrådet föreslåsgöra bör ingå kvalitativa bedömningar ochanalyser av den verksamhet som genomförts samt uppgifter omföljderna härav för den fortsatta verksamheten. Eftersomuppgiften att få fram kvalitativa data är resurskrävande, harsärskilda medel beräknats för detta ändamål under det samladestatsbidraget till folkbildningen. Enligt propositionen finnsdet anledning att även göra utvärderingar som är heltfristående från folkbildningsrådets. Regeringen bör därförgenom tidsbegränsade uppdrag t.ex. till en särskild utredareeller till en forskningsinstitution låta utföraen fördjupad utvärdering från statens sida avfolkbildningsverksamheten.I ett antal motioner tas olika aspekter på frågan omuppföljning och utvärdering upp.I motion 1990/91:Ub109 (m) yrkande 3 begärs, i linje meduppfattningen att myndighetsutövning och utvärdering bör varaklart åtskilda, att det för den verksamhet som bedrivs inomfolkbildningen skapas en liten fristående enhet för uppföljningoch kontroll. Enligt motion 1990/91:Ub106 (c) yrkande 4 är detviktigt att markera att volymförändringar i fortsättningeninte automatiskt bör påverka statsbidragets storlek. Vidaremåste ett utvärderingssystem utformas som innehållerkvalitetskriterier. Särskilda resurser bör avsättas för ettsådant högprioriterat utvecklingsprojekt. Enligt samma motionyrkande 6 är det ett närmast oavvisligt krav att insatser närdet gäller forsknings- och utvecklingsarbete betraktas som etttungt meriterande kvalitetskriterium i utvärderingsarbetet.