bet · GE01FiU37 · 1991-05-30 00:00:00 — En överenskommelse har nåtts om en ökadmedverkan från entreprenörsledet i byggnadsforskningensfinansiering med 25milj.kr. Därutöver beräknas insatserna frånförvaltningsorganisationerna m.fl. kunna öka med omkring5milj.kr. Bostadsministern ser positivt på detta utfall avöverläggningarna. Öppningar anses ha skapats för att på litetlängre sikt ytterligare öka sektorns insatser. Överläggningarnaföreslås fortsätta med sikte på att uppnåden riktpunkt om 70milj.kr. som satts upp.Vad gäller inriktningen av de insatser som skall finansierasmed resurstillskottet från branschens sida anges det varanaturligt att dessa får sin tyngdpunkt i tillämpad forskning ochutvecklingsverksamhet, dvs. i frågor som ligger närabranschorganisationer och företag. Det anses därför varanödvändigt att finna arbetsformer som tillförsäkrarfinansiärerna ett inflytande över användningen av medlen.Bostadsministern gör sammanfattningsvis bedömningen attriksdagens önskemål om ett ökat ansvarstagande från branschen iväsentliga avseenden torde kunna bli tillgodosedda.Redovisningen av överläggningarna med byggsektorn ombyggnadsforskningens finansiering m.m. tas upp i motion Fi64(c). Motionärerna anför att man i stort delar de bedömningar avöverläggningarna som regeringen redovisat. Man förordar dock --i yrkande 2 -- att gör ett tillkännagivande ominriktningen och behovet av förstärkning av byggnadsforskningen.I tillkännagivandet föreslås understrykas att målet föröverläggningarna, dvs. ett bidrag på 70milj.kr. frånbyggsektorn, måste nås. Vidare anförs att det nyaresurstillskottet utöver vad som anges i propositionen ocksåmåste inriktas mot miljöfaktorerna i boendet.Regeringens redovisning av överläggningarna medbyggsektorn föranleder utskottet att göra följandeöverväganden.Mot bakgrund av vissa överväganden av bostadsutskottet omansvarsfördelningen inom byggnadsforskningen gjorde riksdagensom ovan redovisats föregående år ett tillkännagivande med bl.a.innebörden att byggsektorn borde ta ett större finansielltansvar för delar av byggnadsforskningen. kandärför med tillfredsställelse notera att överenskommelser om ettsådant ökat engagemang kunnat träffas med delar av sektorn.Liksom bostadsministern anser emellertid utskottet att arbetetmed att nå överenskommelser med de delar med sektorn där meraingående överväganden visat sig nödvändiga bör fortsätta.Utskottet kan också ge sitt stöd till det av regeringen uppsattamålet att uppnå den riktpunkt som sattsupp om ett bidrag från sektorn på 70milj.kr.Även vad gäller inriktningen av de insatser som finansieras avsektorn gör utskottet samma bedömning som regeringen. Det fårsåledes anses vara naturligt att de insatser det här är fråga omi första hand får sin tyngdpunkt i tillämpad forskning ochutvecklingsverksamhet, dvs. i frågor som ligger närabranschorganisationer och företag. Förslaget i motion Fi64 (c)yrkande 2 om att resurstillskottet utöver vad som anges ipropositionen också skall inriktas mot miljöfaktorerna i boendetanser bostadsutskottet inte böra föranleda ett särskilttillkännagivande i frågan. Det närmare behovet av insatser påolika områden får förutsättas diskuteras i samband medöverläggningarna och i samarbete med övriga intressenter inombyggnadsforskningen. Det får vidare förutsättas ligga i sektornseget intresse att stor uppmärksamhet ägnas det aktuella området.Redan i dag ägnar exempelvis förvaltningsorganisationerna stortintresse åt faktorer som påverkar miljön i våra bostäder.Yrkande 2 i motion Fi64 (c) innebär också att itillkännagivandet bör understryka vikten av att regeringens målom ett bidrag från sektorn till byggnadsforskningen på70milj.kr. Mot bakgrund av att regeringen i detaktuella avsnittet i kompletteringspropositionen själv gör ettuttalande med denna innebörd kan bostadsutskottet inte anse attett tillkännagivande i frågan skulle fylla något reellt syfte.Motion Fi64 (c) yrkande 2 bör med hänvisning till vad som ovananförts kunna avstyrkas. Vad som i propositionen redovisats omöverläggningarna angående byggnadsforskningens finansiering börriksdagen därmed lägga till handlingarna.Verksamheten vid småhusskadenämndenMed stöd av lagen (1985:1040) om rätt för en skadenämnd attbesluta i vissa frågor om avhjälpande av fukt- och mögelskador,har regeringen överlämnat till en särskild nämnd --småhusskadenämnden -- att i vissa fall besluta om avhjälpande avfukt- och mögelskador i småhus och därmed sammanhängande frågor.Nämnden inrättades i enlighet med avtal omhjälp till småhusägare som fått fukt- och mögelskador i sinahus. Avtalen har staten ingått med Byggentreprenörerna och medSvenska kommunförbundet. För småhus som inte omfattas av avtalenkan stöd till vissa hus utgå från den statliga fonden föravhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus enligtbestämmelser som till sin uppbyggnad i huvudsak följer villkoreni avtalen. För småhus som varken omfattas av avtalen eller dessabestämmelser har inrättats ett särskilt stöd till reparation avsmåhus som är högst och som är allvarligt skadade avfukt och mögel. Bestämmelser om detta stöd finns i 12 § iförordningen (1985:1119) om den statliga fonden för avhjälpandeav fukt- och mögelskador i småhus m.m.Småhusskadenämndens kansli har till uppgift att bereda deärenden som skall avgöras av nämnden. fullgörmotsvarande uppgifter åt den statliga fonden. Ansökningar omstöd som skall prövas av styrelsen i den statliga fonden lämnassålunda in till nämnden och ärendena hos fonden bereds ochföredras av personal vid kansliet.I propositionen framhålls att av de ärenden som finns hossmåhusskadenämndens kansli avser flertalet sådana hus som vidansökningstillfället var äldre än och som bl.a. därförinte omfattas av avtalen eller de bestämmelser ifondförordningen som motsvarar avtalen. Endast enstaka ärendensom kommer in till kansliet är sådana som skall behandlasenligt avtalen. Mot bl.a. denna bakgrund föreslår regeringen attsmåhusskadenämnden avvecklas . Även övrigaberörda parter uppges ställa sig positiva till en avveckling avverksamheten.De skadefall som kommer in föreslås fr.o.m. den 1 juli 1991behandlas inom ramen för det statliga stödet till fukt- ochmögelskadade småhus. Avtalen föreslås dock tillämpas på ärendensom kommit in före . En avveckling av nämndenbedöms därför kunna ske först . I den måndet --kommer inansökningar som skulle ha behandlats enligt avtalen, bör detföretag som uppfört huset fullgöra sina förpliktelser i huvudsaki enlighet med de nuvarande avtalen.Småhusskadenämndens kansli förvaltas av en ideell förening.Regeringens förslag förutsätter dels att föreningen avvecklarsitt kansli och att staten inrättar ett motsvarande kansli förhandläggning av ärenden hos den statliga fonden, dels attföreningen till det nya fondkansliet överlåter den utrustningsom finns hos föreningens kansli. Personalen hos föreningenföreslås erbjudas anställning hos det nya fondkansliet.Förändringen uppges inte medföra några kostnadskonsekvenser förstaten eftersom staten svarar för kostnaderna förpersonal och utrustning m.m. vid kansliet.Regeringens förslag om en avveckling av småhusskadenämnden harinte föranlett några motionsförslag.Av redovisningen i propositionen framgår att avvecklingen avsmåhusskadenämnden är att betrakta som en följd av denfaktiska utvecklingen vad gäller fukt- och mögelskadorna ismåhus. Mot bakgrund av att endast enstaka av de ärenden somnumera kommer in till småhusskadenämndens kansli behandlasenligt avtalen får enligt bostadsutskottets mening avvecklingenav nämnden ses som en lämplig åtgärd för att bl.a. uppnåadministrativa förenklingar och besparingar.Avvecklingen får givetvis inte ses som att vikten av att vidtaåtgärder mot fukt- och mögelskador i bostadshus nu har minskat.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att i börjanav detta år fattat beslut (se 1990/91:BoU8) om ändrade reglerför bidrag till avhjälpande av fukt- och mögelskador i småhusenligt 12 § i fondförordningen. I takt med att stödet enligtavtalen och motsvarande regler kunnat tillämpas på allt färrehus har stödet enligt dessa regler fått allt större betydelse.Bostadsutskottet anser mot den redovisade bakgrunden attförslaget om avveckling av småhusskadenämnden bör tillstyrkas.Övriga förslag om byggverksamhet m.m.I två motioner tas upp frågor som inte har direkt samband medde förslag i kompletteringspropositionen som bostadsutskottetbehandlar i detta yttrande. I den ena motionen, Fi60 (c, s),föreslås göra ett tillkännagivande med innebörden attbyggande av allmänna samlingslokaler är lämpligt somberedskapsarbete under den rådande lågkonjunkturen. Motionärernaframhåller bl.a. att många projekt kan vara klara för byggstartmed kort varsel. Vidare anförs att det finns ett uppdämt behovav allmänna samlingslokaler. Särskilt angeläget är det enligtmotionärerna att lokaler som avses samutnyttjas får en högprioritet när bedömningar av behovet av beredskapsarbeten görs.Vad gäller byggande av allmänna samlingslokaler villbostadsutskottet anföra följande. Som motionärerna framhållerfinns flera faktorer som talar för att ett ökat byggande avallmänna samlingslokaler kan vara befogat av bl.a.sysselsättningsskäl i en situation då läget påbyggarbetsmarknaden kräver insatser från samhällets sida. Ifrågan om de ramar som gäller för stödet till allmännasamlingslokaler fattade tidigare ett beslut omatt ramarna fick överskridas om det behövdes avsysselsättningsskäl. beslutades emellertid attbemyndiganden av detta slag fortsättningsvis inte skulle gesgenom separata beslut utan i stället ingå som en del avfinansfullmakten. Enligt vad bostadsutskottet erfarit kan ävenden nu gällande finansfullmakten anses innebära ett bemyndigandeför regeringen att, om arbetsmarknadsläget så kräver, besluta omstatliga insatser vad gäller bl.a. stödet till allmännasamlingslokaler som går utöver de ordinarie ramar för bidragtill detta ändamål som fastställts av . Frågan omfinansfullmaktens omfattning får emellertid i första hand ansesankomma på finansutskottet att bereda för beslut.Det kan således förutsättas att regeringen med stöd avfinansfullmakten kan besluta om ett utökat stöd till byggande avallmänna samlingslokaler om detta skulle visa sig vara lämpligtav bl.a. sysselsättningskäl. Mot denna bakgrund kan inte etttillkännagivande från i enlighet med förslaget imotion Fi60 (c, s) anses vara erforderligt. Med anledning av denvikande sysselsättningen på byggområdet bör regeringen utnyttjamöjligheten att med stöd av finansfullmakten få till stånd ettökat byggande.Även i motion Fi64 (c) diskuteras åtgärder för att hålla uppebyggsysselsättningen. Motionärerna anför att en nedgång inybyggnadsverksamheten kan förutses utan att regeringen vidtagitnågra åtgärder för att stimulera ombyggnadsverksamheten. Enåtgärd med denna inriktning som enligt motionärerna redan bordeha beslutats är att sänka den garanterade räntan vid ombyggnad.I motionens yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande medinnebörden att en jämn byggverksamhet bör eftersträvas.Bostadsutskottet delar givetvis motionärernas inställning atttvära kast i byggverksamheten bör undvikas. Detta fårförutsättas vara en strävan även från regeringens sida ocksåutan ett särskilt tillkännagivande i frågan från . Vadgäller frågan om den garanterade räntan vid ombyggnader kommerutskottet att ta ställning tillkonkreta förslag på området. Utskottets ställningstagande idenna fråga kommer att återfinnas i betänkandet 1990/91:BoU20.Vad gäller det nu aktuella förslaget i motion Fi64 (c) yrkande 3bör det enligt bostadsutskottets uppfattning avstyrkas.Förnyelsearbetet inom länsstyrelsernaI kompletteringspropositionens bilaga II:12 redovisarregeringen pågående förnyelsearbete inom civildepartementetsverksamhetsområde samt begärs ett godkännande av deriktlinjer för omställningen och minskningen av den statligaadministrationen inom detta område som anförts. beredningsområde faller att ta ställning i defrågor som rör verksamheten vid länsstyrelserna. I propositionen(s. 109--111) redovisas ett antal besparingsmöjligheter på såvälkortare som något på länsstyrelseområdet.Inledningsvis hänvisas till vissa möjligheter tilladministrativa besparingar till följd av reformen med samordnadlänsförvaltning motsvarande minst 31milj.kr. som ocksåredovisades i årets budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. Vad gäller den del av besparingen som avser budgetåret1991/92 var regeringens anslagsförslag för länsstyrelsernaberäknat med hänsyn tagen till besparingen. harnyligen beslutat att anslå medel till länsstyrelserna i enlighetmed regeringsförslaget.En beslutad översyn av organisationsstrukturen inompolisväsendet bedöms för länsstyrelsernas del kunna leda tillbesparingar på förvaltningskostnaderna med sammanlagt ca15milj.kr. från och med /94.När det gäller övriga möjligheter till besparingar hänvisasbl.a. till att förenklingar av jordförvärvslagstiftningen kommeratt innebära minskade arbetsuppgifter för länsstyrelserna.Vidare bedöms kostnaderna kunna minskas förkungörelseannonsering i dagspressen och genom att vissaarbetsuppgifter överförs från länsstyrelserna tillkronofogdemyndigheterna. Kostnaderna för länsstyrelsernasverksamhet med bil- och körkortsregister samt handels- ochföreningsregister bedöms kunna minska, bl.a. med ledning avförslag från avslutade utredningar på dessa områden. Ensystematisk genomgång av länsstyrelsernas verksamhet medförvaltningsärenden föreslås genomföras i syfte att slopaonödiga regler och föra över viss verksamhet till andramyndigheter. Bostadsministern hänvisar också till vissaöverväganden av utredningen om de s.k. stabsmyndigheterna (C1990:04) om möjligheterna att överföra arbetsuppgifter frånlänsstyrelsernas organisationsnämnd till länsstyrelserna ellerandra myndigheter. De redovisade besparingsmöjligheterna bedömskunna leda till besparingar på sammanlagt ca 50milj.kr.Varken i motioner eller i samband med utskottets beredning avdetta ärende har invändningar mot de redovisadebesparingsmöjligheterna framkommit. anser motdenna bakgrund att bör lämna sitt godkännande till attförnyelsearbetet vad gäller länsstyrelsernasverksamhetsområde m.m. fortsätter i enlighet med de riktlinjersom redovisats i propositionen.Stockholm den 21 maj 1991På bostadsutskottets vägnarOskar LindkvistNärvarande: (), (),(), (), (),(), (), (), JanSandberg (m), (), (), JanStrömdahl (v), (), (), BerndtEkholm (s), () samt ().Avvikande meningar1. InvesteringsbidragetBirger och (båda c) anser att den del avutskottets yttrande som under rubriken tillbostadsbyggande börjar med "Utskottet vill" och slutar med"Motionsyrkandet bör således avstyrkas" bort ha följandelydelse:Bostadsutskottet delar den uppfattning som förs fram i motionFi62 (c) om att mervärdeskatten på byggande och boende börsänkas till . Den höjning av mervärdeskattenivån på dessaområden som infördes har kraftigt fördyratboendet och lett till en onödig byråkratisk bidragshantering.Investeringsbidraget som tillskapades för att kompensera delarav mervärdeskattehöjningen utgör således ett exempel på enonödig rundgång av skattemedel.Förslaget i motion Fi62 (c) om en sänkt mervärdeskattenivåankommer det i första hand på skatte- och finansutskotten attbereda för beslut. Vid ett bifall till detta förslagbör även motionens yrkande 7 om ett avskaffande avinvesteringsbidraget vinna stöd. Propositionensförslag i fråga om investeringsbidraget kan därmed avstyrkas ochriksdagens tidigare fattade beslut om anslaget tillInvesteringsbidrag för bostadsbyggande kan omprövas. MotionernaFi38 (v) yrkande 14 och Fi48 (mp) yrkande 5 bör avslås då deinte är förenliga med vad utskottet nu förordat.2. InvesteringsbidragetJan Strömdahl (v) anser att den del av utskottets yttrande somunder rubriken till bostadsbyggande börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "Motionsyrkandet bör såledesavstyrkas" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet motsätter sig regeringens förslag om ensänkning av investeringsbidraget. Bestämmelserna ominvesteringsbidraget som endast varit i kraft i några månaderutformades med utgångspunkten att bidraget skall kompensera heladen höjda momsen på byggande. Det är inte rimligt att dennaprincip frångås. Utskottet har för övrigt så sent som för tvåmånader sedan avstyrkt ett annat förslag om en sänkning avinvesteringsbidraget (se 1990/91:BoU12 s. 74). följdeutskottets förslag i denna fråga.Utskottet vill i sammanhanget också understryka attboendekostnaderna -- och då speciellt i nyproduktionen -- genomskatteomläggningen och andra ågärder nu nått en sådan nivå attinga ytterligare höjningar kan komma i fråga under det närmasteåret. Det är inte heller rimligt att i och för sig angelägnaåtgärder, som att ge ekonomiskt svaga pensionärsgrupper ettutökat bostadstillägg, finansieras genom förslag som medförhyreshöjningar för andra svaga grupper. Som anförs ivänsterpartiets partimotion Fi38 får denna typ av åtgärderfinansieras på annat sätt.Bostadsutskottet anser sammanfattningsvis att medanledning av partimotion Fi38 yrkande 14 böravslå regeringens förslag om investeringsbidrag samt som sinmening ge regeringen till känna vad som ovan anförts. MotionernaFi48 (mp) yrkande 5 och Fi62 (c) yrkande 7 avstyrks.3. InvesteringsbidragetKjell () anser att den del av utskottets yttrandesom under rubriken till bostadsbyggandebörjar med "Utskottet vill" och slutar med "Motionsyrkandet börsåledes avstyrkas" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet vill i den aktuella frågan anföra följande.Införandet av ett investeringsbidrag var en nödvändig åtgärd föratt undvika oönskade tröskeleffekter i samband med momshöjningenpå byggandet. Efter hand kommer emellertid behovet av bidragetatt avklinga. Investeringsbidraget riskerar att snarastbidra till totalt sett höjda bygg- och boendekostnader. Ensuccessiv minskning av detta bidrag bör därför komma till stånd.Som anförs i motion Fi48 (mp) bör den av regeringen föreslagnasänkningen av bidragsnivån kunna ses som ett första steg i ensådan avveckling. Mot denna bakgrund bör enligt utskottetsmening regeringsförslagen om investeringsbidraget vinnariksdagens bifall.Bostadsutskottet instämmer vidare i den bedömning som görs imotion Fi48 (mp) att ett investeringsstöd för ekologiskt riktigtbyggande bör utgå även när investeringbidraget i övrigtavvecklas. Som anförs i motionen kan ett ekologiskt byggandetrots ett långsiktigt begränsat utnyttjande av olika former avresurser kortsiktigt ändå ge höga boendekostnader. Detta berortill stor del på en felaktig beräkningsmodell där intetillräcklig hänsyn tas till det "vanliga" byggandets belastningpå olika samhälls- och naturresurser.Riksdagen bör mot den redovisade bakgrunden ge sitt stöd tillförslaget i motion Fi48 (mp) yrkande 5 om en beställning tillregeringen av ett investeringsstöd för ekologiskt byggande. Enmetod att utforma ett sådant stöd kan som anförs i motionen varaatt helt undanta det ekologiska byggandet från den successivaavvecklingen av investeringsbidraget. Motionerna Fi38 (v)yrkande 14 och Fi62 (c) yrkande 7 avstyrks då dessa förslagstrider mot den av utskottet förordade ordningen.4. Riktlinjerna för omställning och minskning avlänsbostadsnämndernaKnut (), (), (),(), (), () ochRune () anser att den del av utskottets yttrande somunder rubriken av länsbostadsnämnderna m.m. börjar med"Som anförs" och slutar med "tillfällen avslagit" bort haföljande lydelse:I en gemensam reservation till betänkandet 1990/91:BoU12 harföreträdare för m, fp och c lagt fram ett alternativt förslagtill det av beslutade räntelånesystemet.Bostadsutskottet kommer ånyo att ta ställning tillförslag från dessa partier om att riva upp det tidigareriksdagsbeslutet och i stället anta riktlinjer för ettfinansieringssystem utan de olägenheter som räntelånesystemet ärbehäftat med. Sedan den tidigare riksdagsbehandlingen av fråganhar ytterligare fakta framkommit som talar mot att etträntelånesystem införs.Vad gäller den fråga som närmast är aktuell för utskottetatt ta ställning till, dvs. riktlinjerna för översynen avlänsbostadsnämnderna, är den i hög grad beroende av riksdagenskommande beslut om bostadsfinansieringen. Det för m, fp och cgemensamma förslaget utgår från sådana förenklingar avlånesystemet att länsbostadsnämnderna kan avskaffas.Ställningstagandet till länsbostadsnämndernas framtid börsåledes anstå i avvaktan på riksdagsbehandlingen avbostadsfinansieringsfrågan.Mot den bakgrund som utskottet ovan redovisat bör riksdageninte lämna sitt godkännande till de av regeringen förordaderiktlinjerna för omställning och minskning avlänsbostadsnämnderna. Vad bostadsutskottet anfört i denna frågamed anledning av motion Fi64 (c) yrkande 1 bör som sinmening ge regeringen till känna.5. Överläggningarna med byggsektornBirger och (båda c) anser att den del avutskottets yttrande som under rubriken av verksamhetenvid statens råd för byggnadsforskning m.m. börjar med "Även vad"och slutar med "till handlingarna" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i förslaget i motion Fi64 (c) yrkande 2 omatt i ett tillkännagivande understryker vikten av attdet uppsatta målet om ett bidrag från byggsektorn tillforskningen på 70 milj.kr. Syftet måste varaatt få med alla berörda parter i ett ökat engagemang ochansvarstagande för den framtida byggnadsforskningen. Det ärdärvid viktigt att finna formen för frivilliga överenskommelser.I beslut om byggnadsforskningen angavslagstiftningsåtgärder på området som ett alternativ om inte etttillräckligt engagemang kunde uppnås på frivillig väg. Dennamöjlighet kvarstår givetvis fortfarande.Även i frågan om inriktningen av de insatser som skallfinansieras med det nya resurstillskottet delar utskottet desynpunkter som förs fram i motion Fi64 (c). Utöver deninriktning som anges i propositionen bör således insatserna ävenriktas mot miljöfaktorerna i boendet.Vad utskottet ovan anfört om överläggningarna med byggsektornmed anledning av propositionen och motion Fi64 (c) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.6. Byggande av allmänna samlingslokalerKnut , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som under rubrikenÖvriga förslag om byggverksamhet m.m. börjar med "Vad gäller"och slutar med "ökat byggande" bort ha följande lydelse:Förslaget i motion Fi60 (c, s) bör enligt utskottets meningavstyrkas. Något utökat byggande av allmänna samlingslokaler medstöd av statliga medel kan knappast anses vara behövligt. Isammanhanget vill utskottet för övrigt framhålla att enavveckling även av det ordinarie stödet till byggande avallmänna samlingslokaler bör aktualiseras vid lämpligttillfälle. I motioner (m) och i reservationer (m) tillbostadsutskottets betänkanden har förts fram förslag omen avveckling av samlingslokalsstödet. Motion Fi60 (c, s)avstyrks således.7. ByggverksamhetenBirger och (båda c) anser att den del avutskottets yttrande som under rubriken förslag ombyggverksamheten börjar med "delar" och slutarmed "uppfattning avstyrkas" bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Fi64 (c) kan en nedgång inybyggnadsverksamheten nu förutses. Olika åtgärder måste därförvidtas för att bl.a. undvika en stigande arbetslöshet inombyggsektorn. Utskottet kan mot denna bakgrund instämma i denkritik som motionärerna riktar mot regeringens obenägenhet attfatta nödvändiga beslut, bl.a. i syfte att stimuleraombyggnadsverksamheten. En sådan åtgärd som måste vidtasär en sänkning av den förhöjda garanterade ränta som tillämpaspå ombyggnader. Även i övrigt måste en av utgångspunkterna förbostadspolitiken vara att upprätthålla en jämn byggverksamhet.Vad bostadsutskottet ovan anfört med anledning av motion Fi64(c) yrkande 3 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.8. InvesteringsbidragetKnut , och (alla m)anför:Vår inställning till investeringsbidraget framgår bl.a. av enreservation till betänkandet 1990/91:BoU12 (s. 142).