bet · GE01TU25 · 1991-04-14 00:00:00 — Syftet med banan är i första hand att knytaihop de viktiga regionerna och kommunerna inom denutvecklingskorridor som banan går igenom samt att förbinda dessaregioner och kommuner med och . SJ har i sittremissyttrande över förslag till stomnätsplan angettatt Götalandsbanan kan fylla en viktig funktion genom att bindaihop de stora tätorterna i med Jönköpings- ochGöteborgsområdet och avlasta västra stambanan. SJ bedömer motbl.a. denna bakgrund att Götalandsbanan är ett angelägetprojekt.I motion T23 (s) bedöms att Götalandsbanan är särskiltintressant mot bakgrund av de riktlinjer som presenterats itillväxtpropositionen. Projektet uppfyller således kravet pånationell betydelse, förstärkt utbud av arbetskraft samt ökadtillväxt. Banan bidrar dessutom till en omstrukturering avjärnvägsnätet med nya marknader som följd.I motionerna T40 (mp) och T51 (mp) pekas Götalandsbanan utsom ett angeläget större järnvägsprojekt. Enligt den sistnämndamotionen framhålls vidare att genom banans förverkligandeförbättras pendeltågsmöjligheterna till och Landvettersflygplats.I motion T213 (c) framhålls bl.a. banans positiva ochstrategiska betydelse för Sjuhäradsbygden.I motion T531 (s) bedöms att Götalandsbanan är ett projektsom uppfyller alla krav på en offensiv järnvägssatsning genomatt skapa en "utvecklingskorridor" mellan de stora städerna iMellansverige. Motionärerna förordar att Götalandsbanan börredovisas som ett prioriterat projekt och ingå i banverketsnästa stomnätsplan.I sammanhanget kan nämnas att genom försorggenomförs en studie om samhällsnyttan avGötalandsbanan som förberedelse inför nästa stomnätsplan.4.2.5 Bandelar i sydöstra motionerna T28 (c) och T218 (c) påtalas behovet avjärnvägssatsningar i sydöstra . Vad gällerkust-till-kust-banan bör investeringarna fortsätta på banan såatt hastigheten kan höjas och hela sträckan bli transportmässigteffektivare. En upprustning även till skulle vidareförbättra kommunikationerna också för län och för helaområdet längs bansträckningen. I den förstnämnda motionenförordas vidare en satsning på länsjärnvägarna i regionen genomett särskilt resurstillskott på 150 milj.kr. bl.a. på grund avtidigare eftersatt underhåll.I motion T509 (s) framhålls att minskad restid ochtransporttid, komfort, ökad punktlighet och säkerhet är allaviktiga krav på framtidens järnväg som förutsätter upprustningav länsjärnvägarna i län. I motionen anges vidare attstandarden på de aktuella bansträckningarna är bristfälligberoende på att underhållet hareftersatts. Motionärerna begär mot denna bakgrund att enupprustning kommer till stånd av länets bannät.Vad gäller kust-till-kust-banan kan konstateras att banan hörtill stomnätet. Det innebär att det är som, inom deramar som riksdag och regering anger, beslutar om underhåll ochnyinvesteringar på banan. Banarbeten pågår på flera avsnittlängs linjen med bl.a. banupprustning på delen --förca 60 milj.kr. Fortsatta insatser finns vidare inprioriterade ibanverkets stomnätsplan och ytterligare åtgärder inlagda iverkets projekteringsplan (Plan 20).Förslag har vidare väckts i några motioner om att anlägga enhelt ny järnväg kallad Sydostkustbana eller Östersjöbana medsträckning från /till , ochKarlskrona.I motionerna T40 (mp) och T508 (mp) förordas sålunda attÖstersjöbanan betraktas som ett prioriterat utbyggnadsprojektoch att banan byggs ut för snabbtågstrafik. Enligt densistnämnda motionen bör byggstarten för projektet ske kring år1996.I motion T510 (c) påtalas behovet av en modern och effektivSydostkustbana. Som motiv för projektet anges bl.a. det vidgadehandelsutbytet som förutses med och angelägenheten avatt stärka den regionalekonomiska utvecklingen i sydöstraSverige samt behovet av att minska transportsystemets sårbarhetmot störningar. Motionärerna förordar mot denna bakgrund att enutredning tillsätts med uppgift att ta fram erforderligaberäkningar och beslutsunderlag som kan anses nödvändiga för ettkommande avgörande beslut.4.2.6 Bandelar i ÖstergötlandI motion T226 (s) påtalas att det finns ett antal svaga länkari de olika kommunikationsslagen i . Påjärnvägsområdet exemplifieras angelägna satsningar med bl.a.upprustade länsjärnvägar för att sörja för närtrafik ochmatartrafik till fjärrtågen.I motion T544 (v) framhålls att den nuvarandetrafikuppläggningen för tågtrafiken mellan och är attraktiv på grund av bl.a. bristande banstandard ochavsaknad av ett tilllräckligt antal mötesplatser på denenkelspåriga banan. Motionärerna yrkar därför på att banvallenmellan och rustas upp.Banprojekten på är högt prioriterade ibanverkets stomnätsplan. Snabbtågsanpassning mellan Stockholmoch beräknas vara klar , medan sträckanÖstergötland--förväntas vara färdigställd /95.Vad gäller en upprustning av banvallen mellan ochHallsberg ingår detta projekt i uppgjorda planer.4.2.7 Bandelar i mellan och , dvs. Blekingekustbana, har uppmärksammats i flera motioner.I motion T212 (s) som behandlar väg- ochjärnvägsinvesteringar i östra framhålls sålunda attkustbanan mellan och bör upprustas ochelektrifieras.I motion T256 (c) understryks behovet av en upprustning ävenav bansträckan från och norrut till motion T268 (c) påtalas angelägenheten av att bl.akustbanan elektrifieras för att skapa en mer attraktiv ochkonkurrensduglig kollektivtrafik.I motion T522 (v) förordas en upprustning av Blekingekustbana till den standard som anges i den s.k.Blekingevisionen, dvs. en kraftfull upprustning ochelektrifiering för ca . Enligtmotionärerna bör medel för ändamålet kunna disponeras fråntidigare särskilt anvisade medel för infrastruktursatsningar.Järnvägen mellan och har år 1990överförts från stomnätet till länsjärnväg. Det är därmedlänsstyrelsen i som inom ramen för länstrafikanslagethar att pröva investeringar på banan. Inom ramen för detplaneringssystem som därmed gäller har en plan lagts fast förupprustning som innebär att satsningar kommer att ske för attförbättra banans standard så att en utökad och ändamålsenligtrafik kan ske på banan. Av 150 milj.kr. som avsatts för banankommer bl.a. 80 milj.kr. användas för makadamisering avbanvallen och 10 milj.kr. till tekniska förbättringar längsbanan och 5 milj.kr. i ny signalteknik. Banans toppfart beräknasdärmed kunna höjas med s.k. IC3-tåg.4.2.8 Bandelar i länI motion T371 (fp) påtalas angelägenheten av att bl.a. ensatsning görs på järnvägarna i . Denna satsningbör enligt motionären innebära att slutför deplanerade projekten om standardhöjning på kust-till-kust-banansamt snabbtågsanpassning på sträckan --Malmö.4.2.9 Bandelar i SkåneI motion T217 (s) yrkas bl.a. att ett tredje spår anläggs påsträckan --, sträckan --elektrifieras samtatt ökade statliga insatser görs på de skånska delarna avstambanorna.I motion T229 (mp) framhålls bl.a. att kustbanan i sydöstraSverige upprustas med ny sträckning från Kristanstad över Hörbytill , att Simrishamnsbanan --återuppbyggsmed ny länk till och att linjenHässleholm--Kristanstad--upprustas.I motion T254 (m) påtalas behovet av att järnvägen mellanMalmö och elektrifieras. Det skulle enligt motionärernabl.a. främja en positiv utveckling i en ost--västlig riktning iSkåne. I motionen framhålls vidare att om färjetrafiken överÖresund och skall få möjlighet att utvecklas blir detnödvändigt med ett utbyggt järnvägssystem i . Därmednås två effekter, dels att järnvägstrafiken får ett uppsving,dels att man förhindrar att järnvägens kombitrafik drabbas avflaskhalsar.I motion T263 (fp) anges att elektrifieringen avMalmö--Ystad-banan har förhalats och att en sådaninvestering skulle ge väsentliga miljöfördelar jämfört meddagens dieseldrift.I motion T268 (c) framhålls att befintliga järnvägslinjer iSkåne måste bevaras, moderniseras och även hapersontågstrafik. Med denna utgångspunkt bör bl.a. järnvägenMalmö--elektrifieras och ledas om via flygplats.I motion T19 (s) framhålls, med anledning av denöverenskommelse som träffats om trafiken i ,behovet av en satsning även på sträckan mellan ochSimrishamn. Detta i avsikt att förbättra de infrastrukturellaförutsättningarna för och därmed stimulera intressetför industrin, vilket kan leda till en ökadsysselsättning.I motion T67 (mp) anges att järnvägen bör vara ryggraden idet ekologiska samhällsbyggandet. Med denna utgångspunktförordas en omfattande järnvägsupprustning med bl.a.elektrifieringar, återuppbyggnad av tidigare järnvägar ochanläggande av nya spår. Med denna satsning skulle sammanlagtåtta elektrifierade delvis sammanfallande banor leda gods ochpersontrafiken radiellt genom och över länsgränsentill Kristianstad.Utöver de satsningar som ingår i investeringsplankan hänvisas till den överenskommelse som träffats omstorstadstrafiken i . Enligt denna uppgörelse avsessatsningar göras för att möjliggöra en utbyggd lokaltågstrafik.Som exempel kan nämnas bandelen --som enligtöverenskommelsen skall elektrifieras och upprustas samteventuellt ges anslutning till flygplats.4.2.10 VästkustbananI ett flertal motioner framhålls att är ettangeläget projekt som bör genomföras . Detgäller motionerna T212 (s), T229 (mp), T254 (m), T258 (mp), T263(fp), T266 (m), T268 c), T507 (fp), T513 (s) och T532 (c).I motion T507 (fp) anges att är behäftad meden rad problem och att den i huvudsak har en enkelspårigsträckning. Motionärerna yrkar mot denna bakgrund attvästkustbanan byggs ut till dubbelspår i sin hela längd för attbli ett verkligt alternativ till bilen.I motion T266 (m) anges att en snabb utbyggnad avvästkustbanan är ett mycket angeläget projekt, dels förGöteborgsregionen, dels för den genomgående godstrafiken tillkontinenten.I motion T258 (mp) bedöms att en utbyggnad av västkustbananär en nödvändighet för att bemästra miljöproblemen. Mot dennabakgrund yrkas att prioriteras i det fortsattajärnvägsbyggandet.I motion T513 (s) framhålls bl.a. att tillsammansmed SJ, berörda länsstyrelser, länstrafikbolag och kommuner börfå i uppdrag att undersöka en alternativ finansiering för enutbyggd och upprustad i hela dess sträckning inkl.ny bandel --mot --Malmö.I motion T532 (c) bedöms det som viktigt att redannu fattar beslut om att hela på sträckanGöteborg--skall byggas ut till dubbelspår så snabbt det ärpraktiskt och tekniskt möjligt och att medel skall anvisas i dentakt som krävs för detta.västkustbanan intar enligt en strategisk funktion isåväl det inhemska som det nordiska järnvägssystemet. Omvästkustbanan skall kunna bli en livskraftig transportlänk inför2000-talet har den tidigare enligt utskottet bedömts behöva fåen väsentligt högre standard med bl.a. dubbelspår som gör attjärnvägstrafiken i konkurrens med vägtrafik och flyg kan erbjudasåväl resenärer som godskunder effektiva och konkurrenskraftigatransporter. har i sin stomnätsplan inrymt en satsningpå med 2040 milj.kr. Trots denna satsning kommerdock knappt hälften av banans längd att vara dubbelspårig vid1990-talets slut. Projektet ingår vidare bland de särskiltangelägna järnvägsinvesteringar som enligt regeringensproposition /91:87 om näringspolitik för tillväxt börprioriteras och beredas inom ramen för den föreslagnadelegationen för investeringar i trafikens infrastruktur.I motion T8 (s) yrkas att delegationen förinfrastrukturinvesteringar bör få i uppdrag att utreda hurjärnvägssträckan ----skall kunnabli en väl fungerande del av en dubbelspårig Västkustbana.Den i motionen upptagna järnvägssträckan ingår i stomnätet.Det är därmed som har att prioritera förbindelsensroll i det nationella järnvägssystemet.4.2.11 Bandelar i VästsverigeI motion T213 (c) framhålls behovet av upprustning av bl.a.Herrljungabanan.I motion T266 (m) anges att stora godsmängder varje årpasserar genom centrala under transport till och frånhamnen. Det är nödvändigt att dessa transporter sker såeffektivt som möjligt och med minsta möjliga olägenheter förstaden. Mot denna bakgrund yrkas att byggs omsamt att elektrifieras.I motion T247 (fp) bedöms bl.a. att banan mellanTrestadsregionen, dvs. //, tillHerrljunga och är av undermålig standard varför enupprustning av spår och bangårdar anges som nödvändig.I motion T507 (fp) anges att västkustregionen är en avNordens viktigaste arbetsmarknads- och trafikregioner. Storakrav ställs därför på en väl fungerande infrastruktur. Enupprustning krävs härvid av Herrljungabanan vars banvall delvisär undermålig och har dålig spårgeometri som begränsargodstågens vikter. När det gäller bandelen --Boråsbedöms likaså en upprustning som ytterst befogad inte minst medtanke på områdets storflygplats och planerna på enjärnvägsanknytning av Landvetter.I motion T559 (fp) framhålls bl.a. att Herrljungabanan intehar en godtagbar standard.I motion T565 (c) yrkas att garantier bör ges förerforderlig upprustning av Herrljungabanan för ökad komfort ochhögre hastigheter.En upprustning av Herrljungabanan (Älvsborgsbanan) ingår ibanverkets projekteringsplan men har inte kunnat inrymmas i denfastställda stomnätsplanen. planeras enligtbanverket kräva ombyggnad under senare delen av 1990-talet.Projektet ingår i planer för kommandereinvesteringar. I sammanhanget kan vidare nämnas att enligt denöverenskommelse som träffats om trafiken i Göteborgsregioneningår en begränsad upprustning och modernisering av områdetsjärnvägar för att klara en utbyggd lokaltågstrafik.4.2.12 --VänerlänkenI motion T40 (mp) framhålls att måste få sinnaturliga fortsättning även norrut till . Motionärerna anseratt det är angeläget att utbyggnaden kan påbörjas snart. Fördetta ändamål bör ca tillföras utbyggnadenunder 1990-talet.I motion T266 (m) framhålls att bra förbindelser måsteskapas med i . En utvärdering av de olikaalternativen måste därför enligt motionärerna göras så snart sommöjligt.I motion T516 (s) anser motionärerna attjärnvägssträckningen lämpligen bör gå via --Kornsjö. Föratt uppnå ett optimalt utnyttjande på denna linje krävs dockenligt motionärerna dubbelspår på sträckan --Mellerud.I motion T517 (s, m, fp, c, v, mp) krävs att Bohusbananförlängs till . Som argument anförs bl.a. att en utbyggnadav innebär att en kombination av snabb-, regional-,lokal- och godstågstrafik kan uppnås på en förlängd Bohusbana.Vidare anges att med projektet uppnås högst två timmars restidpå sträckan --som entimmestrafik påfjärrtågen kan erbjudas. I motionen bedöms vidare att den valdasträckningen har goda utvecklingsmöjligheter för framtiden vadgäller antal tåg, restid, frekvens. Dessutom kan godaförutsättningar skapas för en rationell anslutning tillGöteborgs hamn.I motion T523 (s) betonas behovet av en upprustning avbansträckningen --Kil.I motion T565 (c) framhålls att förbindelsenGöteborg--Kornsjö är en del av den internationellajärnvägslinjen --. Inom detta område finns enligtmotionen mycket goda förutsättningar att utveckla en församhället lönsam järnvägstrafik.I motion T247 (fp) bedöms att alternativet med en utbyggnadav nuvarande järnvägsförbindelse över har en storfördel ur såväl regionalpolitisk som transportekonomisksynpunkt.Banverket har i samråd med SJ och NSB utrett den s.k.Nordlänken --. Utredningen visade attdet skulle kosta att bygga ut Bohusbanantill dubbelspår för snabbtågstrafik och internationella godståg.Kostnaden för alternativet att bygga ut mellanGöteborg och Erikstad i till dubbelspår samt att ökakapaciteten på banan genom med hjälp av nyamötesstationer beräknades till . Utredningenhar därefter remissbehandlats. utvärdering och beslutom lämpligaste lösning har förutskickats redovisas under våren1991.I sammanhanget kan vidare nämnas att i planeringinryms hastighetshöjande åtgärder på sträckan --somkomplement till planerade reinvesteringar i form av brobyten medsmärre banuträtningar m.m. I ett första steg höjs hastighetentill genom främst signalåtgärder och därefter till160 km/tim.4.2.13 Godsstråket genom Bergslagen och vid VänernI motion T266 (m) framhålls angelägenheten av att detplanerade godsstråket norr om byggs ut snabbt så attjärnvägen ges möjligheter att leva upp till de leveranskrav somi dag ställs på industrin.I motion T536 (mp) påtalas behovet av en ny järnväg, dens.k. södra , med en ny bansträckning från Uddevallatill . Genom den föreslagna nybyggnaden skulle enligtmotionären väsentliga miljö- och regionalpolitiska effekter ståatt vinna som behovet av ytterligare satsningar påflygutbyggnader skulle bortfalla.Banverket har i sin stomnätsplan prioriterat satsningar pågodsstråket genom Bergslagen. ingåråtgärder för ca 320 milj.kr. i syfte att förbättra kapaciteten.4.2.14 Bandelar i VärmlandI motion T204 (c, m, fp) framhålls behovet av bättrekommunikationer för när det gäller sträckanStockholm------samt sträckanKarlstad----Göteborg.I motion T236 (mp) framhålls att järnvägen mellan Karlstadoch bör göras dubbelspårig.I motion T523 (s) bedöms att samtliga järnvägsprojekt ibanverkets remissförslag till stomjärnvägsbyggande börgenomföras . För finansieringen av dessaprojekt bör medel från den föreslagna infrastrukturfonden kunnakomma till användning. Enligt motionärerna bör vidare bl.a. enny bana anläggas mellan och . Hastighetsanpassningoch linjerätning bör vidare tidigareläggas på sträckanLaxå--så att den tekniska standarden hos de nuvarandeintercitytågen och kommande snabbtåg kan utnyttjas fullt ut.Målet bör vara att snabbtåg skall kunna trafikera bandelen inomett par år. , som innebär en sammanlänkning avinlandsbanan med med ett 800 m nytt spår, börvidare enligt motionen genomföras.I motion T21 (c, m, fp) yrkas att de satsningar som nuplaneras i ges en fortsättning så att brakommunikationer kan ske med . Motionärerna bedömerdärför att det är synnerligen angeläget att det utförskraftfulla satsningar på järnvägenStockholm------Oslo.I motionerna T53 (v), T227 (s) och T506 (v) framhålls attden nedlagda NKlJ-banan mellan och bör breddas ochrustas upp för fortsatt trafik. I motion T204 (c, m, fp)hemställs att en enligt motionärerna utlovad förnyad utredningom möjligheterna till att bredda järnvägen nu genomförs.I motion T255 (c) påtalas behovet av en upprustning avgodsjärnvägen --för att trygga kundernas krav pårationella, effektiva och kostnadsbesparande transporter. Enligtmotionärerna är det både företags- och samhällsekonomisktriktigt att ytterligare 20 milj.kr. tillförs länet för attgenomföra projektet.För Värmlandsbanan finns en anpassning av järnvägenLaxå--inlagd i stomnätsplanen --2000.Vidare kan framhållas att i planen för länstrafikanläggningarfinns vissa resurser avsatta för bandelen --Svanskog.4.2.15 BergslagspendelnI motionerna T18 (s), T65 (c), T208 (fp), T221 (v), T503 (c),T515 (m) och T539 (s) framhålls angelägenheten av attutbyggnaden av Bergslagspendeln, dvs. järnvägen()------, kan ske såsomtidigare planerats. Enligt bl.a. motion T503 (c) bör statendärför tillskjuta särskilda medel för att projektet skall kunnagenomföras enligt de ursprungliga planerna. För finansiering avdet tillkommande medelsbehovet förordas i motion T539 (s) att,om medel inte kan tillföras från , bör de tas urinfrastrukturfonden.Riksdagen anvisade i samband med behandlingen av regeringensproposition /88:64 om särskilda regionalpolitiska insatser idelar av Bergslagen och norra inland 20 milj.kr. förinvesteringar i järnvägens infrastruktur. Medlen avsågupprustning på sträckorna --ochLudvika--. Beträffande ytterligare medel till den s.k.Bergslagspendeln angav att prövning härav får skeinom ramen för anslaget för länstrafikanläggningar. Vidfördelning av medel till byggande av länstrafikanläggningar föråren 1991--2000 har tilldelat 162milj.kr. i har inte ansett dessamedel vara tillräckliga för att på ett rationellt sätt kunnafullfölja utbyggnaden av Bergslagspendeln.Länstrafikanläggningsplanen har därför överlämnats tillregeringen för fastställelse. Frågan är under beredning inomregeringskansliet och förväntas avgöras under våren 1991.4.2.16 Dalabanan och bandelar i DalarnaI motion T221 (v) framhålls att en snabbtågsförbindelse mellanStockholm och bör ha högsta prioritet, dels för attförbättra förbindelserna på relationen, dels för att göraflygtrafiken på helt onödig.I motion T240 (mp) påtalas behovet av en radjärnvägssatsningar i innebärande bl.a. attVästerdalsbanan bör elektrifieras och byggas ut i en förstaetapp till och i en andra etapp även ges en fortsättningtill . Järnvägen --bör vidare rustas upp föratt möjliggöra en återupptagen persontågstrafik. En utredningbör även initieras om vad som är lämpligast för ochVärmland; nytt spår --eller att återuppta trafikenpå järnvägen --. I motionen framhålls vidare atten omfördelning bör ske från väginvesteringar tilljärnvägssatsningar och av de olika ekonomiska möjligheter somstår till buds för ytterligare järnvägssatsningar.En snabbtågsanpassning av Dalabanan ingår i banverketsstomnätsplan med utbyggnad --1997. Projektet återfinns ocksåi projekteringsplan varför en tidigareläggning ärmöjlig om särskilda medel tillhandahålls.4.2.17 OstkustbananEn snabbtågsanpassning av ostkustbanan tas upp i ett flertalmotioner.I motion T238 (mp) påtalas behovet av att skyndsamtförbättra banan så att snabbtågstrafik kan upprättas åtminstonemellan och . Enligt motionärerna är detförhållandevis små kostnader som krävs för ensnabbtågsupprustning på sträckan --i förhållandetill de positiva effekter som det skulle ge.I motion T242 (c) yrkas att 200 milj.kr. anvisas somsärskilda medel för en upprustning av ostkustbanan.I motion T505 (c) framhålls behovet av en snabbtågssatsningmellan och . Mot bakgrund av frågans tidigarehantering är det enligt motionärerna angeläget att ett klartriksdagsuttalande görs om att projektet bör genomföras inom denärmaste åren som särskilda medel bör anvisas förprojektet.I motion T560 (mp) yrkas att nödvändiga medel ställs tillförfogande för ett förverkligande av snabbtåg på sträckanHärnösand/--till mitten av 1990-talet.En snabbtågsanpassing av bandelen --ingår ibanverkets stomnätsplan. Projektet ingår vidare bland desärskilt angelägna järnvägsinvesteringar som enligt regeringensproposition /91:87 om näringspolitik för tillväxt börprioriteras och beredas inom ramen för den föreslagnadelegationen för infrastrukturinvesteringar. Detta innebär ocksåatt möjligheterna till en mer omfattande snabbtågsanpassninglängs banan kommer att prövas.4.2.18 BotniabananMed avses en förlängning av ostkustbanan längsNorrlandskusten på sträckanHärnösand------. En särskildBotniabanegrupp har bildats, bestående av företrädare förberörda länsstyrelser, kommuner och näringslivsorganisationer. Iett flertal motioner bedöms banprojektet som samhällsekonomisktangeläget att bygga ut.Detta gäller bl.a. motionerna T40 (mp) och T238 (mp) där detyrkas att banan byggs ut till och under1990-talet och att ett särskilt anslag inrättas för dettaändamål.I motion T239 (fp) framhålls att mot bakgrund av bl.a.starka miljöskäl och angelägenheten av att breddaarbetsmarknader och svara upp mot kraven på en ökadgodshantering bör projektet ingå i kommande investeringsplaner.I motion T521 (fp) anges att har storsamhällsbetydelse eftersom den påverkar förutsättningarna försåväl näringsliv, arbetsmarknad, kompetensförsörjning somfritids- och rekreationsutbud. Projektet kostar mindre ändubbelspår på stambanan. Enligt motionären ger projektet bl.a.nya möjligheter för persontrafik och ökad tillgänglighet förstora godskunder.I motionerna T528 (c) och T562 (c) yrkas att enparlamentarisk utredning tillsätts som bl.a. får i uppdrag att isamråd med norrländskt näringsliv samt kommun- ochlänsföreträdare utreda och föreslå finansiering av enOstkustbana med sträckning längs fram tillLuleå. I den sistnämnda motionen yrkas vidare att gerklartecken för projektering och att kostnaden för projekteringentas ur infrastrukurfonden.I motion T546 (v) anges att det i ett framtidsperspektivbehövs rejäla satsningar på att bygga ut järnvägsnätet iNorrland och att en utbyggnad längs är ettviktigt led. skulle sålunda enligt motionären bidratill att dels avlasta stambanan, dels underlätta arbetspendlingmellan kustorterna.En samhällsekonomisk utvärdering pågår avprojektet genom försorg. SJ studerarvidare trafikeringen i hela ostkuststråket.