bet · GE01BoU12 · 1991-03-14 00:00:00 — Dessa tilläggslån kan lämnas i sambandmed bostadsbyggande i områden med samlad äldre bebyggelse. Stödför detta ändamål kan enligt gällande bestämmelser däremot inteutgå i samband med bostadsbyggande i exploateringsområden.Enligt vad som uppges i propositionen har denna regel på sinahåll skapat problem eftersom den för bostadsändamål mest lämpademarken innehåller fasta fornlämningar och således förutsätterarkeologiska undersökningar i samband med byggande. Det gällerområden där tillgången på lämpligt lokaliserad och byggbar markär begränsad men där behovet av att bygga bostäder ärstort. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att möjlighetenatt få tilläggslån för arkeologiska undersökningskostnaderutvidgas till att omfatta även projekt i exploateringsområden.Inga invändningar har i motioner eller utskottsbehandlingriktats mot regeringsförslaget om villkoren för tilläggslånför arkeologiska undersökningskostnader. Förslagettillstyrks.Som en delram av den ovan behandlade tillstyrkanderamen förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse har regeringen föreslagitatt högst 5 milj.kr. skall få disponeras för tilläggslån tillarkeologiska undersökningar i samband med bostadsbyggande.Förslaget, som motiveras bl.a. av den ovan behandladeutvidgningen av det aktuella stödets tillämpningsområde, innebären fördubbling av den nu gällande delramen för ändamålet. Imotion Bo230 (m) yrkande 11 föreslås att delramen i ställetutvidgas till 10milj.kr.Delramen för arkeologiska undersökningar har varitoförändrad sedan möjligheten till detta stöd infördes år 1987.Enligt uppgift har ramens storlek fram till innevarande budgetårdock inte utgjort någon restriktion för stödgivningen till detaktuella ändamålet. Mot bakgrund av den ovan förordadeutvidgningen av möjligheten att få tilläggslån och den allmännakostnadsutvecklingen anser utskottet att regeringens förslag ärväl avvägt. Motionsförslaget om en utvidgning av delramen till10milj.kr. skulle däremot kunna innebära en onödig begränsningav tilläggslångivningen till övriga ändamål inom totalramen. Avdetta skäl avstyrker utskottet motion Bo230 (m) yrkande 11 ochtillstyrker regeringens förslag.5.9.4 Bostadshus yngre än 30 årUtskottet övergår nu till att behandla frågan om tilläggslåntill åtgärder i bostadshus som är . I två motionerförs förslag fram om att denna typ av tilläggslån skallavvecklas. I motion Bo230 (m) föreslås i yrkande 12 atttilläggslånen till bostadshus som är avskaffasfr.o.m. och i yrkande 13 att följaktligen inteheller någon ram för denna långivning i fortsättningen skallfastställas. Även i motion Bo252 (fp) yrkande 41 föreslås enavveckling av tilläggslångivningen till bostadshus yngre än 30år från den 1 juli 1991.I budgetpropositionen föreslås att beslutsramen för bostadshusyngre än bör fastställas till 220 milj.kr. Den föreslagna nivån innebär en oförändrad ram iförhållande till innevarande budgetår. En vidgning avbeslutsramen föreslås i två motioner. I motion Bo220 (s) yrkande4 föreslås utan att någon särskild nivå anges att ramen vidgas iförsta hand för projekt inom miljonprogrammets områden.Motionärerna framhåller att insatser för en ökadombyggnadsverksamhet får positiva konsekvenser för såvälsysselsättningen som boendet. föreslår i sinpartimotion Bo224 yrkande 10 såvitt nu är i fråga, att denaktuella tilläggslåneramen fastställs till 260milj.kr.Förslaget innebär vidare att långivningen vidgas till sittändamål och att stöd skall kunna ges även till socialaförbättringar.Utskottet inleder sina överväganden i den aktuella frågan medatt behandla förslagen om en avveckling avtilläggslångivningen till bostadshus . Dessamotionsförslag läggs fram utan att närmare motiv för denförordade avvecklingen anförs. Utskottet har vid flera tidigaretillfällen tagit ställning till motsvarande motionsyrkanden (set.ex. 1989/90:BoU13 s. 50). har utskottetunderstrukit vikten av att byggskador och byggfel i hyres- ochbostadsrättshus kan åtgärdas. Utskottet har ocksåframhållit att tilläggslånen till stor del används i syfteatt avhjälpa brister i bl.a. miljonprogrammets bostadsområdensom har samband med att oprövad teknik och delvis olämpligabyggnadsmaterial användes i bostadsproduktionen under dennaperiod. En avveckling av de diskuterade tilläggslånen utan attsamtidigt erbjuda någon alternativ finansiering torde kunnainnebära att nödvändiga förnyelseåtgärder inte kommer tillstånd. Som bostadsministern framhåller i budgetpropositioneningår åtgärder som syftar till att avhjälpa brister som medförhälsorisker för de boende som en prioriterad del i det aktuellastödet. vidhåller sin uppfattning och villsåledes inte medverka till att nödvändiga förnyelseåtgärderförhindras eller försenas. Motionerna Bo230 (m) yrkandena 12 och13 samt Bo252 (fp) yrkande 41 avstyrks.Utskottet övergår nu till att behandla storleken påbeslutsramen för bostadshus . Regeringensförslag i frågan innebär att ramen bör fastställas tilloförändrat belopp i förhållande till innevarande budgetår. Detbör i sammanhanget erinras om att ramen för dennatilläggslångivning föregående budgetår utvidgades med100milj.kr. (se 1988/89:BoU7 s. 73). är motdenna bakgrund inte berett tillstyrka de aktuellamotionsförslagen om en utvidgning av beslutsramen för bostadshusyngre än utöver vad regeringen föreslagit. Vad gällerförslaget i motion Bo224 (v) om att utvidga tilläggslångivningentill att även omfatta sociala förbättringar vill utskottethänvisa till de överväganden som pågår inom regeringskanslietmot bakgrund av bl.a. storstadsutredningens förslag (se ävenavsnitt 5.2.5). Regeringens förslag om beslutsramens storlektillstyrks och partimotion Bo224 yrkande 10såvitt nu är i fråga samt motion Bo220 (s) yrkande 4 avstyrks.5.10 Stöd för fastighetsförvärv5.10.1 Stöd för flerbarnsfamiljer för köp av egnahemÅr infördes efter beslut av (BoU 1986/87:20)ett behovsprövat stöd till barnfamiljer för köp av egnahem.Stödet har varit avsett för hushåll med två eller flera barn somhar låga inkomster och lämnats på ett likartat sätt som vid ny-och ombyggnad av egnahem. Drygt 4 000 hushåll har desenaste åren utnyttjat den lånemöjlighet som stödet innebär. Iårets budgetproposition föreslås att stödformen skall avvecklassåvitt gäller möjligheten att bevilja ytterligare lån ochbidrag. Avvecklingen föreslås ske genom att förvärvslån ochräntebidrag inte skall lämnas till köp av sådana egnahem somförvärvats efter utgången av . De som redanbeviljats lån och bidrag berörs dock inte av förslaget. Somgrund för förslaget om en avveckling av stödformen anförbostadsministern främst statsfinansiella skäl.Yrkanden om att förvärvsstödet till flerbarnsfamiljer skallbehållas förs fram i fyra motioner. I motionerna Bo210 (s) ochBo218 (s) anförs att förvärvsstödet väl fyllt sina syften. Motdenna bakgrund föreslås att frågan om stödets framtidytterligare övervägs och att slutligt ställningstagande i fråganfår anstå till behandlingen av nästa års budgetproposition. Äveni partimotion Bo224 yrkande 5 avvisas enavveckling av förvärvsstödet. Motionärerna hänvisar till sin itidigare sammanhang framförda åsikt att förvärvslånen skallbibehållas oförändrade. I motion Bo219 (s) yrkande 2 hänvisastill en oroande utveckling i Bohusläns kustkommuner.Motionärerna befarar att omvandlingen av permanentbostäder tillfritidsbostäder kommer att öka om förvärvslånen tillflerbarnsfamiljer slopas. Av detta skäl föreslås att det börprövas om inte förvärvslånen kan bibehållas i vissakustkommuner.Bostadsutskottet gör mot bakgrund av de aktuella förslagen omförvärvsstödet till flerbarnsfamiljer följande överväganden.Förvärvsstödet infördes ursprungligen för en försöksperiod . En utvärdering av stödformen genomfördes avboverket. Sammanfattningsvis ansåg att stödformen ihuvudsak fungerat tillfredsställande och att syftena medförvärvslånen i princip hade uppfyllts. Vissa mindre brister iregelutformningen påtalades dock. Mot bakgrund av dennautvärdering lade regeringen fram förslag om fortsattbidragsgivning med i huvudsak oförändrade villkor (prop.1989/90:144). Bostadsministern anförde i detta sammanhang attstödet hjälpt barnfamiljer med flera barn och låga inkomster attförbättra sitt boende. delade uppfattningen attde aktuella lånen även fortsättningsvis behövs för att geflerbarnshushåll möjlighet att få tillräcklig utrymmesstandard(se 1989/90:BoU21). beslutade om fortsattbidragsgivning.Det torde mot den redovisade bakgrunden stå helt klart attförvärvsstödet till flerbarnsfamiljer ur rent bostadspolitisksynvinkel fallit väl ut. Som framgår av propositionen är dockregeringens förslag om avveckling av stödet motiverat av andraskäl. har förståelse för att i ett ansträngtstatsfinansiellt läge krav kan komma att ställas på åtgärder somi en annan situation inte hade varit aktuella. Såväl inombostadssektorn som inom andra samhällssektorer har således olikainskränkningar och besparingar ansetts vara nödvändiga.Utskottet anser mot denna bakgrund att regeringens förslag omatt nu avveckla förvärvsstödet till flerbarnsfamiljer böraccepteras. Denna avveckling bör emellertid endast ses som entillfällig åtgärd föranledd av det statsfinansiella läget.Utskottet förutsätter att regeringen så snart det ekonomiskaläget har förbättrats återkommer till med ett förslagom ett förvärvsstöd med i huvudsak samma inriktning som dagens,dock med hänsyn tagen till att eventuella administrativa bristeri dagens regelsystem bör elimineras.Vad utskottet med anledning av förslaget i budgetpropositionensamt motionerna Bo210 (s), Bo218 (s), Bo219 (s) yrkande 2 ochvänsterpartiets partimotion Bo224 yrkande 5 ovan anfört omförvärvsstödet till flerbarnsfamiljer bör som sinmening ge regeringen till känna.5.10.2 Stöd till förvärv av småhus i övrigtI motion Bo201 (c) såvitt nu är i fråga framhålls att det ärangeläget att finna ett system som skapar större rättvisa mellandem som bygger ett nytt hus och dem som väljer att satsa på ettäldre och sedan förbättra det. Med hänvisning härtill förordasatt statliga lån vid förvärv av äldre småhus skall kunna utgå.Bostadsutskottet har vid ett flertal tidigare tillfällen(/90:BoU21 s. 21) avvisat motsvarande motionsyrkandeom en allmän statlig långivning vid förvärv av äldre egnahemmed hänvisning till möjligheterna att på den allmännakreditmarknaden erhålla långfristiga lån för ändamålet.Utskottets ställningstagande i denna del står fast. Motion Bo201(c) såvitt nu är i fråga avstyrks.För att ge den bofasta befolkningen bättre möjlighet attkonkurrera med andra köpare föreslås i motion Bo532 (m) yrkande12 att den bofasta befolkningen i attraktiva kustområden skallkunna få statliga lån vid köp av permanentbostäder.Även i detta fall har utskottet vid ett flertal tidigaretillfällen behandlat motsvarande motionsyrkande, senast ibetänkandet 1989/90:BoU21 då utskottet anslöt sig tillmotionärernas principiella uppfattning om vikten av attsamhället medverkar till att permanentbostäder inte omvandlastill fritidsbostäder i områden där det råder brist på sådanabostäder.Under de senaste åren har frågan om hur man i bl.a. vissakustkommuner bättre skall kunna tillgodose den bofastabefolkningens intresse av att bevara permanentboendet varitföremål för överväganden inom . Ett förslagtill lag om förvärv av bostadsfastigheter på vissa orterarbetades fram med syfte att underlätta permanentboendet i bl.a.vissa skärgårdssamhällen. Invändningar mot detta lagförslagriktades under remissbehandlingen. Enligt vad utskottet erfaritkommer dock arbetet med att finna lösningar på de aktuellaproblemen att fortsätta inom . Bostadsutskottetuttalade mot denna bakgrund (se 1990/91:BoU9) sitt stödför en översyn av förköpslagen i syfte att försöka skapa bättrestyrmedel för att hindra en oönskad omvandling avpermanentbostäder till fritidshus. Utskottet är dock inte berettatt medverka till att en ny form av stöd införs med deninriktning som motionärerna föreslår. Motion Bo532 (m) yrkande12 avstyrks.Förvärvsstödet vid kommunalt förköp bör enligt motion Bo252(fp) yrkande 34 avskaffas med förvärvsstödet tillflerbarnsfamiljer.Utskottet har inte funnit skäl till annan bedömning än att deti fp-motionen diskuterade stödet bör finnas kvar som en låneforminom ramen för dagens bostadsfinansieringssystem. Förslaget omförvärvsstödet för vissa bostadshus i motion Bo252 (fp)yrkande 34 avstyrks.5.11 Stöd för bostadsförbättring m.m.5.11.1 InledningEtt flertal olika låne- och bidragsformer har inrättats föratt förbättra bostädernas och bostadsområdenas utformning iolika avseenden. De bidragsformer som har aktualiserats ipropositionen och i motioner och som behandlas i detta avsnittär radonbidraget till egnahem, statsbidraget för att återställahandikappanpassade bostäder, hissbidraget samt bidraget tillkonstnärlig utsmyckning. Utskottet behandlar inledningsvismotionsförslag angående bidraget för åtgärder mot radon iegnahem samt vissa andra radoninsatser.5.11.2 Stöd för vissa radoninsatserFör egnahem kan ett s.k. radonbidragutgå. Bidraget kan lämnas om radondotterhalten i husetöverstiger det gränsvärde som anger somgodtagbart från hälsoskyddssynpunkt. sänktesdetta gränsvärde från /m3 (Bq=bequerel) till200Bq/m3 . Bidraget lämnas under vissa förutsättningar med50 % av skälig kostnad för saneringsåtgärderna, dock högst med15000kr. betalas inte ut. För hyres-och bostadsrättshus kan i stället bostadslån utgå omradonåtgärderna utförs i samband med en ombyggnad. Tilläggslånkan då också utgå om kostnaden för åtgärderna överstiger husetsekonomiska bärkraft. I andra fall kan s.k. räntestöd utgå.I budgetpropositionen lämnas inga förslag om förändringar avradonbidraget. Däremot tas denna fråga upp i två motioner. Denövre gränsen för radonbidrag bör enligt motion Bo227 (fp)yrkande 2 höjas från nuvarande 15000kr. till 20000kr.Motionärerna hänvisar till ökningen av byggnadskostnaderna,bl.a. genom den höjda byggmomsen, sedan den nuvarandebidragsnivån fastställdes. Även motionärerna bakom motion Bo242(c) anser att den övre gränsen för radonbidrag behöver höjas. Imotionens yrkande 8 föreslås en höjning till 25000kr.Utskottet är inte nu berett att tillstyrka förslag om enhöjning av den övre gränsen för radonbidrag. Flertaletåtgärder mot radon i egnahem medför relativt begränsadekostnader. Det genomsnittliga radonbidraget under föregåendebudgetår uppgick till drygt 12000kr. Det är också angelägetatt betona att radonbidragets storlek inte får tas somutgångspunkt för en bedömning av om en åtgärd bör genomföraseller ej. De enskilda egnahemsägarna bär givetvis själva i höggrad ansvaret för att eventuella hälsovådliga inomhusmiljöeråtgärdas. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionernaBo227 (fp) yrkande 2 och Bo242 (c) yrkande 8.I de nu behandlade motionerna återfinns även förslag om vissaandra åtgärder för att motverka radonproblemet. Enligt vad somanförs i motion Bo227 (fp) är det angeläget att vissa statligamyndigheter samarbetar med varandra och med kommunförbundet ifråga om bl.a. information, rådgivning och utbildning omradonriskerna. Förslaget i motionens yrkande 1 innebär att enåtgärdsgrupp för radonfrågor och andra frågor avseende sjuka husbildas och att 5milj.kr. ställs till gruppens förfogande.Trots genomförda undersökningar är enligt motion Bo242 (c)radonförekomsten fortfarande inte tillräckligt kartlagd. Imotionens yrkande 7 föreslås därför att kommunerna genomstatliga insatser stimuleras till att genomföra en fullständigkartläggning av förekomsten av radon i bostäder.Bostadsutskottet instämmer i att det är angeläget att bl.a. destatliga myndigheterna med olika anvarsområden med betydelse förradoninsatser samverkar och samordnar sina utbildnings- ochrådgivningsinsatser. Enligt vad utskottet erfarit sker också ettsådant löpande samarbete . Exempelvis medverkar flera olikamyndigheter i de kurser och rådgivningsinsatser som riktas tillbl.a. En samordning sker också regelmässigt införpubliceringen av olika skrifter och råd. Något behov av attytterligare formalisera detta samarbete genom en av riksdageninitierad åtgärdsgrupp mot radon synes mot denna bakgrundför dagen inte föreligga. Motion Bo227 (fp) yrkande 1 avstyrkssåledes.Vad gäller motionsförslaget som avser frågan om stöd förkommunernas kartläggning av radonförekomsten har utskottetäven tidigare tagit ställning till liknande yrkanden (senast ibetänkandet 1989/90:BoU13 s.53). Det har vid dessa tillfällenframhållits att det är angeläget att kommunerna intensifierarsitt arbete med att kartlägga förekomsten av radon i bostäder.Det har påpekats att flera centrala myndigheter harett ansvar att bistå kommunerna i deras arbete genom bl.a.rådgivning och metodutveckling. Vad gäller frågan om ansvaretför att spåra befintliga bostäder med för höga radonhalter harutskottet understrukit att detta primärt är en uppgiftmen att också den enskilde fastighetsägaren har ett ansvar föratt initiera undersökningar om radondotterhalten. Utskottetanser det motiverat att denna ansvarsfördelning också omfattarde ekonomiska åtagandena i sammanhanget. Staten har genom ettflertal olika stödformer påtagit sig ett omfattande ekonomisktansvar för genomförandet av de saneringsåtgärder som ärnödvändiga. Det kan därför anses som rimligt att även kommunernatar sin del av ansvaret för att problemen med radon i bostäderpå sikt kan undanröjas.Utskottet är således inte berett att tillmötesgå det nubehandlade förslaget om statliga stimulansåtgärder förkommunernas kartläggning av radonförekomsten. Med hänvisningtill det anförda avstyrks motion Bo242 (c) yrkande 7.5.11.3 Visst bostadsförbättringsstöd i övrigtBostadsanpassningsbidrag kan utgå för anpassningsåtgärder ioch i anslutning till en handikappads bostad. Underförutsättning att dessa anpassningsåtgärder på grund av ändradeförhållanden kan utnyttjas för sitt ändamål ochåtgärden är till nackdel för andra boende kan ett statsbidragför att återställa handikappanpassade bostäder utgå. Somytterligare villkor för detta återställningsbidrag gäller bl.a.att den aktuella lägenheten upplåts med hyresrätt samt atthusägaren erhåller ett kommunalt bidrag av den kostnadför återställningen som kommunen godkänner.Enligt vad som anförs i motion Bo245 (fp) finns ingen rimliganledning till att det skall utgå återställningsbidrag.Bostadsanpassningsåtgärderna anses också kunna vara till glädjeför en frisk människa. Av detta skäl föreslås attåterställningsbidraget slopas.Återställningsbidraget har utnyttjatsendast i mycket begränsad omfattning. Det bör dock isammanhanget erinras om att bidraget tillkom mot bakgrund av attägare till hyresfastigheter ibland motsatte sig attanpassningsåtgärder vidtogs eftersom han senare kunde drabbas avkostnader för att återställa lägenheten i normalskick. Som angesovan är återställningsbidraget också förknippat med vissavillkor. Ett av dessa villkor är att anpassningsåtgärden är tillnackdel för de boende som flyttar in i lägenheten då den intelängre kan utnyttjas som handikappbostad. I de fall sommotionären hänvisar till som skäl för yrkandet om enavveckling av återställningsbidragen utgår således ingetbidrag. Utskottet ser därför inget skäl att på de grunder sommotionären anför avveckla bidraget. Motion Bo245 (fp) böravslås.Möjlighet att bevilja statligt bidrag 1984. Bidragsgivningen var ursprungligen tänkt attgälla . Ramar för bidragsgivningensomfattning under resp. år fastställdes. beslutadehösten (BoU 1986/87:7) att bidrag skulle kunna utgå ävenefter utgången av , så länge outnyttjade medel fanns.Totalt har 294milj.kr. beviljats som bidrag tillhissinstallationer. är emellertid tidigare beslutademedel i princip tagna helt i anspråk.I motion Bo244 (c) yrkande 28 såvitt nu är i fråga lämnasförslag om en fortsatt bidragsgivning för hissinstallationer.Enligt motionärerna bör möjligheten att kunna få bidrag finnaskvar och förstärkas av sociala skäl och i syfte att underlättade handikappades boende. För ändamålet föreslås 30milj.kr.anvisas.Utskottet delar motionärernas uppfattning att en fortsattinstallation av hissar i äldre fastigheter är en angelägenåtgärd för att bl.a. underlätta de handikappades boende. Det böri detta sammanhang framhållas att det i samband med ombyggnaderenligt i princip krävs att hiss installerasi hus med tre eller fler våningsplan. Vidare kanbostadsanpassningsbidrag utgå för vissa andra typer avhissinstallationer. Utskottet vill också erinra om att statengenom teknikutvecklingsstöd har medverkat till att kostnadernaför hissinstallationer genom nya metoder har kunnat begränsas.Det är mot denna bakgrund utskottets förhoppning atthissinstallationer kommer att genomföras i erforderligomfattning även utan att medel anslås till ett hissbidragmed den utformning som motionärerna föreslår. Av dessa skäl ochmed hänvisning till det ekonomiska läge som nödvändiggjort enrestriktiv prövning av alla stödformer inom bostadssektornavstyrker utskottet motion Bo244 (c) yrkande 28 såvitt nu är ifråga.Riksdagen beslutade (BoU 1986/87:20) om införandet avett särskilt bidrag för konstnärlig utsmyckning ibostadsområden. Bidraget kan utgå i samband med ny- ochombyggnader som berättigar till bostadslån samt i samband medunderhåll m.m. som utförs med stöd av räntebidrag tillförbättring av bostadshus. Besluten om bidrag för konstnärligutsmyckning räknas av mot en ram, för innevarande budgetårbestämd till 15milj.kr. Bostadsministern föreslår att ramenför stödet för konstnärlig utsmyckning även för budgetåret1991/92 bestäms till samma belopp.Bostadsutskottet har inget att invända mot den föreslagnastorleken på beslutsramen för stödet för konstnärligutsmyckning. Regeringsförslaget tillstyrks.5.12 BostadsbidragI budgetpropositionen framhålls att beräkningsgrunderna förbostadsbidrag behöver ses över som en följd av skattereformenoch att resultatet av denna översyn kommer attföreläggas . Denna proposition (prop. 1990/91:110) harnyligen överlämnats till och kommer senare under vårenatt behandlas av utskottet och . I detta avsnittbehandlas därför endast ett motionsförslag från allmännamotionstiden som förutsätter en omedelbar riksdagsbehandling pågrund av att ett genomförande av förslaget skulle fåkonsekvenser för anslaget till Bostadsbidrag för budgetåret1991/92. I avnitt 5.16.4 behandlas anslagsyrkandet i sammamotion samt förslaget i budgetpropositionen om anslag /92 till Bostadsbidrag m.m.I motion Bo230 (m) yrkande 14 föreslås att bostadsbidrag tillhushåll utan barn avskaffas . Motionärernahänvisar till att moderata samlingspartiet under flera åravvisat denna typ av bostadsbidrag.Bostadsbidrag till hushåll utan barn har sedan år 1988kunnat utgå till ungdomshushåll. gjorde påbostadsutskottets förslag (se 1989/90:BoU5) ett tillkännagivandetill regeringen om att bostadsbidrag till hushåll utan barn förtiden borde kunna lämnas utan den dåvarandebegränsningen till bidragstagarens ålder. Efter ett förslag frånregeringen med denna inriktning fattade ettbeslut som innebär att bostadsbidrag kan utgåtill även andra hushåll utan barn än ungdomshushåll(1989/90:BoU21). har således förespråkat attbostadsbidrag skall utgå till den aktuella gruppen. Behovet avdenna bidragsgivning har ökat med anledning av de höjdaboendekostnader som blivit följden av skatteomläggningen. Någotskäl att vidare överväga en avveckling av bostadsbidragen tillhushåll utan barn föreligger således inte. Motion Bo230 (m)yrkande 14 avstyrks.5.13 InvesteringsbidragEfter beslut av (se 1990/91:BoU4 s. 13)infördes ett investeringsbidrag för ny- och ombyggnad avpermanentbostäder . Bakgrunden till attinvesteringsbidraget infördes var det tidigare fattade beslutetatt utvidga mervärdeskatten på byggområdet till en generell ochenhetlig beskattning. Detta beslut innebär att de särregler somtidigare gällde för mervärdeskatteuttag på byggnadsverksamhettogs bort i och med utgången av . Investeringbidraglämnas med 9,av de beräknade kostnaderna inkl.mervärdeskatt för bidragsberättigade ändamål.