bet · GE01BoU12 · 1991-03-14 00:00:00 — Dengenomsnittliga överkostnaden för flerbostadshusen i hela landetuppgick till 29%.4.4 BostadsmarknadslägetBostadsmarknadsläget kan avläsas på flera olika sätt.Överskott av bostäder brukar redovisas med andelen outhyrdalägenheter i olika regioner. Brist på bostäder är svårare attfinna något rättvisande mått på. Förändringar av antaletbostadssökande i olika bostadsköer ger en viss bild avutvecklingen. Antalet registrerade bostadssökande är emellertidstarkt beroende av vilka anmälningsvillkor som tillämpas i resp.bostadskö.Boverket genomför i början av en enkätundersökning avbostadsmarknadsläget i landets kommuner. Enkätsvaren belyserdels kommunernas egen bedömning av läget vid årets början, delsredovisas antalet registrerade i kommunens bostadskö.I kommunernas bedömning av bostadsmarknadsläget ökadesuccessivt andelen kommuner som rapporterade bostadsbrist underhela den senare delen av , och andelen kommuner medbostadsöverskott eller en bostadsmarknad i balans minskadesamtidigt . Denna trend tycks nu vara bruten. Mellanår 1989 och ökade inte längre andelen kommuner medbostadsbrist. Preliminära uppgifter års enkät tyder påatt denna andel i stället nu börjat minska och att antaletkommmuner med överskott på lägenheter således ökar. Fortfaranderåder dock bostadsbrist i den helt övervägande andelen avlandets kommuner.Den andra delen av undersökning avser kommunernasbostadsköer. Även i denna undersökning registreras en i stortsett oförändrad situation . Det totalaantalet som var registrerade som bostadssökande den 1 januari1990 kan utifrån undersökningen uppskattas till520000hushåll. Av dessa hushåll uppskattas ungefär241000, , vara bostadslösa i den bemärkelsen attde saknade eget kontrakt. Övriga har alltså en bostad med egetkontrakt, men önskar en annan. Av de ca 241 000 hushållen ibostadskön som saknade eget kontrakt uppskattas varaungdomar som bor kvar i föräldrahemmet. Övriga bostadssökande idenna kategori var bl.a. personer som hade andrahandskontrakt,bodde på institution eller som ville flytta in från annankommun.Bostadsköns längd och sammansättning varierar starkt mellanolika delar av landet. Bristsituationen är svårast iStorstockholmsområdet, där dessutom en viss försämring kunderegistreras . I ärdessutom andelen sökanden utan eget kontrakt betydligt större äni övriga landet.Tecknen på att kulmen på den bostadsbrist som registreratsunder senare år nu har passerat bekräftas av statistiken överouthyrda lägenheter. Efter att antalet outhyrda lägenheterminskat , då 37000 lägenheter varlediga för uthyrning, tycks nu åter antalet öka. Enligt SCBsundersökning av de allmännyttiga bostadsföretagen hösten 1990hade andelen outhyrda lägenheter i dessa företag ökatfrån 0,till 0,. Det är dock långt kvar till den nivå påca4% av det allmännyttiga bostadsbeståndet som var outhyrtår . Enstaka kommuner har dock även 4--av sittbestånd av hyreslägenheter outhyrt. Vissa tecken tyder på attandelen outhyrda lägenheter fortsatt att öka under slutet av år1990.4.5 BostadskostnadernaBoendekostnaderna har kraftigt påverkats av det senaste åretsskatteomläggningar. Olika delar av kostnadsökningarna får fulleffekt . På hyreshussidan skeddehöjningarna per . För egnahemmen ochbostadsrättslägenheterna är det som alltid svårt att ge enentydig redovisning av boendekostnadernas utveckling. Dettaberor bl.a. på de stora variationerna i lånesituation m.m.Skatteomläggningen kommer dock i viss utsträckning att ifortsättningen underlätta redovisningar av boendekostnaderna idetta bostadsbestånd, eftersom avdragsreglerna förräntekostnader gjorts mer enhetliga och den del avbostadsbeskattningen som påverkats av andra inkomster harslopats.Enligt preliminära uppgifter från SCBs bostads- ochhyresundersökning uppgick den genomsnittliga årshyran i riketshyreslägenhetsbestånd till ca 417kr./m2. Vidingången av hade hyresnivån ökat till ca429kr./m2. Enligt denna undersökning hade hyrorna därmed igenomsnitt höjts med 8,i förhållande till januariföregående år. Som ovan framhållits har dock höstenshyresförhandlingar resulterat i en större hyreshöjning som förförsta gången tas ut på årets februarihyra. För detallmännyttiga bostadsbeståndet har denna hyreshöjning beräknatstill i genomsnitt 105kr./m2 eller 24,. Avhyreshöjningen uppges ca 69kr./m2 bero på sådanakostnadsökningar som är en följd av skatteomläggningen.I tabell 10 redovisas de årliga hyreshöjningarna för dengenomsnittliga lägenheten enligt SCBsundersökning av januarihyrorna resp. år. För jämförbarhetensskull redovisas även konsumentprishöjningarna för motsvarandeperioder.Tabell 10. Förändringar i hyra mellan januari resp. år ochjanuari året innan för en genomsnittlig hyreslägenhet (beräkningper m2 )00>År 25>Hyreshöjning55>Konsumentprisförändring00> 25>jan.-jan. %00>1981 25>11,4 55>12,500>1982 25>15,3 55>9,500>1983 25>11,6 55>10,000>1984 25>5,2 55>8,000>1985 25>6,4 55>7,300>1986 25>5,9 55>6,200>1987 25>5,6 55>3,500>1988 25>6,2 55>4,400>1989 25>6,8 55>6,700>1990 25>10,2 55>8,800>19911 25>8,6 55>10,600>1 OBS. Stora hyreshöjningar i februari 199100>Källa: SCBSom ovan påpekats är det svårare att erhålla en rättvisandebild av boendekostnadernas utveckling för egnahemmen än ihyreslägenhetsbeståndet. SCB publicerar emellertid endelindexserie till konsumentprisindex, som bygger på beräkningarav höjningarna av olika delkostnader för egnahemsboendet. Enligtdenna indexserie ökade kostnaderna i egnahemmen med 18,4%under perioden -- . Motsvarandedelindex för hyres- resp. bostadsrättslägenheter ökade med7,7%.Boendekostnaderna för nytillkommande egnahemsägare påverkasgivetvis av prisutvecklingen för egnahem. Priserna på egnahem(ej nyproduktion) sjönk mätt i reala termer under den förstahälften av . Under den senare delen av harpriserna däremot stigit kraftigt även realt. Sedan år 1981(t.o.m. tredje kvartalet 1990) har prisökningarna i hela landeti genomsnitt varit vilket motsvarar en real ökning på ca10%. har dock prisökningstakten avtagit igen ochlegat på ungefär samma nivå som inflationen. 5.1InledningUtskottet vill inledningsvis kortfattat beröraförutsättningarna m.m. för detta betänkande.Riksdagen fattade beslut om att införa ettnytt bostadsfinansieringssystem, det s.k. räntelånesystemet.Utskottet har sålunda haft att ta ställning tillbostadsbyggandets finansiering. Det nu föreliggande betänkandetpåverkas naturligtvis i viss utsträckning härav. Till dettakommer att förslag avseende vissa frågor om det nyabostadsfinansieringssystemet föreläggs riksdagenliksom förslag avseende räntebidragen för /92.Dessa förslag samt ett förslag om bostadsbidragen för år 1992avser utskottet att behandla . I det nuföreliggande betänkandet tas därför inte upp sådana frågor somanknyter till dessa förslag.Flera redan genomförda och pågående utredningsinsatser harockså samband med vissa i betänkandet behandlade förslag. Införövergången till ett nytt finansieringssystem genomförs sålundaen översyn av länsbostadsnämndernas framtida organisation liksomav den administrativa prövningen av det statliga stödet i detnya systemet. Dessutom har förslag avgetts beträffandeverksamheten vid statens råd för byggnadsforskning.5.2 Bostadspolitikens inriktning och utformning m.m.5.2.1 Bostadspolitikens allmänna utformningUtskottet behandlar i detta avsnitt ett antal motionsyrkandensom tar upp utformningen av bostadspolitiken utifrån meraallmänna och övergripande ståndpunkter. I vissa fall ingår ävenmera detaljerade förslag som delar i dessa yrkanden. Utskottetavgränsar i detta avsnitt sina överväganden till att gällagrunderna för bostadspolitiken. De mera detaljerade förslagenåterkommer i olika säryrkanden i motionerna, och de behandlasdärför under resp. sakavsnitt. Detta gäller även motionsyrkandendär ekologi- och miljöaspekter bildar utgångspunkt för förslagom bostadspolitiken m.m. -- yrkanden som behandlas i ettsärskilt avsnitt nedan (avsnitt 5.2.2).I partimotion Bo224 yrkande 1 begärs ettriksdagens tillkännagivande om inriktningen och utformningen aven social bostadspolitik. Enligt motionärerna är en bra bostaden social rättighet jämförbar med rätten till vård, omsorg ochutbildning. Målsättningen bör därför vara att tillgodose allasrätt till bostad efter behov och till en rimlig kostnad.Bostaden som social rättighet anges vidare innebära attbostadsförsörjningen befrias från spekulation och osundamarknadskrafter i alla led. Det gäller finansiering,markupplåtelse, byggmaterial, byggande, förmedling, förvaltningoch prissättning. bör det enligt motionärernautvecklas en större känslighet för marknadens behov ochönskemål, dvs. för de boendes och de bostadssökandes krav. Ensådan marknadsanpassning bör genomföras via ett kraftigt ökatboinflytande, dvs. via demokratiska beslut hos de berörda.Enligt motionärerna får däremot inte hyressättningenmarknadsanpassas med en därav följande segregation ochutslagning.Enligt partimotion Bo225 måste målet förbostadspolitiken vara att alla människor skall ha tillgång bra bostad till rimlig kostnad i god miljö. Om de socialamålen skall kunna uppfyllas måste ett statligt grundansvar förfinansiering av byggande och boende finnas. För att staten skallkunna bära detta ansvar är det enligt motionärerna nödvändigtatt boendekostnaderna hålls på en rimlig nivå. Enligt derasuppfattning måste konkurrensen öka om pris- ochkostnadsutvecklingen skall kunna dämpas och därmed de offentligautgifterna för bostadssubventionerna minska.Minskade bostadssubventioner anges vidare förutsätta att detförs en ekonomisk politik som medför stabilt penningvärde ochlåga räntor, eftersom räntenivån enligt deras uppfattning ärhelt avgörande för storleken på bostadskostnaderna. För enbalanserad bygg- och bostadsmarknad krävs enligt motionärernasåledes betydande insatser för att utveckla hela landet och enomläggning av den ekonomiska politiken. I motionen anförsdessutom att ryckigheten på bostadsmarknaden måste ersättas meden politik som ger klara förutsättningar för byggandet, enjämnare byggproduktion, mindre reglering och stabilarespelregler på marknaden. De bostadspolitiska besluten måstedärför bygga på långsiktighet och stabilitet.För att nå de uppsatta målen förordas tillkännagivanden frånriksdagen avseende sambandet mellan den ekonomiska politiken ochboendekostnadernas utveckling och nivå (yrkande 1),bostadspolitikens inriktning (yrkande 2) samt behovet avstabilare regler på bygg- och bostadsmarknaden för lägreboendekostnader (yrkande 4). Dessutom begärs förslag om enstrategi för sänkta boendekostnader i enlighet med motionensförslag (yrkande 3).Även i motion Bo244 (c) yrkande 1 begärs ett riksdagenstillkännagivande om bostadspolitikens allmänna inriktning.Enligt motionärerna måste bostadspolitiken utformas så attvillkoren på bostadsmarknaden blir sådana att även ungdomar ochmänniskor med låga inkomster kan få bo i bra bostäder. För attdetta skall bli möjligt måste staten ta ett grundansvar förfinansieringen av bostäderna. Genom en framsynt och konsekventbostadspolitik skall staten vidare skapa förutsättningar för enbostadsförsörjning i kommunerna med såväl tillräckligt antalbostäder som balans mellan tillgång och efterfrågan på bostäder.Den förordade bostadspolitiken skall enligt förslaget ocksåomfatta en strategi för lägre boendekostnader som bl.a.innefattaren politik för decentralisering, lägre ränta och stabiltpenningvärde,stabilare regler på bostadsmarknaden,lägre beskattning av boendet,ny och förenklad bostadsfinansiering samtökad konkurrens och mångfald.Enligt moderata samlingspartiets partimotion Bo402 börbostadspolitiken bl.a. ha följande övergripande mål:den skall tillsammans med skattepolitiken ge förutsättningarför människor att själva välja bostad och upplåtelseform,ägande av bostad skall underlättas ochreglering och byråkrati skall avskaffas.Mot bakgrund härav förordas i motionens yrkande 1 ettriksdagens tillkännagivande om behovet av ägande och ansvar inombostadspolitiken. Enligt motionärerna skall bostadsmarknadenstyras av människornas efterfrågan, inte av detaljreglering,politiker och byråkrater. Det personliga ägandet av en bostadskall gynnas. Markägares rättigheter att bruka, bebygga ochsälja sin egendom skall skyddas. Inskränkningar i dessarättigheter skall endast få ske på ett fåtal mycket avgränsadegrunder.I motion Bo411 (m) yrkande 1 hemställs om ett riksdagenstillkännagivande angående behovet av en ökad rörlighet påbostadsmarknaden i syfte att uppnå en marknad i balans. Enligtmotionärerna kan nybyggandet av bostäder endast marginellt bidratill att lösa problemen på dagens bostadsmarknad. Vad somframför allt behövs är en rad åtgärder för att öka rörlighetenpå bostadsmarknaden. Som exempel på sådana åtgärder nämns enförändring av dagens hyressättningssystem så att detta bättrespeglar de boendes preferenser. Vidare föreslås åtgärder för attöka nyproduktionen av småhus och därigenom tillgodose mångabarnfamiljers önskemål.Utifrån erfarenheterna i förordas i motionBo237 (m) yrkande 1 ett tillkännagivande om denframtida inriktningen av bostadspolitiken. Enligt motivtexten --som återfinns i motion A766 -- krävs en kursomläggning avbostadspolitiken så att bostadssektorn återförs tillmarknadsekonomin. Detta innebär bl.a. att de allmännyttigabostadsföretagens status måste förändras och deras juridiskasärställning upphävas. Vidare anförs att en fri uthyrningsrättmåste betraktas som en naturlig del av egendomsskyddet.De boendes önskemål måste enligt motion Bo252 (fp) varautgångspunkten för bostadspolitiken. Detta innebär bl.a. attvalfriheten måste öka och att inte staten på olika sätt skallgynna eller missgynna vissa upplåtelseformer, bostadstyper ellerfastighetsägare. Mot bakgrund härav begärs i motionens yrkande 1riksdagens stöd för de riktlinjer som enligt motionärernasmening bör vägleda den framtida bostadspolitiken. Dessariktlinjer sammanfattas i motionen i bl.a. följande punkter:önskemål om en bostad eller byte av bostad skall kunnatillfredsställas när behovet uppstår,färre byråkratiska och reglerande inslag i bostadspolitiken,reducerade och mer riktade bostadssubventioner,underlättat ägande av bostäder,ökad rörlighet på bostadsmarknaden samtvarsammare ombyggnader.Med anledning av de nu behandlade motionsyrkandena omutformningen av bostadspolitiken gör bostadsutskottetföljande överväganden.Den förda bostadspolitiken har i väsentliga avseendensin grund i de övergripande mål som formulerades redan underefterkrigstiden. I takt med samhällsutvecklingen har dessa målsuccessivt utvecklats och konkretiserats men derasbostadssociala inriktning har stått fast. Utgångspunkten församhällets insatser på bostadsområdet är och har varit att allaskall ha tillgång till en sund, rymlig, välplanerad ochändamålsenligt utrustad bostad till ett rimligt pris. Dagensbostadspolitik är alltså resultatet av successiva förändringarvidtagna under en förhållandevis . Genom attgrundvalarna för bostadspolitiken legat fast har dockförutsättningar för en nödvändig kontinuitet i samhälletsinsatser med bibehållande av den bostadssociala målsättningenskapats.Det av beslutade nya bostadsfinansieringssystemethar också sin grund i de ovan redovisade målen. Systemet syftarsålunda till att motsvara bostadspolitiska krav som bl.a.innebär att det skall vara neutralt mellan ägar- ochupplåtelseformerna, ge en förbättrad paritet över tiden, varafördelningspolitiskt effektivt och motverka en kapitalisering.Enligt utskottets mening får detta ses som ytterligare enmarkering av att de bostadspolitiska målen ligger fast.Även kommer naturligtvis mer eller mindregenomgripande förändringar av statens insatser påbostadsmarknaden att behöva vidtas. Utöver de redan beslutadeförändringarna i bostadsfinansieringssystemet kan olika åtgärderi syfte att förbättra t.ex. boendemiljö och bostadssocialaförhållanden komma att aktualiseras. Denna omprövning av vissaav bostadspolitikens medel innebär dock inte att degrundläggande målen bör revideras.Produktion av och efterfrågan på bostäder har under de senasteårtiondena visat stora variationer. En av utgångspunkterna församhällets insatser på bostadsmarknaden är att tillgången påbostäder skall svara mot berättigade önskemål. bör detframhållas att de statliga insatserna för att uppnå enbostadsmarknad i balans framför allt bestått i attställa resurser till förfogande för produktion och förnyelse avbostadsbeståndet samt att i övrigt fastlägga ramarna föransvarsfördelningen mellan de olika parterna påbostadsmarknaden. Genomförandet av bostadspolitiken åvilardäremot bl.a. kommunerna och bostadsföretagen. Dennaansvarsfördelning bör bestå. Utskottet konstaterar mot bakgrundhärav att flera av de bostadspolitiska frågor som tas upp i denu behandlade motionsyrkandena i viss utsträckning är sådana somdet inte ankommer på regering och riksdag att besluta om.Det nu anförda innebär att det utifrån ett bostadssocialtbetraktelsesätt kan finnas skäl till mer eller mindregenomgripande omprövningar av de bostadspolitiska medlen. Detinnebär att beslut om olika revideringar av de bostadspolitiskamedlen fortlöpande kommer att behöva fattas. Utskottet kommerockså att göra sådana överväganden i de frågor som det vid varjetidpunkt är aktuellt att ta ställning till. mening saknas dock tillräckliga skäl förtillkännagivanden från om en förändrad utformning avbostadspolitiken i enlighet med de nu aktuella motionsyrkandena.Inte minst gäller detta mot bakgrund av den allmänna utformningsom många av yrkandena har. Utskottet avstyrker med hänvisningtill det anförda partimotionerna Bo224 (v) yrkande 1, Bo225 (c)yrkandena 1--4 och Bo402 (m) yrkande 1 samt motionerna Bo244 (c)yrkande 1, Bo237 (m) yrkande 1, Bo252 (fp) yrkande 1 och Bo411(m) yrkande 1.5.2.2Ekologi- och miljöaspekter på boendet m.m.Byggande och boende ur olika ekologi- och miljöaspekter tasupp i 8 motioner med sammanlagt 17 yrkanden. Utskottet har valtatt behandla dessa i ett sammanhang -- detta oavsett om någotenskilt yrkande i och för sig har anknytning till andra förslaginom olika sakområden. Utgångspunkten för utskottets behandlinghar sålunda varit förslagens inriktning på att åstadkomma ettekologiskt och miljöanpassat byggande och boende.Kommunernas intresse för att förverkliga ekologiskt tänkande isamhällsutvecklingen är enligt motion Bo216(c,s,m,fp,v,mp) stort. I motionen redovisas att det påinitiativ av glesbygdsdelegationen t.o.m. den 31 december 1991pågår ett projekt kallat "Förprojekt ekokommuner" som enligtplanerna skall följas av ett treårigt pilotprojekt. Det ärenligt motionärerna viktigt att som ett led i detta arbete skapaett antal modellkommuner som kan dela med sig av sinaerfarenheter på området. För att åstadkomma detta förordar deatt tillsammans med glesbygdsdelegationens efterföljareglesbygdsmyndigheten skall engagera sig i arbetet medekokommunprojekten. Enligt förslaget skall detta ske både i formav ekonomiskt stöd och som sammanhållande organisation.Enligt de grönas partimotion Bo233 skall alltnybyggande ske utifrån strikt ekologiska krav. skallbefintlig bebyggelse successivt anpassas till alla rimligaekologiska krav utan att arkitektoniska värden fördärvas. Enligtmotionärerna innebär dessa utgångspunkter att bostäderna skallintegreras med natur, odling, historisk bebyggelse, bostadsnäraarbetsplatser, transporter och avfallshantering.För att nå detta mål krävs enligt motionärerna medvetnasatsningar på ekologiskt byggande. Med hänvisning härtillförordas att sammanlagt 100 milj.kr. skall anvisas tillekologiskt byggande under en ny anslagspost för budgetåret1991/92 (yrkande 1). Av detta anslag skall 5milj.kr. avse stödtill ekokommunprojekt. Dessutom hemställs om ett nytt anslag på3 milj.kr. till en professur i ämnet ekologiskt byggande(yrkande 2). Utöver dessa förslag förordar motionärernautredningsinsatser avseende ekologiskt byggande (yrkande 4),storleksbegränsning av byggentreprenader (yrkande 5) samtarkitektens roll i plan- och byggprocessen (yrkande 6).Även i partimotion Bo507 tas upp frågor omekologiskt byggande. Enligt motionärerna har intresset förekologiskt byggande ökat markant . Vad somär ekologiskt byggande och boende är enligt deras meningemellertid mycket oklart. Visst missbruk av begreppet hardessutom förekommit. Motionärerna vill därför understryka viktenav att ett entydigt ekologiskt byggnadsbegrepp snarastfastställs. Enligt förslaget bör därför få i uppdragatt påskynda och utveckla tillkomsten av ett entydigt ekologisktbyggnadsbegrepp (yrkande 1). Detta byggnadsbegrepp skall sedanligga till grund för bygglovgivning m.m. (yrkande 2). Så snartett ekologiskt byggnadsbegrepp fastställts bör det dessutomutgöra ett villkor för att statligt bostadsstöd skall utgå(yrkande 3).I de två motionerna Bo222 (mp) och Bo522 (mp) tas frågan omekologiskt anpassade avloppssystem upp. Enligt motiveringen tillden förstnämnda motionen, som återfinns i motion Jo513, finnsdet mycket bättre lösningar än att spola ut all avföring i våravattendrag. Kommunerna bör därför vid sin översyn avledningsnäten ta hänsyn till alternativ till vattentoaletter.Även i motion Bo522 (mp) framhålls att andra lösningar änvattentoalett bör prövas inför kommunernas byten avavloppsledningar. Enligt motionärerna kan nya lösningarförbilliga eller helt onödiggöra stora kommunala avloppsnät. Medhänvisning härtill förordas att bl.a. får i uppdrag attanalysera, utvärdera och redovisa hur och i vilken taktekologiska avlopps- och toalettsystem skall kunna ersätta denvanliga vattentoaletten.Ekologi definierat som resurshushållning ochkretsloppstänkande måste enligt motion Bo235 (v) genomsyra helabostadsbyggandet och bostadsplaneringen. Grundprinciperna förett sådant byggande anges bl.a. varahushållning med energi och naturresurser,kretsloppstänkande samtdemokratisering och lokalt beslutsfattande.För att nå ett eftersträvat ekologiskt byggande föreslås attplan- och bygglagen ändras så att den ekologiska grundprincipenframhävs (yrkande 1). Dessutom förordas att skall få iuppdrag att beakta de ekologiska principerna närtillämpningsföreskrifterna till det nyabostadsfinansieringssystemet utarbetas. Slutligen hemställs omändringar i VA-lagen m.m. så att inte lokala lösningar föravlopps- och avfallshanteringen motverkas (yrkande 3).En bra boendemiljö förutsätter enligt motion Bo242 (c) ettboende och en bebyggelsemiljö som hushållar väl med naturensresurser. Enligt motionärerna måste boendet därför bättre änhittills anpassas till det ekologiska systemet och till behovetav en bättre och effektivare energianvändning. att byggandet skall ske på ett sådant sätt att störningari naturen undviks och att bebyggelsen planeras så att storhänsyn tas till närmiljön. I ett ekologiskt system finns detenligt motionärerna alltid ett nära samband och ett ömsesidigtberoende. Utan att försvåra en önskvärd integritet och behovetav avskildhet bör dessa grunder utgöra en norm i ett ekologisktboende.För att nå de uppsatta målen för ett resursbevarande ochmiljöanpassat boende krävs det enligt motionärernas mening bl.a.en mera systematisk användning av miljökonsekvensbeskrivningarsom beslutsunderlag och byggnadsregler som är utformade så attekologisk teknik m.m. stimuleras fram. I motionen hemställsdärför om ett tillkännagivande dels beträffandeåtgärder för ett resursbevarande och miljöanpassat boende(yrkande 1), dels beträffande inriktning, utformning och stödtill ekologiskt byggande och boende (yrkande 2).Även i motion Bo244 (c) yrkande 2 betonas vikten av attbostadspolitiken präglas av en helhetssyn som omfattar alla ochsom bättre tar hänsyn till de ändliga naturresurserna. Enligtmotionärerna måste bostadspolitiken därför inriktas på en bättreboendemiljö och på ett ekologiskt anpassat byggande och boende.I anslutning härtill förordas också att effektivare och meramiljövänliga sätt att ta hand om avfallet måste introduceras ochutvecklas.Utskottet behandlar först förslaget om stöd till det s.k.ekokommunprojektet.Det finns många tecken på ett ökat intresse förekologiskt byggande i olika former.