bet · GE01UU21 · 1991-04-11 00:00:00 — Vissa frågor beträffande Europasamarbete 1990/91UU21ÄrendetDetta betänkande behandlar dels två motionsyrkanden som berörde nu pågående förhandlingarna mellan EG och EFTA-länderna omett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde, dels femmotionsyrkanden som berör vissa frågor om medlemskapsansökan iEG, grundlagen och folkomröstning med anledning av Sverigessamarbete med EG. Utskottet vill i detta sammanhang nämna attdet stora flertalet motioner från den allmänna motionstidenbeträffande samarbetet med EG och den västeuropeiskaintegrationsprocessen generellt avses bli föremål för ettsärskilt betänkande . 1990/91:U504 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående EEA-förhandlingarna,1990/91:U507 av m.fl. (c) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förhandlingarna om EES,1990/91:U510 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att hos regeringen begär förslag till lag områdgivande folkomröstning angående EG innan eventuellaförhandlingar om medlemskap inleds,7. att som sin mening ger regeringen till känna atteventuella förhandlingar om medlemskap i icke får inledasförrän grundlagen har ändrats så att ett EG-medlemskap voreförenligt med den därefter gällande regeringsformen.1990/91:U616 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen tills vidare ej skallverkställa ansökan om svenskt medlemskap i ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett ja eller nej till ett svensktmedlemskap i måste avgöras i en folkomröstning,1990/91:K253 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att enbelutande folkomröstning bör anordnas innan beslut omsamverkansformer till EG tas.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A812.Folkomröstning m.m.Sammanfattning av motionernaI motion K253 (c) anges att när slutlig ställning skall tastill vilken samverkansform skall välja bör det ske genomen beslutande folkomröstning.I motion U616 (v) anges att regeringen tills vidare ej skallverkställa ansökan om svenskt medlemskap i (yrkande 1).Vidare framförs att det är rimligt att svenska folket i enfolkomröstning får avgöra om medlemskapet skall bli verkligheteller ej, att inget beslut om medlemskap får tas utan att fråganförst ställts till svenska folket och enligt yrkande 2 att jaeller nej till medlemskap i måste avgöras i enfolkomröstning.I motion U510 (mp) yrkande 6 föreslås att hosregeringen begär förslag till lag om rådgivande folkomröstningangående EG innan eventuella förhandlingar om medlemskap inleds.Enligt motionens yrkande 7 bör som sin mening geregeringen till känna att eventuella förhandlingar om medlemskapi EG icke får inledas förrän grundlagen har ändrats så att ettEG-medlemskap vore förenligt med den därefter gällanderegeringsformen. Utskottets övervägandenEnligt beslut ochutrikesutskottets betänkande 1990/91:UU8 om och denvästeuropeiska integrationen, vilket låg till grund förbeslutet, bör eftersträva att bli medlem i denEuropeiska gemenskapen med bibehållen neutralitetspolitik.Enligt beslutet bör regeringen efter en samlad bedömning av deutrikes- och säkerhetspolitiska faktorerna och efter samråd iutrikesnämnden kunna lämna in en svensk ansökan om medlemskap.Utskottet bedömde det som sannolikt att en ansökan kunde lämnasin . Utskottet angav vidare att i bedömningen ingårhänsyn till den fortsatta utvecklingen i , inkl. EGsregeringskonferenser, EES-förhandlingarna och säkerhetspolitisktviktiga skeenden inom ESK. Av betydelse är enligt betänkandetockså hänsyn till samarbetet med de nordiska länderna och deövriga EFTA-länderna. Betänkandet säger vidare att regeringenbör återkomma till i frågan om förhandlingarnasuppläggning och konstitutionella aspekter på medlemskapet.Enligt betänkandet bör en parlamentarisk arbetsgrupp gesmöjlighet att efter slutförda EES-förhandlingar löpande följaframtida medlemskapsförhandlingar.I betänkandet anges också att vid en svensk medlemskapsansökani EG måste en ny genomgång göras av de rättsliga aspekternainkl. frågan om grundlagsändring.Utskottet konstaterar att frågan om folkomröstning omEG-medlemskap har ett nära samband med EG-medlemskapetsgrundlagsmässiga aspekter.Frågan om ett svenskt EG-medlemskaps grundlagsmässiga aspekterbehandlades i (1990/91:KU22). betänkande slås fast att ett medlemskapi EG kommer att ha överstatlig karaktär och innebära attkonstitutionella befogenheter skall överlämnas till deeuropeiska gemenskaperna. anser att detbl.a. mot denna bakgrund är angeläget att de olika såvälgrundlagsmässiga som allmänt rättsliga och institutionellaaspekterna på ett EG-medlemskap utreds i parlamentariska former.Enligt bör detta ske i sådan tid attfrågorna inte bara kan föras ut till allmän debatt utan också geunderlag för att i anslutning till ordinarieriksdagsval göra de grundlagsändringar som visar sig nödvändiga.Konstitutionsutskottet finner det tillfredsställande attregeringen har aviserat att en sådan utredning under medverkanav alla riksdagspartier kommer att tillsättas inom kort.Utrikesutskottet ansluter sig till denna uppfattning attEG-medlemskapets grundlagsmässiga aspekter m.m. bör belysas inomramen för en parlamentarisk utredning.Utskottet vill i detta sammanhang understryka vikten ochönskvärdheten av att förhållande till EG ges engrundlig genomlysning och att en bred diskussion och debatt försom medlemskapets innebörd och konsekvenser. I sammanhanget villutskottet refera till vad som sägs i betänkandet 1990/91:UU8 ombetydelsen av att allmänheten ges god information om Sverigessamarbete med EG och behovet av ytterligareinformationsinsatser i detta syfte. I betänkandet Vissa anslagm.m. inom verksamhetsområde (1990/91:UU14)framhåller utskottet det angelägna i att regeringen framläggerförslag till insatser för en allsidig Europainformation.Utskottet konstaterar att folkomröstning kan anordnas antingensom rådgivande folkomröstning (RF 8 kap. 4 §) eller somfolkomröstning om vilande grundlagsförslag (RF 8 kap. 15 §).Utskottet ser det som naturligt att folkomröstning anordnas ianslutning till frågan om svenskt medlemskap i att båda de ovannämnda möjligheterna tillfolkomröstning enligt regeringsformen kan komma att aktualiserasi anslutning till överväganden om medlemskap i förutsätter att detta ärende kommer att behandlas avriksdagen under kommande mandatperioder. Enligt vad utskotteterfarit kommer vidare den parlamentariska utredningen somaviserats av regeringen om grundlagsfrågor vid ett svensktmedlemskap i att överväga de frågor som kan vara aktuellainför en eventuell folkomröstning om EG-medlemskapet.Ett EG-medlemskap, liksom för övrigt ett förutsätterriksdagens godkännande. Det möter dock inga hinder attregeringen inleder förhandlingar om en internationellöverenskommelse och även ingår ett preliminärt avtal medförbehåll för godkännande. Detta är i själva verketen vanlig och vedertagen ordning när det gäller internationellaförhandlingar.Med det ovan anförda avstyrks yrkande 6 i motion U510 (mp) omatt begära förslag till lag om rådgivande folkomröstning innanmedlemskapsförhandlingar inleds, yrkande 7 i samma motion om attförhandlingar inte får inledas förrän grundlagen ändrats ochyrkande 1 i motion U616 (v) om att regeringen tills vidare inteskall verkställa ansökan om svenskt EG-medlemskap. Motion K253(c) och yrkande 2 i motion U616 (v) angående folkomröstning omett svenskt medlemskap i får anses besvarade.Förhandlingarna om ett ekonomiskt europeiskt samarbetsområde(EES)I betänkandet används förkortningen EES för begreppeteuropeisk ekonomisk samarbetsområde. I engelskspråkigasammanhang används i allmänhet förkortningen EEA (EuropeanEconomic Area).Sammanfattning av motionernaModerata samlingspartiet framför i motion U504 beträffandesamarbetet --EG-EFTA om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde EES att EES bör ses som ett steg på vägen tillett medlemskap i ett kan delar av de s.k.fyra friheterna, som EG avser att uppnå genom att skapa dengemensamma inre marknaden, även komma till del redan1993. Vidare sägs i motionen att som långsiktig lösning är ettEES-avtal otillfredsställande, dels eftersom det aldrig kan gesamma praktiska fördelar som medlemskap, dels därför att deEES-länder som står utanför EG aldrig kommer att kunna få ettreellt inflytande på beslutsprocessen. De nu pågåendeEES-förhandlingarna kan inte lösa alla de problem som ettlångsiktigt samarbete inrymmer. För svensk del är det enligtmotionen viktigt att EES-förhandlingarna slutförs snabbt i syfteatt ge EFTA-ländernas medborgare och företag en så god möjlighetsom möjligt att medverka på den inre marknaden.I motion U507 från betonas vikten av att allomsorg läggs ned på att åstadkomma ett bra avtal. Det är i detsammanhanget viktigt att i EES-förhandlingarna slå vakt om vårneutrala ställning och vårt oberoende från stormaktsintressena.Detta är enligt motionen särskilt viktigt i det föränderligautrikes- och säkerhetspolitiska skeende som vi nu upplever. Ettsärskilt viktigt område som enligt motionen måste klargöras ärformerna för gemensamt beslutsfattande och den juridiskakontrollen av efterlevnaden av ingångna överenskommelser.EES-avtalet får inte leda till ett ensidigt beroende avEG-beslut. Enligt motionen ställer högre krav än EG inomflera områden. Integrationen får inte medföra krav på svenskanpassning så att viktiga skyddsaspekter åsidosätts.Reformarbetet i fråga om arbetsmiljö och folkhälsa får inteförsvåras. Angelägna mål som full sysselsättning, regionalbalans och social trygghet måste vara vägledande enligtmotionen.Utskottets övervägandenI betänkandet 1990/91:UU8 behandlades i ett särskilt avsnittsamarbetet --EFTA-EG och de pågående förhandlingarnamellan EG och EFTA om att skapa ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde. Utskottet underströk då den stora betydelsen avatt förhandlingarna om ett utvidgat och mer struktureratsamarbete mellan EG och EFTA kunde slutföras med gottresultat och att ett avtal om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES) kunde träda i kraft den 1 januari 1993.Vidare ställde sig utskottet bakom de förhandlingsmål som vidflera tillfällen formulerats av EFTA-ministrarna gemensamt.Utskottet framhöll betydelsen av att avtalet ger en balansmellan rättigheter och skyldigheter samt att en rimlig grad avmedinflytande bör vara en del av avtalet. Utskottet ansåg ocksåatt det fanns anledning för att slå vakt om vår relativtoförstörda miljö och rätten att föra en ambitiös miljöpolitik.Den höga ambitionsnivån borde enligt betänkandet upprätthållaspå bl.a. arbetsmarknadens, regionalpolitikens ochsocialpolitikens områden.Dessa uttalanden av utskottet angående övergripande riktlinjerför förhandlingarna om ett europeiskt ekonomiskt samarbete (EES)äger full giltighet. har ett oförändrat stort intresseav att ett mellan EG och EFTA-länderna om de fyrafriheterna för varor, tjänster, kapital och personer samtangränsande områden som socialpolitik, utbildning, miljövård,konsumentfrågor, forskning m.m. uppnås så snart som möjligt.Härtill vill utskottet foga att intresset av ett intestår i någon motsättning till beslut den 12 december1990 om att bemyndiga regeringen att efter samråd iutrikesnämnden lämna in en svensk ansökan om medlemskap i och deras resultat är i hög grad relevantoch av stort värde även för medlemskapsförhandlingarna, inteminst mot bakgrund av målsättningen att inom ramen för EES skapaett gemensamt dynamiskt och homogent europeiskt samarbetsområdeinnefattande EG och EFTA-länderna. har således ettstort egenvärde och det är viktigt att det ges möjlighet attfungera sjävständigt, också för de EFTA-länder som väljer attinte söka medlemskap.Det är utskottets bedömning att de förhandlingar som hittillsförts mellan EG och EFTA-länderna och de resultat som hittillstillkännagivits ligger väl i linje med de förhandlingsmål somriksdagen angivit och att utsikterna för att ett avtal kanslutas är goda.Även om omfattande förhandlingar återstår på viktiga områdenhar enligt utskottets bedömning förhandlingsprocessen gjortframsteg. Vid det gemensamma ministermötet mellan EG och EFTAden uppnåddes enighet om avtalets huvudsakligainnehåll. Samarbetet skall enligt den gemensamma möteskommunikénåstadkomma en inre marknad med fri rörlighet för varor,tjänster, kapital och människor samt omfatta en rad andraviktiga områden som forskning, utbildning, miljöfrågor,konsumentskydd och den sociala dimensionen. När det gäller denviktiga frågan om att bibehålla EFTA-ländernas höga skyddsnivåerbeträffande hälsa, miljö och säkerhet bekräftade ministermötetambitionen om sådana höga skyddsnivåer som den friavarucirkulationen skall eftersträvas. Kommunikén uppmanade tillsökandet efter pragmatiska lösningar, anpassade till de enskildafallen. Utskottet har i detta sammanhang erfarit att möjligheteröppnats för att genom införande av skyddsklausuler ersättaEFTA-ländernas krav på permanenta undantag.På det institutionella området enades länderna vidministermötet om att inrätta ett gemensamt EES-råd påministernivå för politisk vägledning och utveckling ochutvärdering av samarbetet. Vidare nåddes enighet om att inrättaett gemensamt organ med ansvar för genomförande ochförvaltningen av avtalet. Ministerdeklarationen bekräftade ocksåatt experter från EFTA-länderna skall beredas tillfälle attmedverka då utarbetar förslag till nylagstiftning som kan beröra EES. Även på områden somövervakning och rättskipning inkl. frågan om inrättandet av enEES-domstol nåddes vissa framsteg.Samtidigt bör det noteras att flera svåra frågor är föremålför fortsatta förhandlingar. Det gäller såväl vissa av deinstitutionella och legala lösningarna som sakområden somjordbruk, fiske och personers rörlighet.En exakt tidtabell för de fortsatta förhandlingarna är svåratt ange men enligt vad utskottet erfarit ligger målsättningenatt förhandlingarna skall slutföras fast.Utskottet noterar i sammanhanget de ansträngningar som pågårgenom kontakter mellan ochEG-parlamentet om att tillförsäkra en parlamentarisk dimensioninom EES.Utskottet utgår från att regeringen kraftfullt fortsätter attverka för att ett kan åstadkommas så snart sommöjligt.Härmed får yrkande 3 i motion U504 (m) och yrkande 10 i motionU507 (c) anses besvarade. beträffande vissa frågor om medlemskapsansökan i EGatt avslår yrkandena 6 och 7 i motion 1990/91:U510och yrkande 1 i motion 1990/91:U616,res. 1 (v, mp)2. beträffande folkomröstning om medlemskap i förklarar yrkande 2 i motion 1990/91:U616 ochmotion 1990/91:K253 besvarade med vad utskottet anfört,res. 1 (v, mp)3. beträffande förhandlingarna om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområdeatt förklarar yrkande 3 i motion 1990/91:U504 ochyrkande 10 i motion 1990/91:U507 besvarade med vad utskottetanfört.res. 2 (mp)den 11 april 1991På utrikesutskottets vägnarStig AlemyrNärvarande: (), (), EvertSvensson (s), (), (),(), (), (), (), (), (),(), (), (),(), () och (). Vissa frågor om medlemskapsansökan i EG, m.m. (mom. 1--2)() och () anserdels att utskottets yttrande som på s. 3 börjar med"Utskottet ser" och på s. 4 slutar med "anses besvarade" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att i syfte att tillförsäkra folket störstamöjliga reella inflytande bör en särskild folkomröstning, skildfrån riksdagsval, anordnas innan ansökan om EG-medlemskapeventuellt, beroende på folkomröstningens utfall, inlämnas.Eftersom sådan folkomröstning enligt gällande lag endast kananordnas genom en särskild lag om rådgivande folkomröstning,bör, såsom yrkas i motion U510 yrkande 6, hosregeringen begära förslag till lag om rådgivande folkomröstninginnan medlemskapsförhandlingar inleds. Före en rådgivandefolkomröstning är en omfattande och allsidiginformationskampanj nödvändig.Utskottet vill dessutom som sin mening framhålla att väljarnavid omröstningen bör ställas inför endast två klara alternativ.Det bör också genom riksdagsuttalande klargöras attomröstningsresultatet trots sin rådgivande karaktär börbetraktas som bindande.I fall omröstningsresultatet skulle medge att ansökan omEG-medlemskap inlämnas bör, efter EGs svar på densamma,beslutande folkomröstning enligt RF 8 kap. 15 § anordnas. Dettabör ges regeringen till känna.Med det anförda tillstyrks motion U510 (mp) yrkande 6 och U616(v) yrkande 1.I motion U510 (mp) yrkande 7 krävs att förhandlingar omEG-medlemskap icke får inledas innan grundlagen ändras.Utskottet instämmer i detta. Det har numera klarlagts attEG-medlemskap icke är förenligt med gällande grundlag. Syftetmed gällande grundlag måste således vara att förhindra den sortssuveränitetsöverlåtelse som ett medlemskap i innebär. Övligrespekt för grundlagen måste då innebära att förhandlingar somsyftar till grundlagsstridigt handlande bör anstå till dessgrundlagen eventuellt har ändrats så att den medger sagdahandlande.Utskottet förordar således följande turordning för etteventuellt EG-medlemskap i syfte att visa respekt för grundlagenoch skapa djupast möjliga folkliga förankring:1. Efter det att EGs unionsförhandlingar gällande ekonomisk,monetär och politisk union avslutats och efter det att enomfattande allsidig informationskampanj om konsekvenserna av ettEG-medlemskap genomförts bör en rådgivandefolkomröstning anordnas. Folkomröstningen om EG-medlemskapetskall var skild från riksdagsvalet.2. Om en folkmajoritet röstar nej till EG-medlemskap är fråganavförd från dagordningen. Om folkomröstningen däremot gerklartecken till att medlemsansökan inlämnas kan förslag omändringar av grundlagen som medger EG-medlemskap föreläggasriksdagen senast . Ett första riksdagsbeslut kanfattas före valet 1994.3. Om en tiondel av ledamöter så begär och entredjedel så vill, underställs grundlagsändringen folket i val.4. Om en folkmajoritet avslår föreslagna grundlagsändringar,är frågan avförd från dagordningen. Om de nödvändigagrundlagsändringarna däremot godkänns, kan medlemskapsansökaninlämnas.5. Resultatet av medlemskapsförhandlingarna måste föreläggasriksdagen senast före nästkommande val.Om så kan ske kan ett första beslut om sådanöverlåtelse av suveränitet som sammanhänger med EG-medlemskapfattas av före valet 1997.6. Om en tiondel av ledamöter så begär och entredjedel så vill underställs överlämnandebeslutet folket i enbeslutande folkomröstning.8. Om en folkmajoritet avslår förslaget om överlämnande avsvensk suveränitet till EG är frågan avförd från dagordningen.Om däremot en folkmajoritet bifaller suveränitetsöverlämnandetblir EG-medlem i samband med valet 1997.9. Om resultat av en medlemskapsansökan som inlämnas eftervalet inte föreligger uppskjuts tidpunktenför möjligt EG-medlemskap till i samband med valet år 2000.Med det anförda tillstyrker utskottet yrkande 7 i motion U510och yrkande 2 i U616 (v), samt anser motion K253 (c) besvarad.dels att momenten 1--2 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande vissa frågor om medlemskapsansökan i EGatt med bifall till yrkandena 6 och 7 i motion1990/91:U510 och yrkande 1 i motion 1990/91:U616 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. beträffande folkomröstning om medlemskap i med bifall till yrkande 2 i motion 1990/91:U616samt med besvarande av motion 1990/91:K253 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Förhandlingarna om ett europeiska ekonomisktsamarbetsområde (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "I betänkandet" och på s. 6 slutar med "anses besvarade"bort ha följande lydelse:Genom de utredningar som pågått angående EES, ett europeisktekonomiskt samarbetsområde, har en ganska klar bild skapats avvad EG-anpassning av svenska regler och förordningar "kostar" iform av påtvingade försämringar av kvalitets- ochsäkerhetsstandard.Den 8 maj 1990 upprättade regeringen 52 problempunkter ansågs 35 olösbara och 17 möjliga att lösa.I 48 fall handlade det om befarade försämringar i svensklagstiftning. Dessa 48 problem utgjorde en innersta kärna efteromfattande bantning i förhållande till de hundratals fall därstatliga verk har avstyrkt EG-anpassning. Den 12 juni 1990fastslog EG-parlamentet som sin ståndpunkt att övergångsreglernaför EFTA-länderna "skall bli av begränsad varaktighet ochomfattning och icke komma att framstå som egentliga dispensereller undantag".Den 20 juni 1990 inleddes de formella EG-EFTA-förhandlingarna,varvid chefsförhandlare konstaterade att ettEES-avtal innebär att "EFTA-länderna skall anpassasig till EG-lagstiftning".Det visade sig att EFTA-länderna redan före förhandlingarnasbörjan ensidigt bantat ner sina krav på undantag radikalt tillbara ett dussin punkter för samtliga sju länder. Enligt denförkortade undantagslistan från EFTA (daterad )kvarstår bara åtta undantagskrav från Sverige.De båda undantagslistornas innehåll ger en mycket god bild avatt EG-anpassning faktiskt har ett pris i form av påtvingadestandardsänkningar. Materialet redovisas i detalj i motionen.I december 1990 tvingades EES-förhandlare erkännaatt det inte blir några permanenta undantag, bara övergångreglerav olika slag.Den EG-anpassning som redan pågår i hägnet avEES-förhandlingarna har lett till att stora delar avfolkrörelse-Sverige har börjat undersöka vad en EG-anpassningkonkret innebär. Utskottet vill här anföra några exempel:EG hot mot allemansrätten, hävdar tidskriften (nr 1991:2)Svensk statstjänsteman (nr 1991:3) berättar att den svenskameddelarfriheten är i fara vid EG-medlemskap.Expressens sportredaktion anser att EG är "en skräck försvensk fotboll" eftersom EG hindrar svenska EG-spelare att spelai landslaget (2/3).En jaktjournalist slår larm om att "EG innebär kraftigtinskränkt jakt på flera arter, upptrissade jakträttspriser ochen överhängande risk för ambulerande tjuvjägare i nästanofattbar omfattning" (3/3).I Vår Fågelvärld varnas för att EGs öppna gränser leder kraftig ökning av den illegala handeln med fridlysta djur(Jakt och Jägare nr 1991:4).TCO-tidningen berättar om EG-hotet mot den sociala välfärden. "God mat, annars är det sämre", säger en svenska som är bosatt iBryssel och tillägger: "Jag är van vid ett samhälle som månarmer om de svaga" (nr 1991:8). En facklig ledare i EG varnar föratt EG medför "stor risk för ett mer osolidariskt " (nr1991:6).I tidskriften (nr 1991:1) har forskaren jämfört tre svenska analyser av den sociala tryggheten iSverige och EG, gjorda av SAF, Näringslivets Ekonomifakta ochMetall. konstaterar att inte är bäst på allt menpå det mesta, bl.a. föräldrapenning, sjukförsäkring ochålderspension. Han summerar: "Väger man samman enskildheterna såframstår den svenska modellen som mest utvecklad. Här förefallerMetall ha hamnat ganska rätt".Att alkoholpolitiken kan drabbas negativt av EG-anslutning,bl.a. genom påtvingade prissänkningar, är känt. Detta har gjortSystembolagschefen tveksam, vilket kommer tilluttryck i en intervju i tidskriften (nr 1990:4),där han bl.a. varnar för att vi genom EG-reglerna får invinstdrivande, internationella alkoholföretag, vilket gör att vifår "kapitalstarka lobbygrupper som kommer att försvåramöjligheterna för en solidarisk alkoholpolitik". Chefen förVin&Sprit erkänner i samma tidskriftsnummer att WHOs mål omen 25-procentig minskning av alkoholkonsumtionen "förefaller urett EG-perspektiv inte vara helt lätt att uppnå". Källa kommer EG att kosta dubbeltså stor alkoholkonsumtion, fyra gånger så många storförbrukareoch fyra gånger så många döda av alkoholskador (Hur mycket tålsvenskarna? )I Svensk Farmaceuptisk (nr 1991:2) konstaterar enöverlag EG-vänlig artikel att det ändå finns allvarliga problem.EG har t.ex. inget krav på att läkemedelspriser skall vara"skäliga", de kommersiella intressena får råda friare.Apoteksmonopolet försvaras ihärdigt i artikeln, bl.a. medargumentet att det "kan verka kraftfullare i folkhälsans tjänstän andra system som fungerar i omvärlden". Men monopol stridermot EGs grundfilosofi. Varför skulle apoteksmonopolet godkännasoch alkoholmonopolet avvecklas?