bet · GE01BoU12 · 1991-03-14 00:00:00 — kompenseras bostadsbyggandetgenom ett investeringsbidrag för den höjning av byggmomsen somträtt i kraft den 1 januari 1991.Det beslutade finansieringssystemet skall enligt detursprungliga förslaget träda i kraft i fråga omnya hus och i fråga om hus som erhållitbostadslån före . För att säkra de bostadssocialamålen samt av bl.a. statsfinansiella skäl och för att imöjligaste mån minska den osäkerhet som en alltför långövergångsperiod kunde innebära för aktörerna på bostadsmarknadenuttalade dock bostadsutskottet (1990/91:BoU4 s. 13) vid sinbehandling av förslaget att regeringen borde överväga tidpunktenför ikraftträdandet. Enligt bostadsutskottets mening borde detmot denna bakgrund undersökas om inte reformen avseende nya huskunde träda i kraft och att regeringen iförening med sin syn på frågan borde återkomma till iärendet.Med anledning av bostadsutskottets och riksdagenstillkännagivande om tidpunkten för ikraftträdandet av det nyabostadsfinansieringssystemet avseende nya hus tarbostadsministern i budgetpropositionen (bil. 13 s. 35) upp dennafråga. Efter samråd med anser bostadsministern detmöjligt att från administrativ synpunkt införa en nybostadsfinansiering för nya hus riksdagenangett. Enligt hans mening bör det ankomma på regeringen attbesluta om en tidigareläggning av ikraftträdandet.Bostadsministern aviserar också sin avsikt att i annatsammanhang föreslå regeringen att låta reformen avseende nya husträda i kraft den 1 januari 1992.Förslag om att upphäva beslutet om ett nyttbostadsfinansieringssystem och om att införa andra alternativafinansieringsformer för bostadsbyggandet m.m. förs fram i fleramotionsyrkanden.Räntelånesystemet är enligt partimotion Bo225yrkande 6 inte någon lösning på problemet med de kraftigtaccelererande statliga bostadssubventionerna varför beslutet börrivas upp.Det nya räntelånesystemet kommer enligt motion Bo236 (m), medmotiveringen i motion Sk392, att helt rycka undan grunden förmänniskors ekonomiska planering när det gäller derasbostadsinnehav. Det bör därför avskaffas.Räntelånesystemet är enligt motion Bo239 (c) ettresurskrävande sätt att omfördela kostnaderna mellan yngre ochäldre bostäder. Enligt motionären bör en mer kostnadseffektivbostadsfinansiering kunna åstadkommas med ett begränsaträntebidrag till de yngre bostäderna -- bidrag somdirektfinansieras med fastighetsskatt på de äldre bostäderna.Enligt motion Bo244 (c) yrkande 8 är boendekostnadsökningarnasådana att belastningen på boendet av skattereformensfinansiering måste omprövas.I motion Bo252 (fp) föreslås att beräkningen avräntebidragsunderlaget kraftigt skall förenklas genom att detberäknas efter en schablon (yrkande 14). Med hänvisning bl.a.till att det nya bostadsfinansieringssystemet inte blirtillräckligt stabilt bör beslutet enligt motionärerna rivas upp(yrkande 32). I stället skall räntebidragen successivt minskakraftigt som denna åtgärd kombineras medskattesänkningar (yrkande 31).Enligt moderata samlingspartiets partimotion Bo402 innebär detnya bostadsfinansieringssystemet att grunden för människorslångsiktiga ekonomiska planering rycks undan varför beslutet börupphävas (yrkande 14). I stället bör ett nyttfinansieringssystem införas, i huvudsak utformat så atträntebidragsberättigade bostadslån utgår som s.k. enhetslån(yrkande 15). Starka skäl talar enligt motionärerna dessutom föratt nuvarande räntebidrag i kombination med sänkta skatterstegvis avskaffas (yrkande 17).Även i motion Bo411 (m) yrkande 17 förordas att ett nyttbostadsfinansieringssystem byggt på s.k. enhetslån skallinföras.Med anledning av de nu föreliggande motionsförslagen om ettupphävande av beslutet om ett nytt bostadsfinansieringssystemm.m. vill bostadsutskottet anföra följande.I samband med att utskottet så sent som i december 1990behandlade ett regeringsförslag om att införa ett nyttbostadsfinansieringssystem avstyrkte utskottet motionsförslagsom i väsentliga avseenden motsvarar de nu aktuella. Utskottetär inte berett att frångå detta sitt tidigare ställningstagande.Partimotionerna Bo225 (c) yrkande 6 samt Bo402 (m) yrkandena 14,15 och 17 samt motionerna Bo236 (m), Bo239 (c), Bo244 (c)yrkande 8, Bo252 (fp) yrkandena 14, 31 och 32 samt Bo411 (m)yrkande 17 avstyrks sålunda.Som ett förtydligande till beslutet om ett nyttbostadsfinansieringssystem bör enligt vänsterpartietspartimotion Bo224 yrkande 6 uttala att även kostnad förhyresgästkonsult bör omfattas av räntelån och subventionerenligt det nya systemet.Det har varit en strävan att genom en ökadschablonisering förenkla beräkningen av det låneunderlag m.m.som grundar statens stöd till bostadsbyggandet. Utgångspunktenhar sålunda varit att inskränka det antal faktorer som utgörunderlag för stödet. Förutom att förändringarna har avsett attgöra lånehantering m.m. enklare har de syftat till att skapastörre utrymme för låntagaren att inom ramarna för övergripandeschabloner prioritera olika utföranden m.m. Enligt utskottetsmening finns det vid övergången till ett nytt stödsystem inteanledning att motverka dessa strävanden genom att på det sättmotionärerna föreslår införa ytterligare specificeradestödgrundande åtgärder. Strävan bör vara attytterligare förenkla stödsystemet i dessa avseenden.Vänsterpartiets partimotion Bo224 yrkande 6 avstyrks medhänvisning härtill.Avslutningsvis behandlar utskottet i detta avsnitt förslageti motion Bo215 (s) om att uppföljande studier avräntelånesystemet skall genomföras. Enligt motionärerna finnsdet anledning att noga följa utvecklingen och särskilt studeraeffekterna av det nya finansieringssystemet.Bostadsutskottet delar motionärernas uppfattning om vikten avatt effekterna m.m. av det nya bostadsfinansieringssystemetföljs upp och analyseras. I förhållande till dagensfinansieringssystem innebär det nya systemet så väsentligaförändringar att en sådan uppföljning är både naturlig ochnödvändig. Det får dock anses ankomma på regeringen och boverketatt inom ramen för sin ordinarie verksamhet svara för dennauppgift. Enligt utskottets mening får det mot bakgrund häravförutsättas att den av motionärerna efterfrågade uppföljningenav finansieringssystemets effekter m.m. kommer till stånd utannågon särskilda begäran härom. Motionen avstyrks.I anslutning till ett aviserat regeringsförslag avseende vissafrågor om räntelånesystemet kommer utskottet senare under våren1991 också att behandla under allmänna motionstiden väcktamotionsförslag som anknyter härtill.5.7Vissa frågor avseende räntebidragen5.7.1Räntebidrag vid försäljning av allmännyttans bostäderSedan år 1987 gäller att räntebidrag i princip inte lämnas förde lån som tas över av den nye ägaren när ett allmännyttigtbostadsföretag, eller dess bostäder, överlåts. Inte hellerlämnas räntebidrag om kommunens inflytande i företaget upphör.I tre motioner föreslås att räntebidrag skall kunna utgå närallmännyttiga bostadsföretag eller sådana företagsbostadsbestånd överlåts. Det gäller motionerna Bo244 (c) yrkande11 och Bo252 (fp) yrkande 9 samt moderata samlingspartietspartimotion Bo402 yrkande 9. Enligt den förstnämnda motionenmåste de allmännyttiga bostadsföretagen kunna avyttrafastigheter för att bl.a. få kapital till förnyelse -- något somhindras av de aktuella reglerna. I de två sistnämnda motionernahänvisas i första hand till reglernas hämmande effekt påmöjligheterna att ombilda till bostadsrätt.Vid sin tidigare behandling av motsvarande motionsyrkanden ombibehållande av räntebidragen vid överlåtelse av allmännyttansbostäder (/90:BoU13 s. 45) har bostadsutskottetframhållit de skäl som låg bakom införandet av de nu aktuellareglerna -- en strävan att värna om de allmännyttigabostadsföretagens centrala roll i den sociala bostadspolitiken.Vad i de nu behandlade motionerna anförts har inte givitutskottet anledning ändra ståndpunkt. Motionerna Bo244 (c)yrkande 11 och Bo252 (fp) yrkande 9 samt moderatasamlingspartiets partimotion Bo402 yrkande 9 avstyrks.5.7.2RäntebidragstrappanDen s.k. räntebidragstrappan infördes . Ursprungligeninnebar systemet att det för räntekostnader på lån --den s.k. räntebidragstrappans tak -- inte lämnades någoträntebidrag. Efter bestämmande av i samband medbeslutet om ett nytt bostadsfinansieringssystem togs dock taketi räntebidragstrappan bort. Sammanfattningsvis innebär detta attfr.o.m. lämnas för hyres- och bostadsrättshusräntebidrag inom av det schablonberäknade låneunderlagetmed ett belopp som motsvarar skillnaden mellan en garanteradränta och en beräknad ränta på lån. För räntekostnaden påöverstigande lån lämnas räntebidrag motsvarande av dennakostnad.Med hänvisning till att de framtida räntebidragen bör utgåhelt efter schabloniserade beräkningar föreslås i motion Bo252(fp) yrkande 38 att taket i den s.k. räntebidragstrappan skallåterinföras.Även i motion Bo411 (m) yrkande 18 b föreslås ettåterinförande av taket i räntebidragstrappan -- detta i avvaktanpå att ett nytt bostadsfinansieringssystem införs.Motivet för det fattade beslutet om att slopataket i den s.k. räntebidragstrappan var att bevaraneutraliteten avseende upplåtelseformerna mot bakgrund avskatte- och finansieringsreglerna. Förslagen i motionerna Bo252(fp) yrkande 38 och Bo411 (m) yrkande 18 b om ettåterinförande av taket i den s.k. räntebidragstrappanavstyrks med hänvisning härtill.5.7.3Räntebidragen i övrigtDet är enligt motion Bo212 (s) viktigt att ny- och ombyggdabostadsområden ges en utformning som främjar gemenskap mellan deboende. För att detta skall vara möjligt börbostadsfinansieringen medverka till en samordning avboendeservicen. Enligt motionärerna förutsätter detta en meraflexibel gränsdragning mellan bostäder, bostadskomplement,samlingslokaler och lokaler för offentlig service -- något som iviss utsträckning innebär att tillämpningen av reglerna förbostadsfinansieringen behöver ändras, dock utan att samhälletssubventioner totalt sett ökar. Med hänvisning härtill hemställsom ett tillkänngivande avseendefinansieringssystemets utformning till stöd för helhetssyn,samverkan, delaktighet och ansvar för vardagsomsorgen pågrannskapsnivå (yrkande 1) samt avseende en förenkling avnuvarade och kommande tillämpningsföreskrifter tillbostadsfinansieringreglerna (yrkande 2).Även i motion Bo232 (s) förs fram förslag som syftar till attstimulera delaktighet, engagemang och skapa förutsättngar för enökad samverkan i gemensamma lokaler i bostadsområden. Enligtmotionärerna kan ett steg i denna riktning vara att se över destatliga lånebestämmelserna för gemensamma lokaler och gemöjlighet att inräkna lös egendom i låneunderlaget.Med anledning av vad som i de nu aktuella motionerna förordatsbeträffande finansieringen av gemensamma lokaler villutskottet anföra följande.Inom ramen för boendeservicedelegationens verksamhet har flerautvecklingsprojekt som avser samordnad boendeservice genomförts.Häri ingår bl.a. samnyttjande av olika bostadsanknutna lokalerliksom s.k. sociala samlingslokalprojekt. Det liggernaturligtvis ett stort värde i att insatser med denna inriktningkommer till stånd. Den sociala samverkan m.m. som utgör grundenför verksamheten torde kunna bidra till den delaktighet och detengagemang i ett bostadsområdes gemensamma lokaler sommotionärerna efterlyser. Ett samnyttjande av lokalerna bidrardessutom till att de utnyttjas bättre och till att en större delav de boende blir engagerade i verksamheter som har sin bas ilokaler i det egna bostadsområdet. Som redovisas ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 55) harboendeservicedelegationen lämnat en redogörelse för dehittillsvarande erfarenheterna av ett antal utvecklingsprojektmed den nu redovisade inriktningen. I anslutning härtill hardelegationen dessutom lämnat förslag till förändringar av bl.a.lokalstödet. Förslaget i denna del bereds inomregeringskansliet. Enligt bostadsutskottets mening börresultatet härav avvaktas. Motionerna Bo212 (s) och Bo232 (s)bör därför inte nu föranleda någon åtgärd.5.8Vissa temporära bostadsstöd5.8.1HyresrabatterHösten infördes ett system med hyresrabatter i form avsärskilda statsbidrag vid ny- eller ombyggnad. Statsbidrag tillhyresrabatter i bostadshus har lämnats under viss förutsättningtill ägare av bostadshus med hyres- ellerbostadsrättslägenheter. Villkoret är att huset har uppförtseller byggts om med stöd av lån enligtbostadsfinansieringsförordningen och att byggnadsarbetena harpåbörjats eller under något avåren 1983 eller 1984. För ombyggnad av hus i harbidrag kunnat utgå även för byggnadsarbeten som påbörjats underår 1985.I motionerna Bo230 (m) yrkande 4 samt Bo244 (c) yrkande 19förs fram förslag om att hyresrabatterna skall avvecklas fr.o.m.den 1 juli 1991. I motiveringarna härför hänvisar motionärerna iförsta hand till behovet av besparingar på statsbudgeten.Sedan utgången av lämnas inga nya hyresrabatter.Genom den årliga avtrappningen av rabatterna innebär detta attde kommer att vara helt avvecklade . Utskottetvidhåller sin uppfattning att det måste anses rimligt attstatsmakterna står fast vid gjorda utfästelser och atthyresrabatter därför skall kunna utgå somursprungligen avsetts. Utskottet avstyrker med hänvisning tilldet nu anförda motionerna Bo230 (m) yrkande 4 samt Bo244 (c)yrkande 19.5.8.2Återflyttningsbidrag och nybyggnadsbidragRiksdagen beslutade dels om bidrag tillbostadskostnader efter ombyggnad -- återflyttningsbidrag(tidigare benämnt kvarboendegaranti), dels om ett bidrag vidnybyggnad av vissa bostäder -- nybyggnadsbidrag (tidigarebenämnt hyresrabatt).Återflyttningsbidrag har enligt beslutet lämnats under tre årfr.o.m. för att dämpa höjningarna av bostadskostnadernaför de hyresgäster och bostadsrättshavare som bor kvar efter enombyggnad. Några nya bidrag lämnas sålunda inte 1989. Fullt bidrag utgår under det första bidragsåret,varefter bidragen trappas ned med en tredjedel under vart ochett av för att helt upphöra efter tre år.Med hänvisning bl.a. till behovet av besparingar påstatsbudgeten föreslås återflyttningsbidragen avvecklade imotionerna Bo230 (m) yrkande 3 och Bo244 (c) yrkande 21.Det utgår, som framgår av redovisningen ovan, inte längrenågra nya återflyttningsbidrag. I takt med att de tidigarebeslutade återflyttningsbidragen trappas av kommer därmedbidragsgivningen att helt upphöra inom . Det ärenligt utskottet mening inte acceptabelt att tidigare gjordautfästelser inte infrias. Bidragsgivningen bör därför trappasned på det sätt som ursprungligen avsetts. Motionerna Bo230 (m)yrkande 3 och Bo244 (c) yrkande 21 avstyrks med hänvisning tilldet nu anförda.Nybyggnadsbidrag har lämnats vid nybyggnad av hyres- ochbostadsrättshus på vissa orter under förutsättning attpreliminärt lånebeslut eller dispens för påbörjande harmeddelats efter och byggnadsarbetenapåbörjats före utgången av . Nybyggnadsbidrag utgår underde två första åren efter husets färdigställande.Förslag om en avveckling av nybyggnadsbidragen lämnas imotionerna Bo230 (m) yrkande 2 och Bo244 (c) yrkande 18.Motiveringarna härför är främst behovet av besparingar påstatsbudgeten.Som framgår av redovisningen ovan lämnas inga nyanybyggnadsbidrag till bostäder som påbörjats efter utgången avår 1988. Med avseende på att nybyggnadsbidragen endast utgårunder innebär detta att bidragsgivningen kommer att varahelt avvecklad inom en mycket nära framtid. Med anslutning tillvad utskottet ovan anfört beträffande återflyttningsbidragen ärdet enligt bostadsutskottets mening också i detta fall rimligtatt staten fullföljer gjorda utfästelser. Bostadsutskottetavstyrker förslagen i motionerna Bo230 (m) yrkande 2 och Bo244(c) yrkande 18.5.8.3Ungdomsbostadsstödet m.m.Som ett medel för att förbättra ungdomens bostadssituationinfördes (BoU 1986/87:16) ett särskiltungdomsbostadsstöd. Stödet utgår i form av ett särskilt bidragtill kommuner med brist på bostäder för ungdomar, enligtregeringens bestämmande. En förutsättning för stöd är attkommunen eller av kommunen utsett organ förmedlargenomgångsbostäder för ungdomar. För lägenheter upplåtna ochförmedlade på detta sätt lämnas bidrag med ett belopp sommotsvarar 200kr. uthyrning pågår, docklängst till dess hyresgästen fyller . För en ungdomsbostadsom upplåts åt makar eller sambor upphör stödet när någon av demuppnått denna ålder. Avser uthyrningen en nybyggd eller ombyggdlägenhet som upplåtits som genomgångsbostad för ungdom alltsedanden färdigställts, gäller som en ytterligare förutsättning förbidrag att det i sin helhet tillgodoförs fastighetsägaren somproduktionsstöd. De bidrag kommunen får för andraungdomsbostäder än de nu nämnda får användas på det sätt somkommunen finner lämpligt för att främja tillkomsten avungdomsbostäder. Det kan t.ex. gälla bidrag till självbyggerimed anknytning till ungdomsbostäder eller stimulanser tillfastighetsägare för uthyrning av outhyrda lägenheter. Förstudentbostäder gäller särskilda regler.Ungdomsbostadsstödet föreslås i motionerna Bo230 (m) yrkande1, Bo244 (c) yrkande 17 samt Bo252 (fp) yrkande 35 avvecklat avbesparingsskäl fr.o.m. den 1 juli 1991.De skäl som vägledde införandet av ungdomsbostadsstödetäger enligt bostadsutskottets mening förlängd giltighet. Medavseende på bostadssituationen på många orter är sålunda ettfortsatt stöd motiverat. Med hjälp av stödet bör därför kommuneroch fastighetsägare ges möjlighet att även genomföraerforderliga planerings- och byggnadsåtgärder m.m. för attförbättra ungdomens bostadssituation. Utskottet avstyrker medhänvisning till det nu anförda motionerna Bo230 (m) yrkande 1,Bo244 (c) yrkande 17 samt Bo252 (fp) yrkande 35.Regeringen tillsatte en särskild delegation --ungdomsboendedelegationen -- för att bl.a. initiera vissförsöksverksamhet och för att följa utvecklingen avseendeungdomens bostadssituation. Delegationens uppgifter harsedermera utsträckts till att också omfatta uppföljningen av dets.k. ungdomsbostadsstödet.I motion Bo252 (fp) yrkande 36 föreslås attungdomsboendedelegationen skall avvecklas -- detta främst avbesparingsskäl.Enligt bostadsutskottets mening är ungdomarnasbostadssituation också sådan att den bör ägnas särskilduppmärksamhet. Ungdomsboendedelegationen bör således ävenfortsättningsvis aktivt verka för att ungdomars bostadsbehovtillgodoses och dessutom följa verksamheten medungdomsbostadsstödet i kommunerna. Som redovisas ibudgetpropositionen (bil. 13 s. 13) har också delegationenskontakter med kommunerna lett tillsärskilda åtgärder på många håll i landet. Som exempel härpånämns inrättandet av särskilda ungdomsbostadsförmedlingar ochkommunal information till ungdomar om bostadsmarknaden.Förslaget i motion Bo252 (fp) yrkande 36 om en avveckling avungdomsboendedelegationen avstyrks med hänvisning till det nuanförda.5.9 Tilläggslån m.m.5.9.1 InledningTilläggslån kan utgå för ombyggnad av hus som har förklaratseller kan förklaras som byggnadsminne och förgrundförstärkningsåtgärder i kulturhistoriskt värdefullabostadshus. För bostadshus upplåtna med hyres- eller bostadsrättkan tilläggslån utgå till åtgärder mot vissa byggskador ochbyggfel samt för vissa andra ombyggnadsåtgärder i bostadshusyngre än . Vidare kan tilläggslån lämnas för arkeologiskaundersökningar i samband med bostadsbyggande.Riksdagen fastställer två ramar för beslut avseendetilläggslångivningen. Den ena ramen avser riksantikvarieämbetetstillstyrkanden av ombyggnader och grundförstärkningar avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Av denna ram, som förutomtilläggslångivningen även avser förhöjt låneunderlag enligtombyggnadslåneförordningen, får en viss del disponeras förtilläggslån för arkeologiska undersökningar. För budgetåret1990/91 är ramen för tillstyrkandenfastställd till 165milj.kr., varav högst 2,5milj.kr. Den andra ramen avser beslut omtilläggslån för åtgärder som syftar till att avhjälpa byggskadoroch byggfel m.m. eller för mer genomgripande ombyggnadsåtgärderav annat slag i bostadshus som är . Denna s.k. ramuppgår under innevarande budgetår till totalt 220milj.kr.5.9.2 Kulturhistoriskt värdefull bebyggelseI budgetpropositionen föreslås att tillstyrkanderamen förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse fastställs till 140milj.kr. för /92, dvs. till ett lägre belopp änden nu gällande ramen. Förslaget om tillstyrkanderamens storlekläggs fram med hänvisning till det ekonomiska läget.Bostadsministern framhåller att det är nödvändigt med en mycketsträng prioritering av sådana ombyggnadsprojekt som bör komma ifråga för stöd.Yrkanden om att tillstyrkanderamen skall höjas framställs ifem motioner. Förslagen motiveras med att behoven av medel förkulturhistoriskt värdefull bebyggelse klart anses överstiga denav regeringen föreslagna ramen. Tillstyrkanderamen föreslås imotionerna Bo244 (c) yrkande 25 och Bo252 (fp) yrkande 42 höjastill 165 milj.kr., i motion Bo230 (m) yrkande 10 till 240milj.kr., i partimotion Bo224 yrkande 10 såvittnu är i fråga till 260 milj.kr. samt i motion Bo208 (c) till195milj.kr. Förslaget i den sistnämnda motionen innebärförutom den föreslagna ramhöjningen även en regeländring förramavräkningen så att förhöjt låneunderlag avseende lån tillkulturhistoriskt värdefull bebyggelse i fortsättningen inteskall avräknas från ramen.Bostadsutskottet har haft att taställning till regeringsförslag om storleken påtillstyrkanderamen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelsesom legat på en lägre nivå än motstående motionsyrkanden (senast1989/90:BoU13 s. 49). Utskottet har därvid tagitställning för en tillstyrkanderam på en högre nivå än vadregeringen föreslagit. Dessa ställningstaganden har skett efteren avvägning mellan de krav ett ansträngt ekonomiskt lägeställer och de behov av insatser i det kulturhistorisktvärdefulla byggnadsbeståndet som motiverat en större ram. Ensträvan från utskottet i dessa sammanhang har också varit attuppnå största möjliga politiska enighet kring utskottets förslagtill . En bred utskottsmajoritet har också blivitresultatet av tidigare överväganden i frågan. En sådan strävanhar också varit utgångspunkten för årets överväganden om lämpligstorlek på den aktuella ramen.Utskottets grundläggande inställning i frågan om långivningentill den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen är att stödetmåste ges en sådan omfattning att inte ovärderliga kulturvärdengår till spillo genom att finansieringen av nödvändigareparations- och ombyggnadsåtgärder inte kan lösas. Betydelsenav att erforderliga åtgärder vidtas i den kulturhistorisktvärdefulla bebyggelsen även i ett ansträngt arbetsmarknadslägemedförde att ombyggnadslån till sådan bebyggelse undantogs frånden minskning av räntebidragen som beslutades förandra ombyggnadsåtgärder. Så till vida intar denkulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen redan en särställning istödhänseende. För att ombyggnadsåtgärder skall kunna vidtas idenna bebyggelse krävs dock i många fall att utöver de vanligaombyggnadslånen även förhöjt låneunderlag eller tilläggslån kanerbjudas. Vikten av stödet till den kulturhistoriskt värdefullabebyggelsen kan därför inte nog understrykas.Utskottets ställningstagande till tillstyrkanderamens storlekföregående år innebar att tilläggslångivningen under detinnevarande budgetåret kunnat öka påtagligt i omfattning. Det ärenligt utskottets mening angeläget att denna nivå på stödet ävenkan upprätthållas under nästkommande budgetår. I det rådandestatsfinansiella läget anser utskottet det dock inte försvarligtatt lägga fram förslag om ökat stöd utöver denna nivå.Tillstyrkanderamen bör således fastställas till ett iförhållande till regeringsförslaget med 25milj.kr. förhöjtbelopp, dvs. på den nivå som föreslagits i motionerna Bo244 (c)och Bo252 (fp).Utskottet föreslår mot den ovan redovisade bakgrunden attriksdagen med anledning av motionerna Bo244 (c) yrkande 25 ochBo252 (fp) yrkande 42 samt förslaget i budgetpropositionen ochmed avslag på motionerna Bo208 (c), Bo224 (v) yrkande 10 såvittnu är i fråga och Bo230 (m) yrkande 10 medger atttillstyrkanderamen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelsefastställs till 165milj.kr.5.9.3 Arkeologiska undersökningskostnaderTilläggslån kan som ovan angivits utgå till vissa arkeologiskaundersökningskostnader.