bet · GE01AU12 · 1991-03-14 00:00:00 — Det har visserligen varitmeningen att endast svårt handikappade med långvarigt behov avlönebidragsanställning skall anvisas platser hos staten ellerallmännyttiga organisationer, men detta har inte uppnåtts i någonstörre utsträckning. Vid sidan av en differentiering av bidragen efterhandikappens svårighetsgrad har man alltså en faktisk differentieringefter arbetsgivarkategori.Att bidragsgivningen på detta sätt utgår från två skilda principerhar sin grund i att nuvarande bidragsregler i stort sett bevaratgrunddragen i tidigare stödformer. När lönebidragen infördes (prop. 1978/79:78, AU20, rskr. 186) ersatte de stödformernaarkivarbete och halvskyddad sysselsättning. Arkivarbetet tillkom redanunder som hjälp åt arbetslösa kontorister och användesunder krigsåren för att ge sysselsättning åt flyktingar. Efter handutvecklades arkivarbetet alltmer som stödform för arbetshandikappade.Arkivarbete förekom framför allt hos staten och allmännyttigaorganisationer. Bidraget var av lönekostnaden. var16000 personer sysselsatta i arkivarbete, varav ungefär hälften hosallmännyttiga organisationer.Den halvskyddade sysselsättningen tillkom och varinriktad på att ge sysselsättning åt handikappade personer i detenskilda näringslivet. Stödformen spelade då liksom under 1960-taleten blygsam roll som sysselsättningsåtgärd. Efter kraftigabidragsförbättringar fick den halvskyddadesysselsättningen större betydelse och omfattade ca 13000personer.Under 1980-talets senare del började alltmer ifrågasättas om intestelheterna i nuvarande system borde ersättas av flexibla lönebidragsom mer deciderat än låter bidragsnivåerna anpassastill den enskilde handikappades arbetsförmåga och hjälpbehov. Det kanpåpekas att de bidragsförändringar som gjordes syftade tillatt göra bidragen mer flexibla. Redan året därpå väcktes dock enmotion (c) med uttryckligt krav på flexibla lönebidrag, och i en annanmotion (m) skisserades ett system med bidrag som skulle kunna justerasbåde uppåt och nedåt med hänsyn till handikappets svårighetsgrad.Under åren därefter har regelmässigt väckts motioner om flexiblalönebidrag.I samband med anslagsframställningen för /88 föreslogAMS en begränsad försöksverksamhet med flexibla lönebidrag, /89 inleddes sådana försök i och Kopparbergslän. Försöken har utvidgats så att de innevarande budgetår omfattartolv län och dessutom gravt handikappade ungdomar i helalandet.Vid förra årets riksdagsbehandling av lönebidragsfrågornaförutskickades av såväl regeringen som utskottet att regeringenpåföljande år skulle presentera förslag om övergång tillflexibla lönebidrag fr.o.m. /92. Utskottet var på dennapunkt inte enigt. reserverade sig för att man omgåendeskulle införa flexibla lönebidrag enligt en modell de skisserade ireservationen. och med anslutning frånmiljöpartiet de gröna förordade att den då pågåendeförsöksverksamheten skulle vidgas att omfatta hela landet såsom AMSföreslagit i sin anslagsframställning.Det är mot den ovan tecknade bakgrunden som man har att se deförslag som regeringen nu lägger fram om att ersätta nuvarandebestämmelser om skilda bidragsnivåer för olika arbetsgivarkategoriermed ett system med flexibla lönebidrag. Huvudpunkterna i förslaget äratt bidragsnivån i fortsättningen skall fastställas med hänsyn tillden sökandes behov och förutsättningar beträffande arbetsförmåga ochgraden av funktionsnedsättning och således inte vara avhängig avarbetsgivarens ekonomiska möjligheter att svara för lönekostnaderna.Bidrag skall kunna lämnas av lönekostnaden.Lönebidragen bekostas från ett förslagsanslag. De avses ifortsättningen bli finansierade från ett reservationsanslag. Dettainnebär att bidragsgivningens omfattning kommer att styras avstatsmakterna via anslagstilldelningen och inte som med hjälp avmaximering av antalet platser med höga lönebidrag. Omfattningen kommerockså att påverkas av resultaten av arbetsförmedlingarnas ocharbetsmarknadsinstitutens förhandlingar om bidragen tillarbetsgivarna. I försöken med flexibla lönebidrag i ochKopparbergs län har man med hjälp av en generellt lägre bidragsnivåkunnat bereda anställning åt fler arbetshandikappade än om detordinarie regelsystemet hade gällt.Som redovisats i motionsreferaten ovan har regeringens förslag tillomläggning av bidragssystemet föranlett kritiska synpunkter i motionerav företrädare från samtliga riksdagspartier. I flertalet avmotionerna yrkas att reformen tills vidare inte skall få genomslag påkultursektorn och för de allmännyttiga organisationerna i avvaktan påatt effekterna för dessa huvudmän har utvärderats. I några avmotionerna går man ett steg längre och yrkar av samma skäl attreformen i sin helhet skall anstå.Uppskovsmotionerna har fått stöd av kulturutskottet i vad gällerkultursektorn. I sitt yttrande uttalar kulturutskottet att beslut ifrågan om flexibla lönebidrag på kultursektorn inte bör fattas förränen konsekvensanalys för denna sektor föreligger. Oavsett om ett sådantuppskov kommer till stånd, tillägger kulturutskottet, är det av storvikt med övergångsregler som innebär att lönebidragen inte förändrasför de personer som vid ikraftträdandet är verksamma på kultursektorn.För egen del anser utskottet att det är tillfredsställande att detnu skall bli möjligt att överge det nuvarande regelsystemet med desskoppling av bidragsnivån till olika arbetsgivarkategorier och istället få ett system som på ett flexibelt sätt anpassarlönesubventioneringen till den enskilde arbetstagarens arbetsförmågaoch behov av assistans i arbetet. Med de flexibla lönebidragen bör detockså bli möjligt -- de pågående försöken med sådana bidrag tyder pådet -- att skapa fler lönebidragsanställningar inom en givenanslagsram.Till detta kommer att arbetstagare som på grund av svåra handikappbehöver hög lönesubvention inte längre blir hänvisade tillanställningar hos statliga myndigheter eller allmännyttigaorganisationer utan kan söka sig till andra arbetsplatser, om dessa ärmer lämpliga med hänsyn till hans eller hennes utbildning, intressenetc. Med hänvisning härtill avvisar utskottet de krav som rests på helt eller delvis skall dröja med att genomföra denna angelägnaoch länge önskade reform. De grunder för den fortsattabidragsgivningen som angivits i propositionen godtas av utskottet iden mån de inte behandlas nedan.De farhågor för reformens effekter som kommer till uttryck imotionerna och kulturutskottets yttrande påminner i hög grad om deinvändningar som restes när statsbidragen till de allmännyttigaorganisationerna och icke statliga kulturinstitutioner i samband med1979 års lönebidragsreform sänktes från (se KrU1978/79:2y och AU 1978/79:20 s. 36--37). De befarade negativaeffekterna av bidragssänkningen för möjligheterna att skapasysselsättning för handikappade uteblev, och i själva verket komantalet lönebidragsplatser hos dessa huvudmän att därefter fördubblas.Med vad nu sagts skall inte undanskymmas den oro som motionärer ochkulturutskottet hyser för särskilt kulturinstitutionernas fortsattaverksamhet och för deras möjligheter att ge fortsatt sysselsättning åtarbetshandikappade. Detta sysselsättningsansvar är nu avsevärt störreän för den nyssnämnda bidragssänkningen. Den första ochmest närliggande frågan är den som berörts av kulturutskottet,nämligen vilka effekter som kan göra sig gällande vid reformensikraftträdande . Kommer de lönebidragsanställda att dåriskera sina anställningar på grund av krav från arbetsförmedlingarnapå omförhandlingar av bidragsnivåerna?Arbetsmarknadsministern har för sin del klargjort i propositionenatt hon utgår från att förmedlingarna i denna situation inte skallagera på ett sådant sätt att enskilda människor råkar illa ut. anser att detta är den handlingslinje som skall gälla vidarbetsmarknadsmyndigheternas bedömning av den fortsattabidragsgivningen för de personer som har anställning vid övergångentill det nya bidragssystemet. Det är självklart inte meningen attanställningstryggheten för dessa arbetstagare skall försämras. Man fårsamtidigt ta hänsyn till att de anställningar som det här är fråga omofta är långvariga. Det kan därför under anställningens gång av olikaskäl anses som legitimt att arbetsmarknadsmyndigheterna tar upp endiskussion om bidragsnivån för nu avsedda arbetstagare. Men detta fårinte leda till att arbetstagarens fortsatta anställning blirifrågasatt.Med den ordning för övergången till det nya bidragssystemetutskottet nu har förordat kommer de berörda institutionernas ochorganisationernas verksamhet som regel inte att påverkas avbidragsförändringarna förrän det på grund av pensionsavgångar eller avandra skäl blir aktuellt med nyanställningar. Inte heller i dessa fallbehöver det nödvändigtvis bli fråga om sänkta bidrag för dem som skallnyanställas, men de arbetsgivare det här gäller får vara beredda attacceptera anställning av personer med svårare funktionsnedsättning ände gjort tidigare.Till detta skall fogas att ett system med flexibla lönebidraginnebär ett ökat förhandlingsutrymme vid överläggningarna mellanarbetsgivare och arbetsmarknadsmyndigheterna om villkoren för attanställa arbetshandikappade. I ett kärvt arbetsmarknadsläge, dåarbetsmarknadsmyndigheterna möter större svårigheter än vanligt attordna anställningar åt de handikappade, skall man inte ta för givetatt kulturinstitutioner och allmännyttiga organisationer är denunderlägsna parten vid förhandlingarna, allra helst som dessaarbetsgivare har gjort och i fortsättningen säkert också kommer varaberedda att göra viktiga insatser för att ge meningsfullsysselsättning åt handikappade.Utskottet föreslår att godkänner vad utskottet anfört omlönebidrag med anledning av dels propositionen, dels de i dettasammanhang aktuella motionerna A213 (v), A238 (fp), A242 yrkande 4(fp), A245 (c), A249 (c), A258 (c), A261 (mp), A262 (m), A263 yrkande3 (c) och A273 (c).Utskottet har härefter att redovisa de motioner som accepterarreformen utan krav på uppskov med genomförandet men innehålleryrkanden om tillkännagivande till regeringen omkulturinstitutionernas och de allmännyttiga organisationernasproblem vid övergången till det nya bidragssystemet. De motioner dethär är fråga om är kommittémotion A217 (m) samt s-motionerna A229,A243 och A254.AMS har i sitt förslag till treårsbudget redovisat lönebidragensutveckling med bl.a. detaljstatistik om andelen lönebidragsanställdapå de statliga kulturinstitutionerna. Lönebidragens betydelse fördessa institutioner liksom för de allmännyttiga organisationerna ärsjälvfallet väl känd i regeringens kansli -- det gäller ju här enårlig satsning via arbetsmarknadsbudgeten på 1,5--2 miljarder kronor.Med de uttalanden utskottet har gjort i det föregående kommer självaövergången till flexibla lönebidrag inte att nämnvärt påverkasituationen för kulturinstitutionerna och allmännyttigaorganisationer. Lönebidragen kommer att betalas ut till dem för derasanställda i samma omfattning som förut. Det är först , videfter hand uppkommande vakanser, som problem kommer att aktualiseras.Det kommer alltså att finnas rådrum för erforderliga avvägningarbeträffande verksamheternas fortsatta omfattning och inriktning. Omoönskade effekter uppstår inom kulturinstitutionerna på grund avinförandet av flexibla lönebidrag har regeringen att vidtaerforderliga åtgärder med hänsyn till den fortsatta verksamheten.Någon särskild framställning härom från sida är enligtutskottets mening inte behövlig.Med åberopande av det ovan anförda föreslår utskottet att de nubehandlade motionerna inte föranleder någon åtgärd.Utskottet har härefter att avslutningsvis ta upp några återståendemotionsyrkanden om lönebidragen.Förslaget i motion A244 av m.fl. (mp) om bidragtill kommuner och landsting på grund av lönebidragsreformen för attdärmed säkra fortsatt bidragsgivning tillhandikapporganisationerna kan utskottet inte biträda. Det kan f.ö.påpekas att de reguljära statsbidragen till dessa organisationer harfått en betydande uppräkning i årets budgetproposition (bilaga 7,, s. 159). Yrkandet avstyrks.Kjell-Arne () föreslår i motion A202 flerlönebidragsplatser hos ideella organisationer.Sedan flera år tillbaka gäller en maximering av antaletlönebidragsplatser hos de allmännyttiga organisationerna. I det nyasystemet med flexibla lönebidrag slopas denna och andraantalsbegränsningar. Med den nya ordningen saknar motionsyrkandetsåledes aktualitet, och det avstyrks följaktligen av utskottet.Även förslaget i motion A263 av m.fl. (c) om ändraderegler för introduktionsbidrag kommer att sakna aktualitet,eftersom denna särskilda bidragsform inte behövs i det nyabidragssystemet. Yrkandet avstyrks således.Lönebidrag för förtidspensioneradeBidraget, som infördes (prop. 1989/90:62, SfU12, AU2y),utgår av lönekostnaden , med möjlighet tillomprövning och förlängning vid bidragsperiodens slut. Efter beslut avriksdagen kan bidraget också avse personer som uppbärsjukbidrag.Bidragsformen bör enligt propositionen fortsättningsvis varaflexibel liksom övriga lönebidrag. För bidraget beräknar regeringenett oförändrat belopp av 288 milj.kr.Moderaterna anser i kommittémotion A267 att samma regler förlönebidraget för förtidspensionerade bör gälla som för andrapersoner, för vilka lönebidrag utgår på grund av nedsättning avarbetsförmågan.Lönebidraget för förtidspensionerade behandlas vidare i motion A242av m.fl. (fp), som framhåller vikten av att dettainstrument får en aktiv tillämpning.Lönebidraget för förtidspensionerade är förmånligare än detallmänna lönebidraget till kommuner och företag. Såsom ovan nämntsanser regeringen att även detta särskilda bidrag skall bli flexibelt.Utskottet vill för dagen hålla öppet om det kommer att behövasen särskild och förmånligare bidragsform för personer medförtidspension eller sjukbidrag bl.a. för att underlätta attbidragsmöjligheterna, såsom anförs i motion A242, utnyttjas på ettaktivt sätt. Något uttalande med anledning av vare sig motion A242eller motion A267 är utskottet inte berett att föreslå, utanmotionerna avstyrks i de förevarande delarna.När det gäller finansieringen av lönebidragen förförtidspensionerade anser man i den moderata kommittémotionen A267att bidragskostnaderna bör belasta socialförsäkringssektorn medpåpekande att pensionen av förvärvsarbete förutsättsvara vilande.I motsats till motionärerna anser utskottet att bidraget somhittills bör bekostas över statsbudgeten. Det belopp regeringen harangivit godtas. En finansiering via socialförsäkringssektorn, dvs. medarbetsgivaravgifter, såsom förespråkas av motionärerna, avstyrks medandra ord av utskottet.Statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivareMed oförändrade bidragsregler (högst av lönekostnaden) beräknasi propositionen ett medelsbehov av 464,5 milj.kr. (+ 101,5) milj.kr.Moderaterna föreslår i kommittémotion A267 att statsbidraget sänkstill högst 50 %.Vid tidigare prövning av liknande förslag (/90:AU12 s.19) har anförts att utskottet inte vill medverka till denkostnadsöverföring från staten till kommunerna som skulle bli följdenav bidragssänkningen. Utskottet vidhåller denna uppfattning ochavstyrker därför motionen i denna del. Propositionens medelsberäkninglämnar utskottet utan erinran.Strukturstöd för byggarbetsmarknadenDenna stödform har som inledningsvis nämnts finansieratsfrån anslaget B 5. Som vidare redanpåpekats utgår bidrag till för rehabilitering avbyggnadsarbetare. Stödformen har varit en temporär försöksverksamhetsom är avsedd att upphöra med utgången av innevarande budgetår.Regeringen föreslår nu att stödformen får fortsätta även nästabudgetår, dock att den statsunderstödda delen av verksamheten inte böröka i omfattning och skall förbehållas arbetslösa byggnadsarbetare.För stödet beräknas ett oförändrat belopp av 93 milj.kr.I kommittémotion A266 anför m.fl. (m) bl.a. att detborde vara möjligt för branschen att själv ta ett större ansvar förbyggnadsarbetare som ådrar sig skador eller på grund av ålder inteorkar med ett hårt tempo. Konsistenta spelregler för byggbranschen ochdet flexibla lönebidraget borde göra det möjligt för mångabyggnadsarbetare att i ökande utsträckning direkt få arbete utan attgå omvägen över Galaxen. Någon särskild organisation eller stödformför sysselsättning och rehabilitering av byggnadsarbetare erfordrasinte enligt motionärerna, som yrkar att vad de anfört skall delgesregeringen.I propositionen sägs att AMS och Galaxen har tagit initiativ till enutvärdering av verksamheten. AMS kommer att få i uppdrag att pågrundval av utvärderingen lägga fram förslag till hur en eventuelltfortsatt verksamhet skall kunna inordnas i det ordinariearbetsmarknadspolitiska stödsystemet. Med hänsyn härtill anserutskottet att det inte är aktuellt för att uttala sig omverksamheten i annan mån än att den, såsom regeringen har föreslagit,bör få uppbära statligt stöd även nästa budgetår med de ipropositionen angivna förändringarna. Motion A266 avstyrks således idenna del.MedelsanvisningenDet nya anslag som behandlas kommer som redan nämnts att motsvarade nuvarande anslagen C 6. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning ochsysselsättning, C 7. Lönebidrag för förtidspensionerade och C 8.Statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare samt demedel för strukturstöd för byggarbetsmarknaden som anvisatsunder anslaget B 5. Sysselsättningsskapande åtgärder.Av de ovannämnda anslagen är det förstnämnda ett förslagsanslag,medan övriga anslag är reservationsanslag. Regeringen föreslår att detnya anslaget uppförs som reservationsanslag. Förslagen om flexiblalönebidrag har detta som förutsättning, och utskottet kan för sin delansluta sig till denna del av anslagsförändringen. Såsom föreslås ipropositionen bör eventuella reservationer på anslagen C 7 och C 8 ochmedelsreservationer hänförliga till strukturstöd förbyggarbetsmarknaden vid utgången av innevarande budgetår få föras övertill det nya anslaget.Det sammanlagda medelsbehovet under anslaget anges i propositionentill . m.fl. (m) yrkar i kommittémotionA267 på en anslagsminskning med 473 milj.kr. m.fl. (c)i motion A263 och i och iBengtsfors (båda c) i motion A499 yrkar å andra sidan på en uppräkningmed 100 milj.kr., varav 5 milj.kr. enligt motion A499 bör användas förinsatser i län.Anslagsminskningen enligt den moderata kommittémotionen hängersamman med i det föregående redovisade förslagbeträffande lönebidrag för förtidspensionerade, skyddat arbete hosoffentliga arbetsgivare och strukturstödet för byggarbetsmarknaden.Utskottet har inte biträtt dessa förslag och avstyrker i enlighethärmed även yrkandet om anslagsnedskärning. Utskottet anser sig intepå grundval av de båda centermotionerna kunna bedöma behovet av ettytterligare tillskott på anslaget utöver vad regeringen harföreslagit. Med avstyrkande av motionerna A263, A267 och A499 i de härförevarande delarna tillstyrker utskottet att anslaget förs upp meddet belopp regeringen har föreslagit.När det gäller medelsberäkningen under anslaget vill utskottetavslutningsvis tillägga följande. Yrkanden om anslagsuppräkning harockså framställts i motionerna A242 (fp) och A260 (v). Dessa yrkandenär knutna till motionernas ändringsförslag i den tidigare redovisadefrågan om arbetshjälpmedel för redan anställda. Utskottet kommer, somtidigare understrukits, att senare ta upp den frågan inkl.finansieringsfrågan vid behandlingen av regeringens aviseradeproposition om arbetsmiljö och rehabilitering. Beroende på utgången avden behandlingen kan det bli aktuellt att justera den ovan tillstyrktamedelsanvisningen.Bidrag till Stiftelsen /90 Utgift 3 672 525 0001990/91 Anslag 4 023 000 0001991/92 Prop. 4 557 000 000Från anslaget utgår bidrag till Stiftelsen dels för täckandeav merkostnaderna i verksamheten vid verkstäderna för skyddat arbete,dels till företagsgruppens fastighetsförvaltning.Samhallgruppens verksamhetsidé är att genom produktion av varor ochtjänster ge meningsfullt och utvecklande arbete tillarbetshandikappade. Arbetsplatsernas lokalisering och dimensioneringavgörs i samråd med arbetsmarknadsverket. De personer som behöver ettarbete inom anvisas plats av arbetsförmedlingen.Verksamheten skall bedrivas affärsmässigt.Företagsgruppen omfattar den centrala Stiftelsen , de 24regionala -- länsvisa -- företagen samt ett antalmarknadsföringsföretag. Såväl som de regionala företagen drivsi stiftelseform. Utvecklingen av antalet anställda framgår av följandesammanställning.Antal anställda Antal arbets- Antal direkt- Totalt(30/6) handikappade anställda1981 22 580 5 469 28 0491982 23 551 5 451 29 0021983 24 707 5 266 29 9731984 25 224 5 205 30 4291985 26 481 5 044 31 5251986 27 571 4 960 32 5311987 28 127 4 902 33 0291988 28 602 4 758 33 3601989 30 006 4 682 34 6881990 30 434 4 845 35 279Anm. Arbetshandikappade avser anvisning från arbetsförmedlingen medandirektanställda avser arbetsledare och tjänstemän m.fl.Samhalls målsättning är att av den totala rekryteringenskall avse gravt handikappade sökande ur grupperna psykiskt sjuka,psykiskt utvecklingsstörda och flerhandikappade. Under budgetåret1989/90 har 1337 anställda fått arbete utanför , vilketmotsvarar av antalet arbetshandikappade anställda. Det är enminskning jämfört med året innan.Faktureringen under /91 beräknas av uppgåtill 3190 milj.kr. För /92 beräknas motsvarandebelopp till 3450 milj.kr.Verksamhetens allmänna inriktningI propositionen redovisas att under de drygt tio åren sedanSamhallgruppens tillkomst har verksamheten utvecklats och utvidgatssamtidigt som en ökad andel har kunnat gå över till arbete på denreguljära arbetsmarknaden. Som en följd av att de storainstitutionerna inom vård och omsorg avvecklas har ocksåsammansättningen av de arbetshandikappade förändrats. och AMShar mot denna bakgrund beslutat att vissa grupper skall prioriterassärskilt vid rekryteringen till . Vidare har i enskrivelse till regeringen hemställt om att stiftelsernainom koncernen skall få omvandlas till aktiebolag. Vidare informeras ipropositionen att regeringen beslutat att tillsätta enutredare (dir. 1990:73) som skall överväga mål och roll isamhället samt också utreda organisationsformen.I moderata samlingspartiets kommittémotion A266 behandlasverksamhetens allmänna inriktning. Det anförs att anställning vidSamhallföretagen i första hand bör erbjudas dem som har störst behovav de särskilda tekniska och personella resurserna. Det är därförpositivt att rekryteringen numera i större utsträckning än tidigaresker från grupper med grava handikapp. Genom införande av flexiblalönebidrag bör utslussningen till den öppna arbetsmarknaden kunna gebättre resultat. För att inte skapa onödiga inlåsningseffekter är detangeläget att lönestrukturen vid verkstäder överensstämmermed den som gäller på resp. ort. Det finns emellertid enligtmotionärerna en risk för en segregerad arbetsmarknad för handikappadeom verksamheten blir alltför stor. Det är därför positivt attregeringen nu tillsätter en utredare som skall ge underlag föröverväganden om fortsatta verksamhet.I motion A240 av och (båda fp) begärsatt regeringen , utan ytterligare utredning,presenterar ett förslag för angående övergång tillaktiebolag. Enligt motionärerna har stiftelseformen aldrig varitavsedd för rörelsedrivande företag. Vidare avvisar motionärerna ettförslag från AMS om att AMS skulle ta över det statliga anslag somutgår till och för dessa medel köpa arbetstillfällen förarbetshandikappade från Samhall.Önskemålet i den moderata kommittémotionen att arbete vid iförsta hand bör erbjudas dem som har störst behov av resurserhar utskottet -- i likhet -- inte anledning attmotsäga. Självfallet skall andra alternativ prövas först såsomanställning på öppna marknaden, utbildning, placering med lönebidragetc. Med hänsyn till att verksamhet i nuvarande form harpågått hälsar utskottet med tillfredsställelse attverksamheten och dess mål nu blir föremål för en omfattande utredning.Enligt direktiven skall utredaren beskriva hur de ursprungligasociala, arbetsmarknadspolitiska och ekonomiska målsättningarna förföretagsgruppen har kunnat uppfyllas samt belysa olikaomvärldsfaktorers påverkan på Samhallgruppen framför allt ur ettframtida perspektiv.