bet · GF01KU7 · 1991-11-12 00:00:00 — Följdlagstiftning till yttrandefrihetsgrundlagen m.m. antog slutligt förslaget tillyttrandefrihetsgrundlag. I detta betänkande behandlasproposition /91:179 om följdlagstiftning till den nyagrundlagen m.m. Vidare behandlas en motion från den allmännamotionstiden . Utskottet tillstyrker propositionen ochfinner att syftet med motionen därigenom helt tillgodoses. I proposition 1990/91:179 om följdlagstiftning tillyttrandefrihetsgrundlagen m.m. yrkas att antar de ipropositionen framlagda förslagen till1. lag med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden,2. lag om ändring i ,3. lag om ändring i ,4. lag om ändring i konkurslagen (1986:672),5. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173),6. lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten,7. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),8. lag om ändring i närradiolagen (1982:459),9. lag om ändring i lagen (1986:436) om näringsförbud,10. lag om ändring i lagen (1991:00) om privatarbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft samt11. lag om ändring i lagen (1986:3) om rundradiosändning avfinländska televisionsprogram.Lagförslagen, av vilka de under 1--10 har lagts fram efterhörande av lagrådet, har intagits i bilaga 1 tillbetänkandet. I motion 1990/91:K429 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en förändring rörande hovrättssammansättning i yttrandefrihetsmål. Propositionens huvudsakliga innehållRiksdagen har slutligt antagit förslagtill yttrandefrihetsgrundlag, förslag till lag om ändring itryckfrihetsförordningen och förslag till lag om ändring iregeringsformen (prop. 1990/91:64, KU21, rskr. 254, 1991/92:KU1,rskr.2). Beslutet innebär att en ny grundlag skall gälla tillskydd för yttrandefriheten i radio och TV, filmer och videogram,ljudupptagningar och liknande medier. Den nya grundlagen byggerpå de tryckfrihetsrättsliga grundsatserna. Dessa grundsatser hari allt väsentligt gällt för den radiorättsliga lagstiftningen.Riksdagens beslut innebär också ett förtydligande avbestämmelserna i tryckfrihetsförordningen om tystnadsplikt fördem som är verksamma inom tidningsföretag och nyhetsbyråer ifråga om vem som är författare eller har lämnat meddelande förpublicering.I yttrandefrihetsgrundlagen liksom i tryckfrihetsförordningenär en av de bärande principerna att grundlagen är exklusiv. Inomsina tillämpningsområden anger de båda grundlagarna uttömmandevilka begränsningar som är förenliga med grundlagen. Såvältryckfrihetsförordningen som yttrandefrihetsgrundlagen tillåteratt föreskrifter om sådana begränsningar meddelas på lägrekonstitutionell nivå genom hänvisningar till sådan lagstiftningpå vissa punkter.På de olika punkter i yttrandefrihetsgrundlagen där det finnshänvisningar till bestämmelser i annan lagstiftning uppkommerfrågan om vilken följdlagstiftning som bör ske. I nu gällandelagstiftning kan det också finnas bestämmelser som strider motyttrandefrihetsgrundlagen och därför måste upphävas. Det kanockså finnas föreskrifter som blir överflödiga därför att dereglerar sådant som det finns bestämmelser om iyttrandefrihetsgrundlagen.Riksdagsbeslutet om yttrandefrihetsgrundlagen m.m. gällerendast grundlagstiftning. I den proposition (1990/91:64) somligger till grund för beslutet förutskickades att lagstiftningpå lägre nivå skulle föreslås i ett annat sammanhang. I den nuaktuella propositionen läggs förslag till sådan lagstiftningfram.I propositionen anförs att det kan finnas många frågor sombehöver tas upp som en konsekvens av yttrandefrihetsgrundlagen.Det konstateras att det i en del fall dock redan föreliggerlämpliga bestämmelser och att något följdlagstiftningsbehovdärför inte finns. Vidare anförs att det i andra fall pågåröverväganden vars resultat bör avvaktas innan ställning tas tillhur framtida regler bör vara utformade. Inte heller i de fallenär det enligt propositionen aktuellt att behandla frågorna idetta sammanhang.I propositionen lämnas därefter en redovisning av de frågorsom inte bör tas upp i detta lagstiftningsärende av de nuangivna skälen (s.30--36). Redovisningen följer den ordning ivilken yttrandefrihetsgrundlagens paragrafer hänvisar till andrabestämmelser. Av redovisningen skall här endast nämnasbestämmelserna i 1kap. 12§ andra stycket som tillåter attdet i lag meddelas föreskrifter om förbud mot kommersiell reklamm.m. i radio- och TV-program. I propositionen erinras om attförslag till lagstiftning om sådan reklam m.m. har lagts fram iprop. 1990/91:149 (lagstiftningen har sedermera beslutats avriksdagen [1990/91:KU39, rskr. 370]).Tryckfrihetsförordningen kompletteras av två lagar, nämligenlagen (1949:164) med vissa bestämmelser om rättegången itryckfrihetsmål och lagen (1977:1016) med vissa bestämmelser påtryckfrihetsförordningens område. I propositionen föreslås attde två lagarna ersätts av en ny lag. Enligt förslaget skall dennya lagen benämnas lagen med föreskrifter påtryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagensområden. I den utsträckning det behövs föreslås lagen innehållamotsvarigheter till föreskrifter i radioansvarighetslagen(1966:756), lagen (1982:460) om ansvarighet för närradio, lagen(1982:521) om ansvarighet för radio- och kassettidningar ochlagen (1985:1057) om ansvarighet för lokala kabelsändningar.Dessa lagar föreslås därför bli upphävda.Den föreslagna lagen reglerar i huvudsak följande frågor:ägare och utgivare av periodiska skrifter, utgivare av radio-och TV-program och av filmer, videogram ochljudradioupptagningar, bevarande av exemplar och inspelningar,åtal och tvångsmedel samt rättegången i tryckfrihets- ochyttrandefrihetsmål.Lagen innehåller en bestämmelse som innebär en utvidgning avdomstolens skyldighet att före vittnesförhör med journalisterm.fl. som har tystnadsplikt inhämta yttrande från det företagdär vittnet har fått vetskap om en uppgift.Vidare innehåller lagen en föreskrift som innebär attvideogram inte skall anses ha lämnats ut för spridning förrän dehar lämnats in för registrering hos arkivet för ljud och bild.Det är först när det har skett som preskriptionstiden börjarlöpa för väckande av talan i fråga om olaga våldsskildring ochbarnpornografibrott.I propositionen föreslås en ändring av närradiolagen(1982:459) som innebär att beslut om återkallelse av tillstånd ivissa fall skall prövas av domstol i yttrandefrihetsrättsligordning.Hovrätts sammansättning i tryckfrihetsmål ochyttrandefrihetsmålBakgrundSedan tillkomsten av tryckfrihetsförordningen har gällt attfrågan huruvida brott föreligger i tryckfrihetsmål skall prövasav en jury, om inte parterna avstår från det. Detta gäller ävendå frågan om enskilt anspråk prövas i sådana mål.Föreskrifterna, som tar sikte på handläggningen i förstainstans, tillkom vid då nämndemän förekom endast vidunderrätterna.Numera deltar nämndemän i hovrätten vid prövningen avbrottmål. Hovrättens sammansättning i ett tryckfrihetsmål berorpå om straffansvar yrkas eller om endast skadeståndstalan förs.Om endast skadeståndstalan förs, är hovrätten domför med fyrajuristdomare. Om målet gäller straffansvar, skall hovrättenbestå av tre lagfarna ledamöter och två nämndemän. Nämndemänbehöver dock inte delta, om det inte förekommer anledning attdöma till svårare straff än böter.I propositionen redovisas en skrivelse tilljustitiedepartementet av hovrättslagmannen . Iskrivelsen anförs att överinstansens prövning är begränsad tillden ram som har dragits upp genom juryprövningen och att det kante sig främmande att en lekmannaprövning ånyo kommer ingenom att nämndemän deltar i hovrättens avgörande. Grollföreslår att hovrätten i yttrandefrihetsmål skall varasammansatt av fyra juristdomare.PropositionenI propositionen instämmer föredraganden i den syn som kommertill uttryck i Grolls skrivelse. I propositionen anförs ocksåatt de nackdelar som enligt skrivelsen är förenade med dennuvarande ordningen när det gäller hovrätts sammansättning iyttrandefrihetsmål kan bli accentuerade genom att jury kan kommaatt medverka i rättegången i första instans i fler fall tillföljd av det utvidgade skydd för yttrandefriheten somyttrandefrihetsgrundlagen innebär. I propositionen föreslåsdärför att hovrätten i tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmålskall bestå av fyra juristdomare. En bestämmelse av dennainnebörd tas in i 11 kap. 4§ i förslaget till lag medföreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden.MotionenI motion 1990/91:K429 av , som väcktes underden allmänna motionstiden innan propositionen beslutades, anförmotionären att den lämpligaste sammansättningen av hovrätten iyttrandefrihetsmål är fyra juristdomare. Enligt motionärensmening är det nämligen inte konsekvent med nämndemän iöverrättsgranskningen med tanke på att ett yttrandefrihetsmålgenom juryprövningen i tingsrätten har blivit föremål för eningående folklig granskning.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker den i propositionen föreslagnabestämmelsen om hovrätts sammansättning i tryckfrihetsmål ochyttrandefrihetsmål. Därmed är syftet med motionen helttillgodosett.Förslaget till lag om ändring i närradiolagen (1982:459)Utskottet tillstyrker förslaget till lag om ändring inärradiolagen (1982:459) med det tillägget att även punkten 3 i13 § första stycket ändras och får följande lydelse: 3. sänderprogram trots att det varken finns utgivare förprogramverksamheten eller ställföreträdare för utgivaren enligt3 kap. 3 och 4§§ lagen (1991:000) med föreskrifter påtryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områdeneller trots att anmälan om utgivare eller ställföreträdare intehar gjorts enligt vad som föreskrivs där.Övriga lagförslag i propositionenUtskottet tillstyrker de övriga lagförslag som har lagts frami propositionen.Lagen (1983:953) om säkerhetsskydd i riksdagenEn följdändring bör enligt utskottets mening även göras ilagen (1983:953) om säkerhetsskydd i riksdagen.Enligt 10 § i den lagen gäller inte lagens bestämmelser i denmån de begränsar den frihet att meddela och offentliggörauppgifter som följer av tryckfrihetsförordningen och 16 kap.sekretesslagen (1980:100). Paragrafen bör enligt utskottetsmening ändras så att även yttrandefrihetsgrundlagen nämns där. beträffande förslaget till lag med föreskrifter påtryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagensområdenatt med anledning av motion 1990/91:K429 och medbifall till proposition 1990/91:179 antar regeringens förslagtill lag med vissa föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden,2. beträffande förslaget till lag om ändring inärradiolagenatt antar regeringens förslag till lag om ändring inärradiolagen (1982:459) med den ändringen att 13 § erhåller ibilaga 2 som Utskottets förslag betecknade lydelse,3. beträffande förslaget till lag om ändring i lagen omprivat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraftatt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraftmed den ändring att lagen får rubriken ändring i lagen(1991:746) om privat arbetsförmedling och uthyrning avarbetskraft och att bestämmelsen om ikraftträdande utgår,4. beträffande förslaget till lag om ändring irättegångsbalkenatt antar regeringens förslag till lag om ändring irättegångsbalken med den ändring att i 36 kap. 5§ ordet"landstingskommuner" byts ut mot ordet "landsting",5. beträffande förslaget till lag om ändring i lagen ompatentbesvärsrättenatt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1977:729) om patentbesvärsrätten med den ändring attordet "vissa" utgår ur 1 och 17 §§,6. beträffande övriga i propositionen framlagda lagförslagatt antar regeringensa) förslag till lag om ändring i ,b) förslag till lag om ändring i konkurslagen (1986:672),c) förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen(1973:1173),d) förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),e) förslag till lag om ändring i lagen (1986:436) omnäringsförbud,f) förslag till lag om ändring i lagen (1986:3) omrundradiosändning av finländska televisionsprogram,7. beträffande lag om ändring i lagen om säkerhetsskydd iriksdagenatt antar det i bilaga 3 intagna förslaget till lagom ändring i lagen (1983:953) om säkerhetsskydd i riksdagen.Stockholm den 12 november 1991På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), (), (), (), (), HarrietColliander (nyd), (), (), LisbethStaaf-Igelström (s), (m), (),von der Esch (m) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.I propositionen framlagda lagförslag1 Förslag tillLag med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden Av utskottet föreslagen ändring i regeringensFörslag tillLag om ändring i närradiolagen (1982:459)Bilaga 2Regeringens förslagUtskottets förslag13 §1Tillstånd att sända närradio får återkallas, omsammanslutningen1. inte längre uppfyller kraven enligt 4 §,2. bryter mot beslut om sändningstid eller låter annan i dessställe utnyttja sändningstid som tilldelats sammanslutningen,3. sänder program trots att varken behörig programutgivareeller ersättare för programutgivaren enligt lagen(1982:460) om ansvarighet för närradio finns eller trots attanmälan om vem som är utsedd till programutgivare inte hargjorts,3. sänder program trots att det varken finns utgivareför programverksamheten eller ställföreträdare förutgivaren enligt 3 kap. 3 och 4§§ lagen (1991:000) medföreskrifter på tryckfrihetsförordningens ochyttrandefrihetsgrundlagens områden eller trots att anmälan omutgivare eller ställföreträdare inte har gjorts enligt vadsom föreskrivs där,4. bryter mot föreskrifterna i 10 eller 11 §,5. inte utnyttjar rätten att sända under tre på varandraföljande månader eller6. inte erlägger avgift i ärende om närradio inom föreskriventid, om sammanslutningen har förelagts att erlägga den vidpåföljd att tillståndet annars kan återkallas.När ett tillstånd återkallas får nämnden bestämma omhögst inom vilken sammanslutningen inte kan ges nytttillstånd.1 Senaste lydelse 1985:597.Av utskottet framlagtFörslag tillLag om ändring i lagen (1983:953) om säkerhetsskydd iriksdagenBilaga 3Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (1983:953) omsäkerhetsskydd i skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse10 §Bestämmelserna i denna lag gäller inte i den mån de begränsarden frihet att meddela och offentliggöra uppgifter som följer avtryckfrihetsförordningen och 16 kap. sekretesslagen (1980:100).Bestämmelserna i denna lag gäller inte i den mån de begränsarden frihet att meddela och offentliggöra uppgifter som följer avtryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen och 16kap. sekretesslagen (1980:100).Denna lag träder i kraft .