bet · GE01NU40 · 1991-05-30 00:00:00 — Det kan innebära att kommunerna kantvinga fram konsumtion av vissa energislag, hävdar motionärerna.De föreslår att i ett uttalande till regeringen skallavvisa tankar på inblandning i lokaliseringen avstorskalig bioenergiproduktion.Utskottet finner att det åsyftade uttalandet i proposition1990/91:90 inte har den innebörd som motionärerna menar.Uttalandet får tolkas som ett konstaterande av att kommunernavid sin översiktsplanering skall ta hänsyn också till de behovav mark som kan följa av en storskalig introduktion av bl.a.biobränsleanvändning. Motion 1990/91:N52 (m) avstyrks därför ihär aktuell del.Slutligen behandlar utskottet i detta sammanhang tremotionsyrkanden som alla gäller kostnaderna för det pågåendeprojekt vid . I tre motioner,1990/91:N73 (v), 1990/91:N75 (c) och 1990/91:N81 (mp), påtalasatt detta projekt under innevarande budgetår har drabbats avreala nedskärningar av anslagen med . Motionärerna menaratt den reala anslagsnivån måste återställas, vilket enligt deminnebär en höjning från ca 7 milj.kr. till ca 10 milj.kr. perbudgetår.Av en skrivelse från tillindustridepartementet framgår att dennaverksamhet finansieras med medel från energiforskningsprogrammetoch att statens energiverk för innevarande budgetår hadebeslutat om sänkning i reala termer av anslaget förinnevarande treårsperiod. I ett yttrande över skrivelsenförklarade anledningen till nedskärningarna ochföreslog att regeringen för innevarande budgetårskulle ställa ytterligare medel till förfogande ur den del avenergiforskningsanslaget som står till regeringensdisposition. För kommande budgetår föreslog attolika alternativ skulle övervägas, t.ex. bidrag ur den medelsramsom står till förfogande. Regeringen beslutat att lantbruksuniversitetunder /91 får disponera . av dendel av anslaget (H6) Energiforskning som står till regeringensdisposition för bibehållande av kompetensen inomenergiskogsområdet.Mot denna bakgrund saknar utskottet anledning att föreslåriksdagen någon åtgärd. De aktuella yrkandena i motionerna1990/91:N73 (v), 1990/91:N75 (c) och 1990/91:N81 (mp) avstyrkssålunda.Stöd till etanolframställningAv olika anledningar har möjligheterna till inhemsk produktionav etanol för drivmedel kommit i blickpunkten under senare år.I trepartiöverenskommelsen om energipolitiken ingår åtgärderför att främja etanoltillverkning (prop. 1990/91:88 s.11).Utgångspunkten för dessa åtgärder är beslut våren1990 om en ny livsmedelspolitik (prop. 1989/90:146,1989/90:JoU25). Beslutet innebär en successiv marknadsanpassningoch avreglering av jordbruket. För åstadkommande av detta lämnasbl.a. ett omställningsstöd för areal som varaktigt ställs omfrån livsmedelsproduktion till alternativ användning. Enligt dennyssnämnda överenskommelsen skall en del av stödet föromställning av alternativt kunna ges direkt tillanläggning för etanolframställning. En förutsättning härför ärenligt överenskommelsen att eventuella handelspolitiskakonsekvenser först har klarats ut.Efter föredragning av jordbruksminister regeringen att godkänna följande beträffandeomställningsstöd till etanolframställning (prop. 1990/91:88 bil.2 s.81).För åkerareal som används för odling av grödor som används ianläggning för etanolframställning skall omställningsstöd kunnalämnas direkt till etanolanläggningen. Stödet skall motsvara detomställningsstöd som odlaren skulle ha fått enligtbestämmelserna för omställningsstödet för den areal som odlarenställer om. Stödet får motsvara högst omställningsstödet för100000 ha. Odlingen skall ske på kontrakt.I propositionen anges bl.a. följande som skäl livsmedelspolitiska beslut innebär bl.a. att detunder budgetåren 1991/92--1993/94 utgår ett omställningsstöd föråkermark som varaktigt tas ur produktion och överförs till annananvändning än livsmedelsproduktion. Stödet uppgår under de treåren till i genomsnitt , . resp. 4000 kr.per ha. Omställningsstöd utgår även för odling av ettårigaenergigrödor, förutsatt att odlingen sker på kontrakt.Kontraktsproduktion av spannmål och andra grödor företanolproduktion berättigar således till omställningsstöd.Produktionen som sådan kräver dock ingen egentlig omställning,medan däremot stora investeringar krävs i de anläggningar däretanolframställningen sker. Spannmålsodlaren fortsätter ipraktiken med samma produktion som . Om spannmålenanvänds för etanolframställning undandras emellertid arealenfrån livsmedelsproduktion på ett varaktigt sätt, vilket är detgrundläggande kravet för omställningsstödet.För att möjliggöra etanolproduktion inom ramen för jordbruketsomställning bör omställningsstödet kunna utbetalas direkt tilletanolanläggningen. Därvid lämnas givetvis ingetomställningsstöd direkt till odlaren för den areal som ställs ompå detta sätt.Stödet till etanolanläggningen skall motsvara detomställningsstöd som odlaren skulle ha fått enligtbestämmelserna för omställningsstöd för den areal han ställerom. Detta innebär att stödet per hektar är olika stort i olikadelar av landet och större ju tidigare omställningen sker.Spannmålsareal för etanolproduktion skall kontrakteras. Dettainnebär alltså att etanolanläggningen för att erhålla stöd måsteuppvisa kontrakt. Stödet uppgår till aktuellt omställningsstödför den kontrakterade arealen. Sådan areal får inte användas förlivsmedelsproduktion.Av propositionen framgår även vissa ytterligare villkor somskall vara uppfyllda.Omställningsstöd enligt de villkor som anges i propositionenlämnas alltså direkt till tillverkaren av etanol. Det står dockparterna i kontrakten fritt att fördela stödet så, att en delkan tillfalla odlaren.Det påpekas också i propositionen att övriga villkor än de somhar berörts i denna avgörs av parterna. Det är sålundaeventuella intressenters sak att bedöma om produktion skallstartas med hänsyn till marknadsbedömningar m.m., var eventuellafabriker skall lokaliseras, osv.Några motionsyrkanden med krav på att skulle avslåförslaget finns inte. Inte heller finns det någramotionsyrkanden om andra villkor för stödet än de som regeringenhar föreslagit. Däremot finns ett yrkande i motion 1990/91:N88(m) om ett uttalande av innebörd att lantbrukarna bör varamedvetna om att framtida etanolproduktion inte kan stödjas medbudgetmedel eller andra subventioner.Lantbrukarnas riksförbund och Svenska lantmännens riksförbundhar för utskottet redovisat sina planer att tillsammans medenskilda jordbrukare bilda ett företag, , meduppgift att äga och driva en sådan etanolanläggning som enligtpropositionen skulle kunna komma i åtnjutande av stöd.Organisationerna har i samband härmed framfört synpunkter påförslaget i propositionen och begärt vissa förtydliganden.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag ochkonstaterar att de riktlinjer som näringen harredovisat för det fortsatta arbetet med etanolprojektet tordekunna tillämpas inom ramen för den ordning som regeringenföreslår. Härigenom tillgodoses önskemål om stöd för produktionav etanol som har förts fram i motionerna 1989/90:N435(c) och 1989/90:N446 (c).Särskilt vill utskottet understryka att det föreslagna stödetinte bygger på någon bedömning från statsmakternas sida avmöjligheten till lönsamhet i produktionen. Det är en sak förintressenterna att bedöma. Den modell som har valts för stödethar sin utgångspunkt i beslutet vid attjordbrukets omställning från livsmedelsproduktion tillalternativ produktion på olika sätt skall underlättas. Redanenligt detta beslut kan omställningsstöd utgå till odlare avgrödor för etanolproduktion. Den nu föreslagna formen för stödger praktiska möjligheter till att stödet kan gå direkt till enanläggning för produktion av etanol. Denna stödform är alltsåinte avsedd att innebära några ytterligare kostnader elleråtaganden för staten utöver de som följer av 1990 årsriksdagsbeslut om livsmedelspolitiken. Det är alltså denenskilde jordbrukarens sak att avgöra om omställningsstödetgenom kontrakt med etanolfabrik skall användas på detta sätt.Av praktiska skäl bör accepteras att spannmålen köps upp påmarknaden, dvs. att den rent fysiskt kan komma från en annanareal än den kontrakterade.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet förslaget i motion1990/91:N88 (m) att skall göra ett särskilt uttalanderörande framtida etanolproduktion.Enligt propositionen är en förutsättning för attomställningsstödet skall få användas på föreslaget sätt atthandelspolitiska konsekvenser först har klarats ut. Utskottethar inhämtat att konsultationer i frågan äger rummed företrädare för å ena sidan och å andrasidan i och i Brysselmen att resultatet av dessa konsultationer ännu inte föreligger.Utskottet utgår från att regeringen möjligt offentliggörresultatet och i lämpligt sammanhang redovisar detta förriksdagen.I ett antal motioner föreslås att skall uttala sigför att en etanolanläggning lokaliseras till en viss regioneller ort. Sådana förslag finns i motionerna 1990/91:N409 (c),1990/91:N419 (fp), 1990/91:N423 (c), 1990/91:N426 (s),1990/91:N427 (s), 1990/91:N433 (fp) och 1990/91:N449 (fp). Detfinns också ett antal kvarstående motioner medliknande innebörd, nämligen 1989/90:N248 (s), 1989/90:N417(s), 1989/90:N422 (c), 1989/90:N436 (fp), 1989/90:N461 (c) och1989/90:N475 (c). De regioner och orter som nämns i 1991 årsmotioner är (1990/91:N449), (1990/91:N426 och1990/91:N433), (1990/91:N423), (1990/91:N419) och (1990/91:N409 och 1990/91:N427). I1990 års motioner finns förslag om lokalisering tillÖstergötland (1989/90:N248, 1989/90:N417 och 1989/90:N436),(1989/90:N475), (1989/90:N422) ochVästmanland (1989/90:N461).Det är inte uppgift att lägga synpunkter på var ilandet intressenter bör förlägga en anläggning för produktion avetanol. Yrkandena i nämnda motioner om uttalanden med ett sådantinnehåll avstyrks av utskottet.SolenergiI propositionen (s.68 f.) lägger regeringen fram förslag omstöd till solenergi. Det avses omfatta ett bidrag med högst25% av investeringskostnaden för solvärmeanläggningar.Stödsystemet skall träda i kraft och gälla underen femårsperiod. Regeringen föreslår att medel om totalt 50milj.kr. ställs till förfogande för detta ändamål och anvisas iform av årliga anslag om 10 milj.kr.Inledningsvis lämnas en redogörelse för tidigaresamhällsinsatser för solenergin, bl.a. i form av ett bidrag --ursprungligen på och sedermera på -- tillinvesteringskostnaden för solvärmeanläggningar. Härefterutvecklas motiven till det nu framlagda förslaget. Regeringenslår fast att kostnaden för solvärmetekniken än så länge äralltför hög för att solvärme utan särskilda bidrag skall kunnaklara konkurrensen med andra uppvärmningsalternativ. Emellertidhar bidragsbehovet sjunkit, anförs det. Regeringen hänvisarhärvid till att de konkurrerande energislagen har fördyratsgenom den införda koldioxid- resp. svavelskatten. I deninvesteringskostnad som skall vara bidragsgrundande bör, enligtregeringens mening, kostnaderna för såväl solfångare somledningar, reglerutrustning och installation inräknas.Riksdagen föreslås nu godkänna de riktlinjer som har förordats(avsnittet 8.5) i fråga om stöd till solvärmeanläggningar.Regeringen har vidare (s. 75) föreslagit medel för stödet.Motioner med anknytning till regeringens förslag omriktlinjer för stöd till solvärmeanläggningar har väcktsfrån moderata samlingspartiet, och vänsterpartiet.Kritiska synpunkter på regeringens förslag när det gällersolvärmeanläggningar kommer fram i motion 1990/91:N68 (mp).Enligt motionärernas mening har regeringen inte i tillräckligomfattning tagit fasta på solenergins möjligheter. I motionenlämnas en utförlig beskrivning av olika metoder förtillvaratagandet av solenergin, de ekonomiska förutsättningarnaoch utvecklingspotentialen. Kritik riktas mot regeringensförslag, som man anser vara avsett mer som ett medel att blidkaopinionen än ett verkningsfullt inslag i förberedelserna föravvecklingen av kärnkraften. Enligt uppfattningkrävs betydligt kraftigare signaler för att marknaden skallpåverkas. Målet bör vara att skall utvinnas frånsolenergi om 25 år.I samma motion sägs att regeringens förslag ominvesteringsstöd skall tillbakavisas. Ett uttalande av riksdagenom att regeringens förslag är praktiskt taget verkningslöst sominslag i kärnkraftsavvecklingen begärs. Ett annat uttalandeskulle gå ut på att instämmer i vad som i motionenanförs om de krav som bör ställas på ett trovärdigtsolenergiprogram. alternativa förslag presenterashärefter. I en motion från , 1989/90:N481 (mp), sägsatt tidigare bidrag till solvärmeanläggningar bör återinföras.Den som utnyttjar investeringsbidraget försolvärmeanläggningar behöver också stöd av annat slag, anförsdet i motion 1990/91:N79 (mp). Av medlen tillinvesteringsbidraget borde därför pengar reserveras för tvåheltidstjänster som oberoende rådgivare i fråga om solenergi.Inte heller finner regeringens förslag om stödtillfredsställande. I motion 1990/91:N73 (v) anses att riksdagenbör besluta att investeringsbidraget skall vara det dubbla, dvs.50%. Också i två motioner , tas frågan om satsningpå solenergi upp. Enligt innebörden i motion 1989/90:N478 (vpk)borde målet vara att solenergi lämnar ett bidrag tilllandets energiförsörjning av . Kravet ingår som ettled i förverkligandet av partiets energiplan fram till detta år,vilken för solkraftens del innebär en ökning iförhållande till nuvarande produktionsnivå.Avslag på regeringens förslag till stöd yrkas också i motion1990/91:N88 (m) men med motsatta utgångspunkter. Energiteknik avolika slag bör introduceras på sina egna ekonomiska villkor, ären grundsats i moderata samlingspartiets energipolitik. Dettagäller även solvärme, framhålls det i motionen. I stället börstatens stöd lämnas i form av bidrag till forskning ochutveckling. Medel hos energiteknikfonden borde kunna användasför ändamålet, anförs det.Utskottet finner regeringens förslag väl avvägt och anslutersig till de förordade riktlinjerna för stöd tillsolvärmeanläggningar. Enligt utskottets uppfattning liggerönskemålet i motion 1990/91:N68 (mp) i linje med vad utskottetnu har ställt sig bakom. Något särskilt uttalande frånriksdagens sida i denna fråga är emellertid inte erforderligt,anser utskottet, som med det sagda avstyrker motionerna1990/91:N68 (mp), 1989/90:N481 (mp) och 1990/91:N79 (mp) i nubehandlade delar. Likaså avstyrker utskottet motionerna1990/91:N73 (v), 1989/90:N478 (vpk) och 1990/91:N88 (m), båda iberört avseende.Ekonomiska styrmedel för främjande av solvärmeanläggningarbör användas i betydligt större utsträckning än som sker ,är innebörden i motion 1990/91:N93 (mp). Det är angeläget gör det mer lönsamt att producera förnybar energi än attproducera energi vid anläggningar där fossila bränslen används.Riksdagen föreslås göra ett uttalande i enlighet härmed.Enligt utskottets uppfattning kommer det nu föreslagnainvesteringsbidraget att ge en sådan ekonomisk styreffekt attmotionärens krav om gynnande av förnybara energikällor i i höggrad blir tillgodosett. Utskottet erinrar också om attenergibeskattningssystemet i allt större utsträckning inriktaspå att fossila bränslen skall belastas för de koldioxidutsläppde ger upphov till. Med vad utskottet nu har anfört avstyrksmotion 1990/91:N93 (mp) såvitt gäller solvärmeanläggningar.Stöd till producenter av solvärmeanläggningar efterlyses imotion 1990/91:N68 (mp). Ett investeringsstöd borde pågynnsamma villkor lämnas till sådana industrier som producerarsolfångare och annan utrustning som är speciell för solvärme.Såsom har anförts i det föregående anser utskottet att det avregeringen föreslagna investeringsstödet tillgodoser kravet påatt solvärmetekniken skall stimuleras. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motion 1990/91:N68 (mp) i nu aktuelltavseende.Inrättande av en energiforskningsstation i Härnösandförespråkas i motion 1990/91:N439 (mp). Motionärerna anknytertill det s.k. i . Detta har nuavslutats och utvärderats. Någon fortsättning är inte planerad.Utskottet saknar anledning att uttala sig till förmån förprojekt och liknande som är särskilt inriktade på vissa ortereller regioner. Med vad nu har sagts avstyrker utskottet motion1990/91:N439 (mp) såvitt gäller solenergiteknik.Frågan om bostadsuppvärmning genom solcellsteknikaktualiseras i motion 1990/91:N425 (c). Administration avförsöksverksamhet bör uppdras åt styrelsen för tekniskutveckling, heter det i motionen. Samma innebörd har yrkandet imotion 1990/91:N67 (mp).Solenergi kan tas till vara för produktion av såväl värme somelkraft. Tillvaratagande av värme kan i sin tur ske på två sätt.Genom anläggningar för solvärme -- t.ex. solfångare --åstadkommer man ett aktivt utnyttjande. Passivt kan solvärmentillvaratas genom en medveten utformning av byggnader ochhusgrupperingar. Elkraft kan produceras enligt tre principer,nämligen termiskt, fotokemiskt eller med hjälp av solceller. Densistnämnda tekniken innebär att man utnyttjar olika grundämnen,t.ex. Kostnaderna har bedömts för höga för attsolcellsteknik skall kunna användas för storskalig produktion avelkraft. Vissa försöksanläggningar finns i Sverige.I motionerna hänvisas till solcellsteknik. Såsom har framgåttav det föregående är sådan teknik inriktad på framställning avelkraft. Användningen av solcellsteknik för uppvärmningsändamålskulle därmed innebära en omväg över elenergiproduktion.Enligt vad utskottet har erfarit kan stöd för det åsyftadeändamålet lämnas genom energiforskningsprogrammet. Ipropositionen anmäler regeringen som sin mening att ansvaret förstöd till solvärme i bostäder bör ligga hos . Den nyanäringspolitiska myndigheten avses ansvara för stöd tillmotsvarande ändamål vad gäller andra användningsområden. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna1990/91:N425 (c) och 1990/91:N67 (mp).Övriga frågorRegeringen begär i proposition 1990/91:88 att skallgodkänna vissa riktlinjer för stöd ur energiteknikfonden.Dessa riktlinjer presenteras i propositionen som avsnitt 8.3, Enutvidgad energiteknikfond (s.62--65).Stöd ur energiteknikfonden, som inrättades ,lämnas för "att utveckla eller förbereda kommersiellintroduktion av ny energiteknik eller ny miljöskyddsteknik" (SFS1988:805). Fonden finansierades ursprungligen via den särskildaskatten på olja. Sedan denna skatt slopades vid utgången av år1990 finansieras fonden via den allmänna energiskatten. Dentillförs medel som motsvarar . perkubikmeter olja.Regeringen föreslår nu att utveckling av storskalig vindkraftsamt utvecklings- och demonstrationsprojekt rörande användningav motoralkoholer skall ges ökad prioritet vid fördelning avstödet ur energiteknikfonden. Utskottet har tagit ställning tilldessa förslag i avsnitten om vindkraft och om biobränsleteknikm.m.Regeringens förslag till stöd till demonstration avenergieffektiv teknik i lokaler och bostäder samt till stöd tillenergieffektivisering inom industrin förutsätter också att medelskall kunna utnyttjas från energiteknikfonden.När det gäller utformning av stöd ur energiteknikfonden sägsdet i propositionen att stöd i fortsättningen bör kunna lämnasäven till programorienterad verksamhet och kollektivforskninginom energiområdet. Vidare skall stöd ur fonden i fortsättningenkunna lämnas i form av bidrag, villkorliga bidrag, lån ochlånegarantier.En förutsättning för att de föreslagna insatserna skall kunnagöras är enligt propositionen att energiteknikfonden tillförsytterligare medel med 110 milj.kr under en femårsperiod.Dessa medel bör enligt propositionen tillföras fonden via anslagpå statsbudgeten.Utskottet återkommer i det följande till den sistnämndaanslagsfrågan. De delar i övrigt av förslaget till riktlinjerför stöd ur energiteknikfonden som utskottet här behandlar harinte föranlett några motionsyrkanden.Utskottet har inga invändningar mot regeringens förslag tillriktlinjer för stöd ur energiteknikfonden i de delar som intehar behandlats tidigare i detta betänkande. Förslaget tillstyrkssålunda.Vissa anslagsfrågorUnder punkten H14 har regeringen föreslagit ett särskiltanslag på statsbudgeten för /92, benämnt Insatserför ny energiteknik (prop. 1990/91:88 s.74). Det föreslagnaanslagsbeloppet är 370 milj.kr. I detta belopp ingår till enbörjan nämnda 110 milj.kr., avsedda att överföras tillenergiteknikfonden. Vidare ingår ett delbelopp av 260 milj.kr.Den sistnämnda summan utgör en femtedel av det beräknade totalamedelsbehovet , 1300 milj.kr., för destöd till kraftvärmeproduktion med biobränslen (1000milj.kr. ), vindkraftverk (250 milj.kr.) och solvärmeanläggningar(50 milj.kr.) som regeringen har föreslagit och som utskottethar tagit ställning till tidigare i detta betänkande.Regeringens förslag till anslag avstyrks i partimotionerna1990/91:N88 från moderata samlingspartiet och 1990/91:N68från miljöpartiet.Avslagsyrkandet i motion 1990/91:N88 (m) följer av attmotionärerna har yrkat avslag på de förslag om stöd -- till ensammanlagd kostnad av 260 milj.kr. under nästa budgetår -- tillkraftvärmeproduktion med biobränslen, till vindkraftverk ochtill solvärmeanläggningar som regeringen lagt fram och somutskottet har behandlat tidigare i detta betänkande. Vidare harmoderata samlingspartiet i samma motion motsatt sig förslagetatt särskilda statliga medel -- 110 milj.kr. -- skall tillförasenergiteknikfonden för att användas för stöd tillenergieffektiva demonstrations- och pilotanläggningar inomindustrin.I motion 1990/91:N68 (mp) har avslagsyrkandet en annanmotivering. Som har framgått av tidigare avsnitt i dettabetänkande föreslår i stället ett antal andraanslag med väsentligt högre belopp i syfte att bl.a. främja eneffektivare energianvändning och en förnyelse av energisystemet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att för budgetåret1991/92 skall anslås 370 milj.kr. till insatser för nyenergiteknik. De här behandlade yrkandena i motionerna1990/91:N68 (mp) och 1990/91:N88 (m) avstyrks alltså.Utskottet tar i detta sammanhang också upp tre förslag tillanslag för /92 som regeringen har lagt fram iproposition 1990/91:100 bilaga 14 (s.112--117). Det gällerreservationsanslaget (H3) : Elsäkerhet m.m.,förslagsanslaget (H5) Täckande av förluster i anledning avstatliga garantier inom energiområdet och förslagsanslaget(H9) Särskilda kostnader för lagring av olja, motorbensin m.m.I alla tre fallen föreslås anslag till ett formellt belopp av1000 kr.Regeringens förslag till nämnda tre anslag tillstyrks i sak avutskottet. Utskottet föreslår emellertid, mot bakgrund av attverksamheten vid statens energiverk förutsätts övertas av en nynäringspolitisk myndighet, att det förstnämnda anslaget förnästa budgetår benämns Elsäkerhet m.m. Utskottet hemställerRiktlinjer för energipolitiken1. beträffande riktlinjer för den långsiktigaenergipolitikenatt med bifall till proposition 1990/91:88 moment 3i ifrågavarande del, med anledning av motion 1990/91:N415 ochmotion 1990/91:N460 yrkande 1 och med avslag på motion1989/90:N39 yrkande 1, motion 1989/90:N414 yrkande 13, motion1990/91:N45 yrkande 9, motion 1990/91:N55 yrkandena 1 och 2,motion 1990/91:N56 yrkande 3, motion 1990/91:N68 yrkandena 1--4,49, 50, 67 och 68, det sistnämnda i ifrågavarande del, motion1990/91:N74 yrkandena 4 och 5, motion 1990/91:N88 yrkandena 1och 2, det sistnämnda i ifrågavarande del, motion 1990/91:N93yrkande 14, motion 1990/91:N403 yrkandena 4, 5, 10 och 13,motion 1990/91:N412 i ifrågavarande del, motion 1990/91:N414,motion 1990/91:N421 yrkandena 1--11, motionerna 1990/91:N429,1990/91:N440 och l990/91:N447 godkänner i propositionenangivna riktlinjer,res. 1 (m)res. 2 (v)res. 3 (mp)2. beträffande synen på kärnenergiatt med anledning av proposition 1990/91:88 moment 3i ifrågavarande del och med avslag på motion 1989/90:N414yrkande 10, motion 1990/91:N68 yrkande 13 och motion1990/91:N421 yrkande 12 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,res.