bet · GE01TU24 · 1991-05-07 00:00:00 — I tätbefolkadeområden skall staten prioritera investeringar i kollektivtrafikmedan järnvägen och flyget skall prioriteras vid längre gods-och persontransporter.Trafikpolitiken har en central roll om det skall varamöjligt att komma till rätta med miljöproblemen.Transportsystemet måste därför utformas med utgångspunkt frånekologiska och samhällsekonomiska principer. Trafikpolitiken harockså en stor social betydelse. Kommunikationerna måste utformasså att de medverkar till att skapa goda levnadsförhållanden.Beredskaps- och säkerhetsaspekter måste också beaktas.Enligt utskottets mening har staten det yttersta ansvaretför investeringar i infrastruktur. Detta bör slå fast.Staten kan inte avhända sig detta ansvar genom att förutsättaolika former av extern finansiering. Utskottet utesluter dockinte att andra finansieringsmöjligheter än skattemedel börprövas.Utskottet anser att regeringens satsning på infrastrukturär helt otillräcklig. Regeringens förslag till investeringarunder , , innebär att regeringentill stor del hänvisar till extern finansiering som man hoppasfå in från näringsliv, kommuner, landsting och via avgifter.Sammantaget måste 1990-talets investeringar i infrastrukturklart överstiga och finansieras med hjälpav bl.a. försäljning av statliga företag, järnvägsobligationer,mindre investeringar i motorvägar än planerat och miljöavgifter.Som framhålls i motion T202(c) bör regeringen senast under1992/presentera ett samlat program på 40miljarder kronor för investeringar i stomjärnvägar.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionernaT60(c), T202(c) och T215(c) tillstyrks i nu behandladedelar bör av ges regeringen till känna. Syftet med flera av dem blir dock helteller delvis tillgodosett i och med utskottetsställningstagande.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande trafikpolitikens mål och inriktningatt med bifall till motionerna 1990/91:T60 yrkandena1 och 2, 1990/91:T202 yrkande 5 och 1990/91:T215 yrkande 1 samtmed avslag på motionerna 1990/91:T28 yrkande 1, 1990/91:T38yrkande 2, 1990/91:T40 yrkandena 1--3, 5, 11 och 30, 1990/91:T61yrkandena 1 och 5, 1990/91:T62 yrkandena 2 och 3, 1990/91:T203yrkande 1, 1990/91:T205, 1990/91:T207 yrkandena 1--4,1990/91:T211 yrkandena 1--5 och 23, 1990/91:T216, 1990/91:T220yrkandena 1 och 4--5, 1990/91:T231 yrkande 4, 1990/91:T241,1990/91:T249 yrkande 1, 1990/91:T259 yrkandena 3 och 4,1990/91:T508 yrkande 1 och 1990/91:T701 yrkandena 1 och 2, somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Trafikpolitikens mål och inriktning (mom.1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "beslutade" och på s. 19 slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att transportstrukturen måste förändras igrunden. Trafikpolitiken är i jämförelse med andra områden detmest tacksamma att ta sig an för att få omfattande och snabbamiljöförbättringar. Det förutsätter att vågar stå emotde starka krafter som inte vill acceptera en förändring avtrafikstrukturen och skärpta restriktioner mot vägtrafiken.Spårbundna transporter skall utgöra basen ilandtransportsystemet och den miljövänliga sjöfarten måsteutvecklas. Dessa transportslag bör prioriteras framför flygetoch vägtrafiken. Frågan om en fungerande kollektivtrafik ärockså en viktig jämlikhetsfråga. Alla vuxna individer har intetillgång till bil. Kvinnor, barn och ungdom har ett stort behovav en fungerande persontrafik.Som framhålls i motion T241(v) har investeringarna iinfrastruktur varit otillräckliga, vilket harhämmat landets produktivitetsutveckling och skapat storamiljöproblem. Utskottet tillstyrker förslaget i motion T249(v)att bör besluta att behovet av nyinvesteringar ijärnvägar, ca , skall styrariksdagens beslut om anslag på detta område.Investeringsbehovet i infrastrukturen kan inte mednuvarande skattesystem eftersom den skattehöjning som skullekrävas blir orealistiskt hög. Utskottet anser därför att detbör bildas regionala samhällsstyrda infrastrukturorgan som taransvar för och genomför nödvändiga investeringar. Dessa organskall ha rätt att ta ut markavgifter för att täckainvesteringskostnaderna. Markavgiften skall motsvara denmarkvärdesstegring som skapas av infrastrukturinvesteringarnaoch tas ut av alla markägare som får nytta av investeringen.Förslaget om regionala infrastrukturorgan innebär att ettkraftfullt instrument erhålls för styrning avinfrastrukturinvesteringar. Det har gynnsammarefördelningspolitiska effekter än nuvarande skattefinansiering.Kopplingen mellan intäkter och kostnader leder till eneffektivare resursanvändning. Vidare möjliggörs en kraftfull ochenkel politisk styrning av investeringarna.Regeringen bör få i uppdrag att skyndsamt utarbeta förslagtill samhällsstyrda regionala infrastrukturorgan enligt deriktlinjer som anges i motionen.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motionernaT241(v), T249(v) och T259 (v) tillstyrks i nu behandladedelar bör av ges regeringen till känna. Syftet med flera av dem blir dock helteller delvis tillgodosett i och med utskottetsställningstagande.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande trafikpolitikens mål och inriktningatt med bifall till motionerna 1990/91:T241,1990/91:T249 yrkande 1 och 1990/91:T259 yrkandena 3 och 4 samtmed avslag på motionerna 1990/91:T28 yrkande 1, 1990/91:T38yrkande 2, 1990/91:T40 yrkandena 1--3, 5, 11 och 30, 1990/91:T60yrkandena 1 och 2, 1990/91:T61 yrkandena 1 och 5, 1990/91:T62yrkandena 2 och 3, 1990/91:T202 yrkande 5, 1990/91:T203 yrkande1, 1990/91:T205, 1990/91:T207 yrkandena 1--4, 1990/91:T211yrkandena 1--5 och 23, 1990/91:T215 yrkande 1, 1990/91:T216,1990/91:T220 yrkandena 1 och 4--5, 1990/91:T231 yrkande 4,1990/91:T508 yrkande 1 och 1990/91:T701 yrkandena 1 och 2,som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Trafikpolitikens mål och inriktning (mom.1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "beslutade" och på s. 19 slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse:Utskottet anser, såsom framhålls i motion T40(mp) attpolitiken måste utgå från det ekologiska grundförhållandet attbiosfären är ett slutet system bestående av en rad kretslopp ochatt det är nödvändigt att utveckla ett mer kritisktförhållningssätt till trafiktillväxten och trafikprognoser.1988 års trafikpolitiska beslut måste omprövas. En nytrafikpolitik skall syfta till att minska vägtrafiken, överföragodstrafik till järnväg och sjötrafik, minska utsläppen, minskaflygtrafiken till järnvägens förmån, öka järnvägsutbyggnadernaoch söka mer energieffektiva transportlösningar.Enligt utskottets mening måste vägnätet och bilismen ansesfullt utbyggda i vårt land. Vägtrafiken medför storasamhällsekonomiska kostnader . Beräkningar har gjortssom visar att förlusterna uppgår till 10--20 miljarder kronorper år. Även flyget ger upphov till samhällsekonomiska förlustersom framhålls i motion T701 (mp).Utskottet anser att bör uttala attpersonbilstrafiken bör minskas fram ochatt den långväga godstrafiken, mätt i tonkilometer bör minskasmed under samma tidsperiod.Trafiken utgör en av de största resursförbrukarna ochmiljöförstörarna. Det är därför nödvändigt att såvälmiljöanpassa trafiksystemet som att utveckla alternativ tillbiltrafiken som präglas av betydligt lägre energiförbrukning,minskad miljöpåverkan och bättre säkerhet. Exempel på detta ärden eldrivna järnvägen, den miljöanpassade kollektivtrafiken ochspårtaxi.Som framhålls i motion T38 (mp) krävs en mer långtgåendesamordning mellan olika transportslag. Därför bör ett trafikverkbildas som kan göra denna typ av överväganden.Riksdagen bör besluta som begärs i motionerna T40(mp),T231(mp) och T508(mp) att nyinvesteringar för 65 miljarderkronor skall göras i statliga järnvägar under 1990-talet.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att samtligayrkanden i mp-motionerna tillstyrks bör av gesregeringen till känna. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Syftetmed flera av dem blir dock i och med utskottetsställningstagande helt eller delvis tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande trafikpolitikens mål och inriktningatt med bifall till motionerna 1990/91:T38 yrkande2, 1990/91:T40 yrkandena 1--3, 5, 11 och 30, 1990/91:T203yrkande 1, 1990/91:T205, 1990/91:T207 yrkandena 1--4,1990/91:T231 yrkande 4, 1990/91:T508 yrkande 1 och 1990/91:T701yrkandena 1 och 2 samt med avslag på motionerna 1990/91:T28yrkande 1, 1990/91:T60 yrkandena 1 och 2, 1990/91:T61 yrkandena1 och 5, 1990/91:T62 yrkandena 2 och 3, 1990/91:T202 yrkande 5,1990/91:T211 yrkandena 1--5 och 23, 1990/91:T215 yrkande 1,1990/91:T216, 1990/91:T220 yrkandena 1 och 4--5, 1990/91:T241,1990/91:T249 yrkande 1 och 1990/91:T259 yrkandena 3 och 4,5. Vissa fordons- och bensinskatter m.m. (mom.2), i och Tom (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Den senare" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att särskildaåtgärder krävs för att reparera de försummelser som under senareår förekommit beträffande vägunderhållet. För flertalet andratransportsätt finns det möjlighet att genom avgifter skaffa framresurser för nödvändigt underhåll. Avgiftsfinansiering påvägområdet bör endast komma i fråga för att finansieranyanläggning av t.ex. vägar och broar. Mot denna bakgrund anserutskottet det värt att överväga att en viss bestämd andel avdrivmedelsskattemedlen avdelas för åtgärder på vägområdet. På såsätt leder också en ökad bilism till att de ekonomiskaresurserna automatiskt växer och kan användas för det ökadeslitaget.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att syftet medmotionsyrkandena blir tillgodosett i denna del, bör av riksdagenges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande vissa fordons- och bensinskatter m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:T211 yrkande9, 1990/91:T248 yrkande 5 och 1990/91:Fi312 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Översyn av affärsverken (mom.3)(), (), i (m), () och Tom () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet har" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion T211(m), nämligen att affärsverkens kommersiella verksamhet börombildas till bolag och en gemensam instans skapas för verkensmyndighetsutövning. Som framhålls i motionen äger flera avaffärsverken, t.ex. SJ, dotterbolag som direkt konkurrerar medaffärsverket. Sådana företag bör avyttras.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T211 (m)tillstyrks i denna del, bör av ges regeringen tillkänna. Motion T214 (s) avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande översyn av affärsverkenatt med bifall till motion 1990/91:T211 yrkande 14,med anledning av vad regeringen anfört i proposition1990/91:100, bilaga 8 samt med avslag på motion 1990/91:T214 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Anslag till investeringar i trafikens infrastruktur(mom.5--11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Utskottet anser att" och på s. 28 slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående motsatt sig regeringensförslag att inrätta en infrastrukturfond och i stället anförtatt dessa medel bör anvisas på anslag över statsbudgeten. Somframhålls i motion T40 (mp) bör de somregeringen avsåg tillföra infrastrukturfonden fördelas på olikaanslag så att det inte råder någon tvekan om för vilka ändamålmedlen skall användas. Att anvisa på ettnytt engångsanslag anser utskottet vara en olämplig metod.I motion T40 (mp) anförs att de som ipropositionen föreslås anvisas på tilläggsbudget innevarandebudgetår bör fördelas enligt följande:1,i ökade anslag till /92,3,till ett nytt engångsanslag förinvesteringsstöd till miljöanpassad kollektivtrafik (åren1991/92, 1992/93, 1993/94),0,till ett nytt engångsanslag förutveckling av miljöanpassad kollektivtrafik (åren 1991/92,1992/93, 1993/94).De som regeringen avsåg avsätta kommandebudgetår föreslås i motion T40 (mp) i sin helhet gå tillbanverkets investeringar i järnvägen i form av ett tvåårigttilläggsanslag för budgetåren 1992/93 och 1993/94.Utskottet behandlar dessa yrkanden i sina betänkanden1990/91:TU25 om järnvägstrafik och 1990/91:TU30 om trafik ochmiljö.Vad utskottet nu anfört vilket innebär att motionerna T34(v), T35 (v), T60 (c), T62 (m), T202 (c) och T565 (c) avstyrks inu behandlade delar bör av ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5--11 bort haföljande lydelse:5--11. beträffande anslag till investeringar i trafikensinfrastrukturatt med avslag på motionerna 1990/91:T34,1990/91:T35 yrkandena 1 och 3--5, 1990/91:T60 yrkandena 3--5,1990/91:T61 yrkande 3, 1990/91:T62 yrkandena 4--6, 1990/91:T202yrkande 6 och 1990/91:T565 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.8. Planeringsram (mom.8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Utskottet anser, i likhet " och slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att redan nu bör besluta attanslaget bör tillföras ytterligare /93.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att syftet medyrkandet i motion T35 (v) blir tillgodosett, bör av riksdagenges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande planeringsramatt med anledning av motion 1990/91:T35 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Användning av anslaget Investeringar i trafikensinfrastruktur (mom. 9), i och Tom (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Det nya" och slutar med "planeringsomgångfastställs" bort ha följande lydelse:Det nya anslaget skapar ökat utrymme för nödvändigasatsningar i infrastrukturen på väg-, kollektivtrafik- ochjärnvägsområdena. För dessa områden finns ett planeringssystemuppbyggt som syftar till att de investeringar skall genomförassom ger den största samhällsekonomiska avkastningen.Utskottet vill understryka betydelsen av att desamhällsekonomiska beräkningarna utformas så att såväl medlenfrån ordinarie anslag som från det nya anslaget förinvesteringar i trafikens infrastruktur tillförs de objekt somhar den största beräknade nyttoavkastningen. Detta synsättöverensstämmer också med de riktlinjer som regeringen enligtpropositionen anser skall gälla vid fördelningen avinvesteringsmedlen. Regionalpolitiska ocharbetsmarknadspolitiska bedömningar får göras i annatsammanhang.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9.beträffande användning av anslaget Investeringar itrafikens infrastrukturatt med avslag på motionerna 1990/91:T34,1990/91:T35 yrkandena 1 och 5, 1990/91:T60 yrkandena 3--5,1990/91:T202 yrkande 6 samt 1990/91:T565 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Användning av anslaget Investeringar i trafikensinfrastruktur (mom.9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Som utskottet" och på s. 26 slutar med "delvistillgodosedda" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det nu behövs mycket kraftfullasatsningar på en miljövänlig transportstruktur. Genom attsärskilt prioritera järnvägens infrastruktur samt nya satsningarpå övriga kollektiva trafiksystem kan också den miljöförstörandebilismen minskas.Mot denna bakgrund delar utskottet den uppfattning somframförs i motion T35 (v) att de extra somskall investeras i trafikens infrastruktur uteslutande skallutnyttjas för satsningar på spårbundna transportsystem.Utskottet anser vidare att de omfattande uppsägningar ochvarsel av anställda inom järnvägssektorn som sker äralarmerande. För att en rad miljöpolitiska mål skall kunnauppfyllas krävs det inte minst yrkeskunskap och tillräckligt medpersonal inom det transportområde som bäst gagnar miljömålen.Anslaget om till särskilda satsningar påtrafikens infrastruktur för innevarande budgetår bör därföromgående satsas på de färdigprojekterade järnvägsobjekt sombanverket redovisat. Utskottet vill dessutom komplettera dessanedan uppräknade satsningar med ytterligare objekt i Norrbottenoch . Vidare vill utskottet successivt förverkligaspårbilsprojekt i bl.a. och samt utbyggnad av enspårbunden kollektivtrafikbana i Uppsala.Bana ObjektStambanorna Spårupprustning --,genom --, --,--Örabäcken, --;Samtida infarter m.m.Boden--: upprustning av spår,elektrifiering, omaxlingssatsning m.m.Inlandsbanan Påbörjad nödvändig upprustning för attunderlätta fortsatt persontrafikBotniabanan Projektering startasOstkustbanan --, dubbelspårUppsala--, snabbtågsanpassningSöder , spårupprustningVästkustbanan Tunnel --,--Öringe m.fl.; PlanskildheterMälardalen Syd --Hedlandet- " - Nord --, dubbelspårKungsängen--, hastighetshöjn.Obs! Fler objekt är aktuellaArlandabanan Projektet påbörjasSödra stambanan Spårupprustning --m.fl.,Vikingsta--Sya, Förarbeten tillspårbyten, Bangård , 4 broar samtPlankorsningar (S 200)Genom att nämnda satsningar snabbt kommer i gång har enligtutskottet viktiga steg tagits för att järnvägstrafiken skallfortleva och utvecklas i alla delar av landet.Utskottet anser vidare att även de somföreslås anvisas för nästa budgetår, samt de 10 miljarder somtillkommer skall användas till infrastrukturför spårbundna transporter. Detta skulle bidra till att bl.a.Botniabanan kan förverkligas samt att fårdubbelspårsutbyggnad längs hela sin sträckning.Utskottet anser självfallet att insatser även behöver göraspå det svenska vägnätet. Det gäller främst glesbygdsområden medde mest nedslitna och trafikfarliga vägarna där järnvägen inteutgör något alternativ. Sådana investeringar kan såsom visas imotion T249 (v) finansieras dels genom att pengar överförs fråndet s.k. bärighetspaketet, dels genom omfördelning från anslagetför nyinvesteringar i riksvägar.Vad utskottet sålunda anfört om järnvägssatsningar samt omett första steg på spårbilsprojekt, vilket innebär att syftetmed motionerna T34 (v) och T35 (v) blir tillgodosett bör avriksdagen ges regeringen till känna. Övriga motionsyrkandenavstyrks.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande användning av anslaget Investeringar itrafikens infrastrukturatt med anledning av motionerna 1990/91:T34 och1990/91:T35 yrkandena 1 och 5 samt med avslag på motionerna1990/91:T60 yrkandena 3--5, 1990/91:T202 yrkande 6 och1990/91:T565 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,11. Samfinansiering (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Även trafikutskottet" och på s. 27 slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att samfinansiering inte skall vara ettvillkor för att anslaget för investeringar i trafikensinfrastruktur skall få utnyttjas. Som framhålls i motion T35 (v)skulle ett sådant villkor innebära att flera järnvägsprojekt somär startklara inte kan påbörjas eller att kommuner och länpressas till samfinansiering. Det är vidare fel att ge detprivata näringslivet möjlighet att styra samhälletstrafikpolitik genom att låta näringslivet prioritera de mestföretagsekonomiskt lönsamma projekten.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att syftet medmotion T35 (v) blir tillgodosett i denna del, bör av riksdagenges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande samfinansieringatt med anledning av motion 1990/91:T35 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. inflytande (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Utskottet anser" och på s. 28 slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionT35 (v), nämligen att och de folkvalda måste få ettbetydligt större inflytande över användningen av de nyainvesteringsmedlen än vad regeringen föreslagit. måstefå avgöra hur stor del av medlen som skall satsas på järnvägar,kollektivtrafikanläggningar resp. vägar. Som framgår av motionT35 (v) anser att det nya anslaget förinvesteringar i trafikens infrastruktur uteslutande skallanvändas för satsningar på spårbundna transportsystem.Riksdagen bör vidare enligt utskottets mening ha inflytandeöver vilka spårbundna projekt som man skall satsa på. De 5miljarder kronor som utskottet föreslår skall anvisas påtilläggsbudget under innevarande budgetår bör omgående satsas påde färdigprojekterade järnvägsobjekt som redovisatsamt på vissa övriga objekt. Utskottet har behandlat denna frågai ett tidigare avsnitt.Vad utskottet nu anfört om inflytande bör avriksdagen ges regeringen till kännadels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande inflytandeatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. Utgångspunkter för finansiering av överenskommelserna omtrafiken och miljön i storstadsområdena (mom.12)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "Utskottet ser" och på s. 37 slutar med "behandladdel" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att bör tillförasstorstadsregionerna från anslaget Investeringar i trafikensinfrastruktur. Syftet med medelsanvändningen bör vara enutveckling av regionernas kollektiva trafiksystem. Utskottetanser därmed att regeringens utgångspunkter för finansieringav överenskommelserna om trafiken och miljön istorstadsområdena inte är tillfredsställande. mening innehåller de tre överenskommelser somträffats om trafiken i storstadsområdena i och för sig viktigaåtgärder på kollektivtrafikområdet. För att dessa åtgärder skallkunna få ett riktigt genomslag krävs dock att projekten påkollektivtrafikområdet kommer till stånd innan eventuellavägutbyggnader genomförs. Detta betyder att inget krav börfinnas vid medelstilldelningen på att vägbyggnader skallgenomföras.Utskottet har vidare synpunkter på de enskildaöverenskommelser som träffats.Vad gäller uppgörelsen för anserutskottet att satsningarna på kollektivtrafiken är positiva menatt de inte är tillräckliga. Enligt utskottets mening bordetrafikuppgörelsen ha utformats så att motorvägarna hade lämnatsutanför, en storsatsning gjorts på spårburen kollektivtrafik ochmiljöavgifter påförts innerstadsbilismen. De intäkter som skullekunna erhållas från miljöavgifter borde användas till utbyggnadav kollektivtrafik och infartsparkeringar. Utskottet bedömersåledes att såväl Österleden som Västerleden innebär svårakonsekvenser för miljön. Utskottet anser vidare att denbeslutade spårvägslinjen --bör byggas ut ien ringlinje runt hela innerstaden. Bussar i innerstaden bör istor utsträckning ersättas med spårvagnar och handikappanpassadeservicelinjer. I utbyggnadsprogrammet bör även ingå bl.a. enutbyggnad av tvärspårvägar, pendlingsförbindelser med fartyg ochsnabbtågstrafik.För bör enligt utskottets meningutgångspunkten vara att trafiken i regionen i första hand är ettmiljöproblem och inte ett trafikproblem. Detta innebär att enprioritering bör ske av kollektivtrafikåtgärder. Utskottet anservidare att en ny sträckning av öster om hartveksamma trafikpolitiska effekter varför projektet bör utredasytterligare och sättas i samband med starkt ökadkollektivtrafik. För en lämplig utveckling av såvälGöteborgsregionens trafikförsörjning som för trafiken i storadelar av landet är det även enligt utskottets mening angelägetatt en kraftfull utbyggnad sker av regionensjärnvägsförbindelser.Vad gäller ställer sig utskottet positivt tilldet program som tagits fram om inomregional kollektivtrafik. Enbetydligt kraftfullare satsning erfordras dock på en utbyggdpendeltågstrafik. Utskottet vill vidare i sammanhanget påtalaatt en eventuell utbyggnad av en bro över bl.a. innebärallvarliga miljöproblem i Skåne.Utskottet anser därför att förhandlingsuppgörelserna i sinnuvarande utformning inte kan läggas till grund för detfortsatta arbetet.