bet · GE01SoU16 · 1991-05-14 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens proposition 1990/91:93 omrättsmedicinsk verksamhet, m.m. jämte de motioner som väckts medanledning av propositionen. Vidare behandlas några motioner frånallmänna motionstiden /91 och en motion från allmännamotionstiden /90 om rättsmedicinsk verksamhet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att en nysjälvständig myndighet, rättsmedicinalverket, inrättas den 1juli 1991 för de verksamheter som rättsläkarstationerna ochstatens rättskemiska laboratorium nu svarar för. Samtligamotionsyrkanden avstyrks.Två reservationer har avlämnats, den ena (c, v, mp)beträffande lokaliseringen av rättsmedicinalverket, den andra(c, v) beträffande den rättskemiska laboratorieverksamheten iStockholm.PropositionernaProposition 1990/91:93Regeringen har i proposition 1990/91:93 föreslagit1. att godkänner att en ny myndighet inrättas den 1juli 1991 med de uppgifter som i propositionen angetts i avsnitt4.2,2. att godkänner att tjänsterna som professor irättsmedicin inom högskolan förenas med överläkartjänster vidden nya myndigheten i enlighet med vad i propositionen anförts iavsnitt 6.2,3. att till för budgetåret1991/92 under femte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 59554 000 kr.Proposition 1990/91:100 bilaga 7Regeringen har i proposition 1990/91:100 bilaga 7 underpunkterna E 3 och E 4 (s. 96--97) föreslagitE 3 att , i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till för budgetåret1991/92 beräknar ett förslagsanslag på 26 702 000 kr.E 4 att , i avvaktan på särskild proposition i ämnet,till för budegetåret1991/92 beräknar ett förslagsanslag på . Motioner väckta med anledning av proposition 1990/91:931990/91:So48 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokaliseringen av det nyarättsmedicinalverket till Linköping.1990/91:So49 av m.fl. (fp, m, c, v, mp) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokaliseringen av det nyarättsmedicinalverket till Linköping.1990/91:So50 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att kostnaderna för det nyarättsmedicinalverket inryms i det anslag som tilldelatssocialstyrelsen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en reglering avberedskapsfrågan för rättsläkarna i den nya organisationen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en reglering avrättsläkarstationernas utbildningsansvar och högskolans behov avrättsmedicinen i utbildningen och finansieringen av denna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en inplacering och reglering avrättsodontologin i rättsmedicinsk verksamhet.1990/91:So51 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att den rättsodontologiska verksamheteninnefattas i propositionen.1990/91:So52 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna attsocialutskottets uttalande om chefskap m.m. i betänkande1989/90:SoU24 även bör beaktas i detta sammanhang.1990/91:So53 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ledningsansvaret för den rättsmedicinskaverksamheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att verksledningar och styrelser förläggstill ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lekmannamajoritet i styrelsen för den nyarättsmedicinska myndigheten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avvaktan på konsekvensutredningbeträffande nedläggning av SLRs Solnafilial.1990/91:So54 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av rättsodontologi vidrättsmedicinalverket.Motion väckt under allmänna motionstiden 19901989/90:So509 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag till slutgiltiglösning av frågan om huvudmannaskapet för den rättsmedicinskaverksamheten.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19911990/91:So402 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om underrättelseskyldighet vid rättsmedicinskobduktion, fullständig dödsorsaksundersökning och enkeldödsorsaksundersökning motsvarande den skyldighet som gällerenligt 4 § obduktionslagen.1990/91:So511 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett bibehållande av den rättskemiska laboratorieverksamhetenvid statens rättsläkarstation i . BakgrundVid statens rättsläkarstationer utförs rättsmedicinskaundersökningar av olika slag, t.ex. obduktioner, undersökningarav misshandlade eller för brott misstänkta personer samtlaboratorieundersökningar. Rättsläkarstationer finns i (), , , , och Umeå.Statens rättskemiska laboratorium () har till uppgift attutföra undersökningar av rättskemisk och blodgruppsserologiskart. Inom SRL finns två från varandra fristående avdelningar, enkemisk och en blodgruppsserologisk avdelning. SRL är lokaliserattill med en filial i i anslutning tillrättsläkarstationen. Huvuduppgiften för SRLs kemiska avdelningär att utföra toxikologiska undersökningar åträttsläkarstationerna samt undersökningar av blodprov frånmisstänkta rattfyllerister för alkoholbestämning. Vidavdelningen bedrivs också uppdragsverksamhet. SLRsblodgruppsserologiska avdelning är den centrala instansen förblodundersökningar i faderskapsärenden. Vid avdelningen bedrivsockså viss uppdragsverksamhet åt sjukvården.Socialstyrelsen är chefsmyndighet för de nämndaverksamheterna.Frågan om det rättsmedicinska, rättskemiska ochkriminaltekniska utredningsväsendets organisation har utrettsgenom den s.k. , som avlämnade sittbetänkande (Ds S 1986:3) Samordning av det rättsmedicinska,rättskemiska och kriminaltekniska undersökningsväsendet. I mars1987 tillsattes en utredare att ytterligare bereda de frågor sombehandlats i betänkande. Utredaren lade i april1987 fram ett betänkande med förslag till lag om omhändertagandeoch undersökning av avlidna. Ytterligare ett antal utredningarhar utrett eller utreder frågor som har viss anknytning till denrättsmedicinska verksamheten.I samband med 1988/budgetberedning ansåg attden rättsmedicinska verksamheten var ett eftersatt område.Riksdagen gjorde ett tillkännagivande om behovet av åtgärder förden rättsmedicinska verksamheten och anvisade även ett iförhållande till regeringens budgetförslag förhöjt anslag (prop.1988/89:100 bil. 7, 1988/89:SoU16, rskr. 214).I proposition 1990/91:93 föreslås att en ny självständigmyndighet, rättsmedicinalverket, skall inrättas den 1 juli 1991för den verksamhet som rättsläkarstationerna och statensrättskemiska laboratorium nu svarar för. Inom den nyamyndigheten skall enligt förslaget finnas en rättsserologiskavdelning med de uppgifter som den blodgruppsserologiskaavdelningen inom statens rättskemiska laboratorium har i dag.Vidare skall inom den nya myndigheten finnas regionalarättsmedicinska avdelningar och en rättskemisk avdelning sombl.a. skall ge rättskemisk service åt de regionalaavdelningarna. Dessa avdelningar skall enligt förslaget svaraför de uppgifter som rättsläkarstationerna och den kemiskaavdelningen vid statens rättskemiska laboratorium har,dvs. främst utföra rättsmedicinska undersökningar på uppdrag avpolisen och andra rättsvårdande myndigheter.För verksamheten inom rättsmedicinalverket föreslås ipropositionen ett förslagsanslag på . /92.Den 8 oktober 1990 beslutade chefen för ,statsrådet , att tillsätta en arbetsgrupp meduppgift att ge förslag om den rättsmedicinska och rättskemiskaverksamhetens framtida organisation och finansiering. Arbetetbedrivs i etapper. Arbetsgruppen arbetar med attklargöra resursmässiga och andra konsekvenser av den utvecklingsom är nödvändig i samband med tillskapandet av det nyarättsmedicinalverket.I propositionen aviseras att även en organisationskommittéskall tillsättas för att medverka i arbetet med att genomföraden nya organisationen.Regeringen har beslutat att tillkalla ensådan kommitté.I proposition 1990/91:120 om den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten, m.m. har regeringen föreslagit attden nya myndigheten även bör ta över de uppgifter som rörrättspsykiatrin från . Denna propositionbehandlas i utskottets betänkande 1990/91:SoU13 om psykiatrisktvångsvård, m.m.Den nya myndighetens arbetsuppgifter och organisationI proposition 1990/91:93 anförs att den nya myndigheten börbestå av en rättsserologisk avdelning samt regionalarättsmedicinska avdelningar och en rättskemisk avdelning.Myndighetens ledning föreslås biträdas av ett kansli som ocksåavses svara för administrativ service åt de olika avdelningarna.När det gäller den nya myndighetens allmänna uppgifterframhålls i propositionen att en viktig uppgift förrättsmedicinalverket är samarbetet med andra myndigheter ochorgan. Enligt propositionen bör ett ökat samarbete medsjukvårdshuvudmännen på de orter där de olika avdelningarnafinns medföra vinster för båda parter. Enligt propositionen börmyndigheten kunna samarbeta med i ifråga om bl.a. forsknings- och utvecklingsarbete som berörrättsserologin och rättskemin. Även vikten av att lämpligaformer utvecklas för samarbetet mellan myndighetens olikaavdelningar framhålls.Den nya myndigheten föreslås få regionala rättsmedicinskaavdelningar och en central rättskemisk avdelning med ansvar förde uppgifter som statens rättsläkarstationer och den kemiskaavdelningen vid statens rättskemiska laboratorium nu har. Dessaavdelningar föreslås tillsammans benämnas statensrättsmedicinska institut. En huvuduppgift blir att utförarättsmedicinska undersökningar efter beslut av polismyndigheteroch vissa andra myndigheter. I propositionen framhålls att en avutgångspunkterna bör vara att den rättsmedicinska verksamhetenrenodlas till sådana uppgifter som är av klart rättsvårdandekaraktär. Propositionen hänvisar till att den särskildaarbetsgruppen inom i sitt kommande arbeteskall klargöra resursmässiga och andra konsekvenser av denutveckling som skett av de rättsmedicinska och rättskemiskaverksamheterna. En viktig uppgift för den nya myndighetensledning anses vara att se till att verksamhetens kvalitetkontrolleras och vid behov förbättras för att värna omrättssäkerheten. I propositionen understryks även det närasambandet mellan en hög kvalitet och en aktiv forskning.Rättsmedicinalverket föreslås vidare få en särskild avdelningmed ansvar för de uppgifter som den nuvarandeblodgruppsserologiska avdelningen vid statens rättskemiskalaboratorium (SRL) har. Denna avdelning föreslås benämnasstatens rättsserologiska institut och vara fristående frånden avdelning som övertar uppgifterna från SRLs kemiskaavdelning. Verksamheten avses vara produktionsinriktad ochstyras av efterfrågan. Även i fråga om verksamheten vid deträttsserologiska institutet framhåller propositionen att högakvalitetskrav måste uppfyllas. För att fylla dessa krav ärenligt propositionen ett aktivt forsknings- ochutvecklingsarbete nödvändigt.Riksdagen föreslås godkänna att en ny myndighet inrättas den 1juli 1991 med de uppgifter som anges i propositionen.Utskottet har ingen erinran mot att ett rättsmedicinalverk medde av regeringen föreslagna arbetsuppgifterna inrättas den 1juli 1991. Utskottet behandlar dock i det följande vissa förslagom att bör ge ytterligare synpunkter på den nyamyndighetens uppgifter.RättsodontologiTre motioner tar upp den rättsodontologiska verksamheten. Imotion 1990/91:So50 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad somanförs om behovet av en inplacering och reglering avrättsodontologin i rättsmedicinsk verksamhet (yrkande 4).Motionären konstaterar att rättsodontologin inte alls behandlasi propositionen. Enligt motionären är rättsodontologinoundgänglig inte minst när det gäller identifieringsproblem. ny och reformerad organisation av den rättsmedicinskaverksamheten måste rättsodontologin inta en viktig plats, anförsdet i motionen. Hur denna skall vara organiserad ankommer påregeringen att bestämma. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed förslag i denna del.Liknande synpunkter framförs i motion 1990/91:So54 av BarbroWesterholm (fp). Motionären begär ett tillkännagivande tillregeringen om behovet av rättsodontologi vidrättsmedicinalverket.I motion 1990/91:So51 av () hemställs attriksdagen hos regeringen begär att den rättsodontologiskaverksamheten innefattas i propositionen. Även i denna motionkonstateras att rättsodontologin inte nämns i propositionen.Under beredningen av 1988/budgetförslag för denrättsmedicinska verksamheten konstaterade utskottet(1988/89:SoU16) att det uppkommit omfattande problem ochstora svårigheter för den rättsmedicinska verksamheten när detgäller att uppfylla de mål som uppställts för verksamheten. Isamband därmed uppmärksammades även den rättsodontologiskaverksamheten. fanns ett förslag att inteåterbesätta en tjänst som rättsodontolog vid rättsläkarstationeni i samband med den ordinarie tjänsteinnehavarenspensionering. Utskottet framhöll i betänkandet att denrättsodontologiska verksamheten är viktig. Utskottet framhöllockså, i anslutning till uttalanden om nödvändigheten av en godpersonalpolitik för rättsmedicinen, att den framtidarekryteringen av kompetent personal till den rättsodontologiskaverksamheten måste tryggas.Som framgått tidigare tillsatte regeringen enarbetsgrupp med uppgift att ge förslag om den rättsmedicinskaoch rättskemiska verksamhetens framtida organisation ochfinansiering. Arbetsgruppen arbetar med attklargöra resursmässiga och andra konsekvenser av den utvecklingsom är nödvändig i samband med tillskapandet av det nyarättsmedicinalverket. Frågan om rättsodontologin kommersannolikt att behandlas i det sammanhanget. Frånsocialdepartementet har inhämtats att det inte föreligger någraplaner på att lägga ner eller avsevärt förändra denrättsodontologiska verksamheten.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning omrättsodontologin. Det är enligt utskottets mening angeläget atträttsodontologin finns med också i den framtida organisationenför den rättsmedicinska verksamheten. Utskottet förutsätter attdetta kommer att beaktas i det arbete som pågår för att klargöradet nya verkets organisation och resursmässiga behov. Någotytterligare tillkännagivande från sida behövs därförinte. Utskottet avstyrker motionerna 1990/91:So50 (m) yrkande 4,1990/91:So54 (fp) och 1990/891:So51 (mp).Rättsläkarstationernas utbildningsansvar m.m.I motion 1990/91:So50 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad somanförs i motionen om behovet av en reglering avrättsläkarstationernas utbildningsansvar och högskolans behov avrättsmedicinen i utbildningen och finansieringen av denna(yrkande 3). Motionären framhåller rättsläkarstationernasbetydelsefulla roll i utbildningen av läkare och sjuksköterskor.Rättsmedicinen konfronteras med frågor som har medlivsstilar och livsmiljö att göra. Betydande dokumentation görsvid rättsläkarstationerna. Deras arkiv innehåller storakunskapsmängder. Enligt motionären måste rättsläkarverksamhetensbetydelsefulla roll och intima koppling till utbildningen läggasfast i en proposition som reglerar en kommande organisation avrättsmedicinsk verksamhet. Regeringen bör ges i uppdrag attåterkomma till med förslag om hurutbildningsverksamhetens koppling till rättsläkarstationernaskall vara organiserad.I det nämnda betänkandet 1988/89:SoU16 framhöll utskottetockså rättsmedicinens betydelse i utbildning och forskning.Rättsmedicinen och utbildningsfrågorna berörs endastkortfattat i proposition 1990/91:93. Allmänt framhålls ipropositionen nödvändigheten av ett nära samarbete med andramyndigheter och organ. Samarbetet med sjukvårdshuvudmännen nämnssärskilt. Betydelsen av ett nära samarbete med forskningenframhålls också. Av propositionen framgår att den särskildaarbetsgruppen inom i sitt kommande arbeteskall analysera vilka resurser som behövs för att tillhandahållaresurser för läkarutbildning samt den forskning ochforskarutbildning som bedrivs inom högskoleorganisationen.Enligt uppgift från avses inte någonförändring av den rättsmedicinska verksamhetens relation tillhögskolan.Utskottet behandlar i ett senare avsnitt frågan om förenandeav tjänst som professor i rättsmedicin med överläkartjänst vidden nya myndigheten.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet delar motionärens uppfattning atträttsläkarstationerna har en betydelsefull roll i utbildningenav läkare och sjuksköterskor. Utskottet vill också framhållavikten av nära kontakter mellan rättsmedicinen och forskningen.Som framgått i det föregående skall den arbetsgrupp somregeringen tillsatt analysera vilka resurser som behövs förrättsmedicinens medverkan i läkarutbildningen och för denforskning och forskarutbildning som bedrivs inomhögskoleorganisationen. Syftet med motion So50 (m) kan därmedförväntas bli tillgodosett utan något tillkännagivande frånriksdagens sida. Motion 1990/91:So50 (m) yrkande 3 avstyrks.Den rättskemiska laboratorieverksamheten i StockholmI motion 1990/91:So511 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om att den rättskemiskalaboratorieverksamheten vid statens rättsläkarstation iStockholm bör bibehållas. När statens rättskemiska laboratoriumi slutet av lokaliserades till startadesen försöksverksamhet med en filial till laboratoriet i ianslutning till rättsläkarstationen. Enligt motionären är detangeläget att denna filial bibehålls i en ny organisation.Närmare en tredjedel av alla rättsmedicinska förrättningar ilandet utförs där. Kvaliteten på undersökningarna vid filialen iStockholm har varit högre än undersökningargjorda i . Det är enligt motionären också viktigt attbehålla nära kontakter mellan behandlande läkare ochrättsläkarstationen.Även motion 1990/91:So53 av m.fl. (v) yrkande4 tar upp frågan om nedläggning av den rättskemiskaverksamheten vid filialen i . Motionärerna hänvisar tillden utredning som görs av socialstyrelsen.Statens rättskemiska laboratorium () låg tidigare i Solnanära rättsläkarstationen. är SRLlokaliserat till . I samband med flyttningen ditstartades en försöksverksamhet med en filial till SRL i ianslutning till rättsläkarstationen. Denna filial finns alltjämtkvar.RRK-utredningen behandlade ingående frågan om endecentralisering av rättskemiska analyser. Utredningen fann attövertygande skäl talade för att de rättskemiska analyserna bordeförbli koncentrerade till ett centralt laboratorium. borde försöksverksamheten med filialen i har i sin anslagsframställning för nästabudgetår framhållit att filialen enligt SRLs ochsocialstyrelsens uppfattning bör avvecklas och verksamhetenflyttas till . Enligt styrelsens mening skulledärigenom betydande besparingar kunna göras.Föreståndaren för rättsläkarstationen i harframfört farhågor för att en nedläggning av filialen i medföra risker för rättssäkerheten.Av proposition 1990/91:93 framgår att regeringen den 24januari 1991 uppdragit åt att senast den 15 maj1991 utvärdera tillförlitligheten av de analyser som SRL utförvid sin huvudenhet i och vid filialen i samt attdärvid redovisa de förslag som utvärderingen leder till.Föredragande statsrådet nämner i propositionen också att denovannämnda interdepartementala arbetsgruppen, som berett fråganom rättsmedicinalverkets framtida organisation, i sin rapporttill regeringen redovisat att den tekniska och medicinskautvecklingen kan innebära att bättre förutsättningaruppstår att med tillfredsställande säkerhet och till rimligkostnad utföra vissa analyser utanför den centrala rättskemiskaenheten. Enligt arbetsgruppen kan en del analyser möjligen görasvid de regionala avdelningarna eller analysservice köpas frånregionsjukhusen. Enligt föredraganden bör det arbete somarbetsgruppen under medverkan av inlett kunna geett bättre underlag för att bedöma dessa frågor.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet konstaterar att fått i uppdrag attutvärdera tillförlitligheten i de analyser som SRL utför vid sinhuvudenhet och vid filialen i samt att därvid redovisa deförslag som utvärderingen leder till. Utvärderingen bör enligtutskottet avvaktas innan någon åtgärd från sidaövervägs. Utskottet avstyrker med hänvisning härtill motion1990/91:So511 (c). Motion 1990/91:So53 (v) yrkande 4 får ansestillgodosedd och avstyrks därför.Lokaliseringen av rättsmedicinalverketFlera motioner tar upp frågan om lokaliseringen av det nyarättsmedicinalverket. I motionerna 1990/91:So48 av BeritLöfstedt m.fl. (s), 1990/91:So49 av m.fl. (fp,m, c, v, mp) och 1990/91:So53 av m.fl. (v) yrkande2 begärs sålunda tillkännagivanden till regeringen om atträttsmedicinalverket skall förläggas till Linköping.Motionärerna hänvisar bl.a. till att samtliga de verksamhetersom föreslås ingå i det nya verket, om än inte alla enheter,redan finns representerade i . En lokalisering tillLinköping skulle därigenom minska de administrativa kostnaderna.En annan fördel är närheten till statens kriminaltekniskalaboratorium. Det hänvisas också till de goda möjligheterna förforskning i Linköping.Frågan om lokalisering av det nya verket berörs inte iproposition 1990/91:93. Som framgått har en särskildorganisationskommitté tillkallats för att medverka i arbetet attgenomföra den nya organisationen. Frågan om lokalisering av dennya myndigheten avses enligt uppgift från socialdepartementetbli behandlad av kommittén.Utskottet gör följande bedömning.Frågor om lokalisering av ny statlig verksamhet eller omomlokalisering av statlig verksamhet bör i vissa fall prövas avriksdagen. Den nya myndighetens centrala verksamhet avsesemellertid bli mycket begränsad -- 4--6 tjänster och, när denrättspsykiatriska verksamheten tillförs rättsmedicinalverket,totalt 7--9 tjänster. Med hänsyn härtill anser utskottet att detbör kunna ankomma på regeringen att, sedanorganisationskommittén övervägt lokaliseringsfrågan och lämnatsitt förslag, besluta om lokaliseringen av det nyarättsmedicinalverket. Utskottet avstyrker därför motionerna1990/91:So48 (s), 1990/91:So49 (fp, m, c, v, mp) och1990/91:So53 (v) yrkande 2.Ledningsfunktionen m.m.Några motioner tar upp ledningsfunktionen för den nyamyndigheten. I motion 1990/91:So52 av och (båda fp) hemställs att som sin meningger regeringen till känna att socialutskottets uttalande omchefskap m.m. i betänkande 1989/90:SoU24 även bör beaktas idetta sammanhang. Motsvarande innebörd har yrkande 1 i motion1990/91:So53 av m.fl. (v). I båda motionernaanförs att andra yrkeskategorier än läkare bör kunna anförtroschefskapet för en rättsmedicinsk enhet.Riksdagen beslutade om nya bestämmelser omledningsansvaret inom hälso- och sjukvården (prop. 1989/90:81,SoU24, rskr. De nya bestämmelserna som återfinns i 14 §hälso- och sjukvårdslagen (1982:763, HSL) träder i kraft den 1juli 1991.Enligt 14 § HSL i dess nya lydelse skall inom denlandstingskommunala hälso- och sjukvården vid en enhet fördiagnostik eller vård och behandling, om det behövs med hänsyntill patientsäkerheten, finnas en särskild läkare medspecialistkompetens som svarar mot den samlade ledningen avverksamheten. En sådan läkare benämns chefsöverläkare. Vidutövande av ledningen skall han i frågor som avser annat ändiagnostik eller vård och behandling av enskilda patienter ellerutseende av patientansvariga läkare följa de föreskrifter somlandstinget kan meddela. Chefsöverläkaren får uppdra åt andrabefattningshavare vid enheten att fullgöra enskildaledningsuppgifter, om de har tillräcklig kompetens ocherfarenhet.Enligt vad som framgår av proposition 1990/91:93 svarar denuvarande föreståndarna vid rättsläkarstationerna för både denadministrativa och den medicinska ledningen. I propositionenpåtalas att ledningsfunktionen därmed redan är organiserad pådet sätt som fr.o.m. kommer att gälla inom storadelar av den offentliga hälso- och sjukvården.