bet · GF01AU2 · 1991-11-05 00:00:00 — Arbetstid, semester och annan ledighet I betänkandet behandlas ett trettiotal motioner från denallmänna motionstiden om frågor rörande arbetstid,semester och annan ledighet. Motioner om arbetstiden rörönskemål om ökad flexibilitet, minskning av arbetsdagen till sextimmar samt läkarnas arbetstidsförhållanden. Motioner påsemesterområdet tar upp frågor om semesterns längd,semesterlönefond samt semesterlönegrundande frånvaro. Motionerpå ledighetsområdet omfattar översyn av ledighetslagarna, nyaledighetsformer samt ökad ledighet för vård av barn. Samtligamotioner avstyrks av utskottet främst med hänvisning tillpågående utredning om flexibla arbetstider ochsemesterlönegrundande frånvaro.Till utskottets betänkande har fogats 2 reservationer samtmeningsyttring . 1990/91:A25 av m.fl. (fp) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätt till föräldraledighet för ett barnsbiologiska far.1990/91:A41 av m.fl. (v) vari yrkas40. att beslutar att arbetstiden förkortas med enkvart enligt vad som anförts i motionen,41. att hos regeringen begär ett förslag om sextimmars arbetsdag för särskilt utsatta grupper av arbetare.1990/91:A223 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att hos regeringen begär förslag som syftar tillatt tillgodose kravet på flexibilitet i arbetslivet ochindividernas valfrihet i enlighet med vad i motionen anförts.1990/91:A268 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det fortsatta arbetet medarbetstidsfrågorna skall syfta till att öka den enskildesmöjligheter till valfrihet och flexibilitet under livscykeln.1990/91:A702 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rätt till förkortning av arbetstiden.1990/91:A703 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en semesterlönefond.1990/91:A704 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att gällandelagstiftning ändras så att rätten till tjänstledighettillförsäkras förälder/motsvarande till psykisktutvecklingsstörd som behöver hjälp vid en sjukdomssituation.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf216.1990/91:A705 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten till tjänstledighet för medverkan isvenskt katastrofbistånd.1990/91:A706 av och () vari yrkas1. att beslutar att utvidga rätten till hel ledighetför vård av barn till dess att barnet fyllt ,2. att beslutar att rätten att förkorta sinarbetstid fram till dess barnet är utvidgas till attgälla alla föräldrar.1990/91:A707 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att hos regeringen begär en översyn avstudieledighetslagen och förtroendemannalagen i enlighet med vadi motionen anförts.1990/91:A708 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts angående semesterersättning vidofrivillig arbetslöshet.1990/91:A714 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter en snabbutredning meduppgift att inrätta en allmän semesterlönefond.1990/91:A715 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om laglig rätt till ledighet för föräldrarvid utvecklingsstörda ungdomars sjukdom.1990/91:A717 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att kortarearbetstid införs, i första hand för småbarnsföräldrar, med20--30 timmars arbetsvecka, för att ge barnen deras rätt tillatt umgås med sina föräldrar.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So226.1990/91:A719 av och () vari yrkasatt beslutar att varje arbetstagare äger rätt attminska sin arbetstid med en kvart om dagen.1990/91:A720 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom arbetstidsförkortning till år 2000.1990/91:A721 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till en plan förminskning av normalarbetsdagen , ,2. att hos regeringen begär förslag till begränsningav flexibla och konjunkturanpassade arbetstider,3. att hos regeringen begär förslag till begränsningav övertiden till högst per år.1990/91:A722 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagstadgad rätt till tjänstledighet för attpröva annat arbete.1990/91:A728 av m.fl. (c, m, fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående behovet av en översyn avledighetslagarna.1990/91:A732 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt till tjänstledighet från arbetet viduppdrag som förtroendevald inom en handikapporganisation.1990/91:A735 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om läkarnas sammanhängandearbetstid.1990/91:A736 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till lag omlaglig rätt att välja kortare arbetstid, 20 eller 30timmar/vecka.1990/91:A741 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utredning av arbetstidslagstiftningen,2. att hos regeringen begär en översyn avledighetslagarna i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:A748 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten till deltidsarbete försmåbarnsföräldrar.1990/91:A758 av och (c, m)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en ändring i semesterlagen såatt dubbel semesterlön inte utges.1990/91:A759 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag om lämpliga åtgärder för att regleraläkararbetstiden på ett med hänsyn till uppgiften rimligt sätt.1990/91:A765 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom rätten till förkortad arbetstid.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So308.1990/91:A769 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagenbeslutar att semesterlagen (1977:480) skall ha den lydelse denhade den 31 mars 1990.1990/91:A772 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen beslutar att utvidga rätten till hel ledighet för vårdav barn till dess att barnet fyllt tre år.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf353.1990/91:A774 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen beslutar återta sitt beslut om förlängd semester ienlighet med vad i motionen anförts.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Fi229.1990/91:A812 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att målet är att alla skall få möjlighettill en arbetstid , vilket ger utrymme fören normalarbetstid per dag.InledningLagstiftning m.m.I det följande ges en summarisk redovisning avarbetstidslagen, semesterlagen samt övriga lagar om rätt tillledighet från arbetet. Vid sidan av lagarna kan finnaskollektivavtal som kompletterar eller ersätter lagreglerna.Arbetstidslagen (1982:673)Lagen innehåller regler för ordinarie arbetstid (iveckan), övertid, nattvila, veckovila och raster m.m. Lagen ärdispositiv, dvs. arbetsmarknadsparterna kan överenskomma omandra villkor i avtal. Arbetstiden för minderåriga finnsytterligare reglerad i arbetsmiljölagen (1977:1160).Semesterlagen (1977:480)Lagen ger arbetstagarna rätt undersemesteråret. Detta löper fr.o.m. t.o.m. den31 mars påföljande år. Rätten till ledighet behöver inte hatjänats in i förväg, men för att få ut semesterlön måstearbetstagaren ha tjänat in sådan lön året före semesteråret, dets.k. Lagens regler innebär alltså attarbetstagarna i vissa fall kan få semesterledighet utansemesterlön. Ändringen från tidigare 25 till nuvarande 27semesterdagar gäller från det semesterår som började den 1 april1991, om inte annat överenskommits.Semesterlönen uppgår till av den lön som arbetstagarenhar uppburit under intjänandeåret. Som semesterlönegrundandefrånvaro räknas bl.a. sjukfrånvaro, föräldraledighet, ledighetför närståendevård och ledighet vid grundläggandesvenskundervisning för invandrare. För sådana frånvarodagarutgår semesterlöneberäkningen från den genomsnittligadagsinkomsten.Vidare innehåller lagen regler om sparande av semester. Underperioden t.o.m. gäller ensärskild lag om rätt att avstå från viss del av semestern.Semesterlagen innehåller såväl dispositiva som tvinganderegler.Lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet förutbildningVillkor för ledighet är att arbetstagaren varit anställd hosarbetsgivaren eller underde samt att studierna har en planmässiguppläggning. Vid ledighet för fackliga studier finns inga kravpå anställningstid. Arbetstagaren avgör i princip själv när haneller hon skall ta ledigt, men arbetsgivaren har rätt att skjutaupp en begärd ledighet. Utbildningens längd begränsas inte ilagen.Lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m.Arbetstagare har som förälder rätt till hel ledighet tillsbarnet har uppnått ett och och rätt attförkorta sin arbetstid tills barnet har uppnått åldereller avslutat det första skolåret. Ledigheten får delas upp påhögst tre perioder för varje kalenderår. Vidare hararbetstagaren rätt till ledighet för den tid då föräldrapenningutgår enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Närarbetstagaren återgår till arbetet behöver han eller hon inteacceptera annan omplacering till följd av ledigheten än sådansom ligger inom ramen för anställningsavtalet.Lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissaföreningsuppdrag inom skolan, m.m.Sådan ledighet förutsätter att arbetstagaren tillhör en ideellförening som åtagit sig att på uppdrag av en kommun medverka iskola eller fritidsverksamhet. Arbetstagaren får vara ledighögst per kalenderår.Lagen (1986:163) om rätt till ledighet för svenskundervisningför invandrareVillkor för denna ledighet är att arbetstagaren har blivitantagen till svenskundervisning för invandrare (sfi).Lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet förnärståendevårdDenna lag som trädde i kraft innebär rätt tillersättning och ledighet i samband med att en svårt sjuk personvårdas av en närstående. Ersättning och ledighet gäller högst 30dagar sammanlagt för varje person som vårdas. Arbetstagaren kanha hel ledighet eller förkorta arbetstiden till hälften ellertill tre fjärdedelar, varvid ersättning utgår i förhållande tillledigheten.Ledighet i annan lagstiftningUtöver nu nämnda lagar finns bestämmelser om ledighet i annanlagstiftning. Enligt förtroendemannalagen (1974:358) har fackligförtroendeman rätt till den ledighet som erfordras för detfackliga uppdraget. Medbestämmandelagen (1976:580) ger rätt tillskälig ledighet för deltagande i förhandlingar. Iarbetsmiljölagen (1977:1160) finns bestämmelse om ledighet förskyddsombud. Vidare ger anställningsskyddslagen (1982:80)uppsagd arbetstagare rätt till skälig ledighet för att söka nyttarbete.Beträffande frånvaro för värnpliktstjänstgöring och föroffentliga uppdrag finns särskilda lagar och avtal.FrånvaroDen totala frånvaron från arbetsplatserna mäts bl.a. genomSCBs arbetskraftsundersökningar, , i vilka ett urval på18 000 personer intervjuas . Frånvaron från arbetet,vilken mäts som frånvaro under hela och under del av mätveckan,uppgick till drygt en miljon personer. Tabell 1visar att semester är den vanligaste frånvaroorsaken;genomsnittligt var av de sysselsatta frånvarande på grund avsemester medan var frånvarande på grund av sjukdom.Frånvaron för vård av barn uppgick genomsnittligt till av desysselsatta, varvid männens frånvaro uppgick till ochkvinnornas till . Enligt arbetstidskommitténs betänkande, SOU1989:53, Arbetstid och välfärd är det helt klart att frånvaron iSverige är den högsta i den industrialiserade västvärlden.Tabell 1. Frånvaro från arbetet under hela eller delav mätveckan fördelad efter kön och frånvaroorsak (exkl.frivecka/fridagar på grund av arbetstidens förläggning).ÅrsmedeltalFrånvaroorsaker Båda könen Män Kvinnor(1 000-tal ochprocent avsysselsatta)Sjukdom 329 () 145 () 183 ()Semester 403 () 208 () 195 ()Värnplikt 18 () 19 () 0 ()Vård av barn 174 () 27 () 147 ()Studier 54 () 20 () 33 ()Annan tj.ledighet 39 () 19 () 19 ()Arbetsmarknadsskäl 39 () 21 () 18 ()Övriga orsaker 13 () 8 () 6 ()Summa 1 070 () 468 () 602 ()Källa: SCB, Arbetskraftsundersökningar.Beredningsarbete i arbetstidsfrågorRegeringen beslutade att tillsätta en särskildutredare för att undersöka om mer flexibla regler för arbetstidoch semester bör införas i svensk lagstiftning samt för att seöver semesterlagens regler om semesterlönegrundande frånvaro.Enligt direktiven (dir. 1991:7) gäller utredningsuppdragetföljande.Mer flexibla arbetstidsreglerUtredaren bör undersöka möjligheterna att öka flexibiliteten iarbetstids- och semesterlagstiftningen så att löntagarnasinflytande över den egna arbetstiden och möjligheterna till enrationell produktion kan öka.En väg som utredaren därvid bör pröva är att införabestämmelser om en årsarbetstid. En övergång till årsarbetstidskulle beröra både arbetstids- och semesterlagen. Utredaren börundersöka om det är lämpligt att föra samman dessa lagar i enlag. Om en sådan lösning inte förordas bör utredaren i ställetundersöka möjligheterna att åstadkomma flexibilitet inom ramenför nu befintliga lagar. Det kan ske genom förändradebestämmelser i sak eller genom att semesterlagen görs dispositivså att det blir möjligt att träffa kollektivavtal om merflexibla arbetstids- och semesterregler.Oberoende av vilken lösning utredaren väljer måste detsjälvfallet även finnas bestämmelser som på olikasätt begränsar arbetstidsuttaget och garanterar arbetstagarnamöjlighet till vila och rekreation. Skyddet för arbetstagarna idetta hänseende måste upprätthållas.Utredaren bör också föreslå hur sådana begränsningsregler börvara utformade samt anvisa hur man skall lösa de problem som kanuppstå vid övergången till ett eventuellt nytt system.En allmän utgångspunkt för uppdraget är att de enskildaarbetstagarna bör ges bättre möjligheter att påverka sinaarbetstider och sin semester. Utredaren bör t.ex. undersökadels om man bör skapa möjligheter för arbetstagare att ta uten del av semestern i form av arbetstidsförkortning , dels om man bör öka möjligheterna att varieraarbetstiden och semestern från till ett annat.Förutom den tidigare nämnda om semester harSverige godkänt konvention (nr 47) om arbetstidensförkortning . Åtagandena enligt de bådakonventionerna skall självfallet beaktas av utredaren.Utredaren bör redovisa uppdraget i denna del senast den 31mars 1992.Semesterlönegrundande frånvaroUtredaren bör ta reda på om det faktiskt förhåller sig så attsmå företag har oproportionerligt stora kostnader försemesterlönegrundande frånvaro. Kartläggningen bör särskilt visahur det förhåller sig när det gäller de mest betydandeanledningarna för semesterlönegrundande frånvaro, nämligensjukdom och ledighet för vård av barn. En särredovisning börockså göras beträffande ledighet för grundläggandesvenskundervisning för invandrare. Utredaren bör därvid ta delav den kartläggning som hargenomfört.Utredaren bör därefter, utan att inskränka löntagarnas rätttill ersättning, föreslå ändringar i regelsystemet. Ändringarnaskall dels åstadkomma en mer rättvis fördelning mellan olikaarbetsgivare, dels hindra att en enskild arbetsgivare drabbasorimligt hårt i samband med en rehabilitering. Vidare skallutredaren föreslå ändringar i semesterlagen som gör det möjligtför den som är tjänstledig från en anställning för att fullgöraett uppdrag och som därvid förlorar en eller flera semesterdagarmed lön att kunna spara samma antal semesterdagar som han annarsskulle ha haft rätt att spara. Reglerna bör utformas så att deinte leder till överkompensation för arbetstagarna.Utredaren bör redovisa uppdraget i denna del senast den 1 juli1991. ArbetstidsreformerFrågan om generella arbetstidsreformer tas upp i elvamotioner.I motionerna A223 av liberalerna, A741 av SonjaRembo m.fl. (m) och A268 av m.fl. (m) pekaspå behovet av ökad flexibilitet och valfrihet i arbetstiderna.Det anförs att en flexibel arbetstid är ett sätt att anpassa delediga arbetstillfällena till arbetskraftens önskemål, så attuppkomna vakanser snabbare fylls. Flexibilitet är således enförutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad. Möjligheternaför den enskilde att finna en arbetsplats som kan erbjuda justde arbetstider som efterfrågas kommer att öka. Därigenommöjliggörs individuell planering av arbetstiden med hänsyn tillfamiljeförhållanden, ideellt arbete, studier etc. Olikalösningar kommer att sökas under olika faser av livscykeln.Vänsterpartiet anför i motionerna A41 och A721 attsextimmarsdagen måste införas . Motionärerna anser attsextimmarsdagen är nödvändig bl.a. för att barn skall få chansenatt umgås mer med sina föräldrar och för jämställdheten.Flexibla och konjunkturanpassade arbetstider bör begränsas.Vidare begärs att övertiden begränsas till högst perår. Som en delreform kan emellertid arbetstiden förkortas med enkvart . Beträffande särskilt utsattagrupper av arbetare bör regeringen återkomma med förslag.I motion A812 av och (båda c)anförs att målet är att alla skall få möjlighet till enarbetstid vilket ger utrymme för ennormalarbetstid på . Som ett led i införandeav förkortad arbetstid bör försöksverksamhet påbörjas medkortare arbetsdag för vårdpersonal och småbarnsföräldrarmed bibehållen lön.I motionerna A717 av m.fl. (mp), A719 av AnitaStenberg och (båda mp), A720 av m.fl. (mp),A736 av m.fl. (mp) samt A765 av m.fl.(mp) begärs att arbetstiden förkortas, främst med hänvisningtill barnens och familjernas behov. Laglig rätt att välja 20eller i arbetstid med motsvarande lägre lönbör föreslås av regeringen. En allmän 30-timmarsvecka bör varagenomförd . Denna förkortning kan exempelvis gå tillså att varje arbetstagare äger rätt att minska sin arbetstid meden kvart eller från år 1992.Utskottet gör för sin del följande överväganden.Utredningsuppdraget beträffande mer flexibla arbetstidsreglerhar redovisats ovan. Utskottet, som under hand har informeratsig om det pågående utredningsarbetet, ser positivt på denprocess som inletts. Utvecklingen mot flexibilitet ochvalfrihet i arbetstiden kan förväntas medföra sådana positivakonsekvenser för den enskildes planering av arbetsliv,familjeliv, studier etc. som motionärerna pekat på. Vidare börflexibla arbetstider kunna främja jämställdhet mellan kvinnoroch män. Även inom produktionen kan det finnas önskemål omvarierat arbetstidsuttag. Utskottet har noterat att den pågåendeutredningen arbetar efter förutsättningen att överenskommelser iarbetstidsfrågor mellan arbetsgivare och arbetstagare bör ske sålokalt som möjligt.Från utskottets synpunkt finns det inte någon motsättningmellan strävandena mot kortare arbetstid i olika former och ettsystem med ökad flexibilitet i arbetstidsfrågor. En ökadflexibilitet kan däremot innebära att krav på generellarbetstidsförkortning eller utökad ledighet blir mindreaktuella.Med hänvisning till det anförda bör de i sammanhanget upptagnayrkandena i motionerna A41 (v), A223 (fp), A268 (m), A717 (mp),A719 (mp), A720 (mp), A721 (v), A736 (mp), A741 (m), A765 (mp)och A812 (c) inte påkalla någon åtgärd.Frågor om läkarnas arbetstider tas upp i motion A735 avIngrid och (båda fp) samt imotion A759 av (). Motionärerna påvisar att detförekommer att läkare har arbetspass på omkring . Dettainnebär dels dålig arbetsmiljö för personalen, dels en negativfaktor för patientsäkerheten. Dessa problem borde ha kunnatlösas avtalsvägen, men så har inte skett. Om förhållandena inteändras, aktualiseras åtgärder som arbetstidsregleringenligt motionärerna.Utskottet är medvetet om att de i motionerna nämndaarbetstidsproblemen kan förekomma. Såväl arbetarskyddsstyrelsensom har uppmärksammat situationen. En förändringhar emellertid inträtt i och med det centrala avtal --specialbestämmelser för läkare -- som träffades mellanLandstingsförbundet och . Dels innehålleravtalet vissa riktlinjer för läkararbete , delsöppnas möjligheter för lokala överenskommelser om hurarbetstiden skall förläggas. De båda nämnda organisationernaförsöker på olika sätt att stödja lokala förändringar. Bl.a. kannämnas att har uppdragit åt Spri(Sjukvårdens och socialvårdens planerings- ochrationaliseringsinstitut) att ta fram olika modeller förschemaläggning med bättre förlagd jourtid. De olikaschemamodellerna har sedan spritts till landstingen,akutsjukhusen m.m. Med hänvisning till det anförda börmotionerna A735 (fp) och A759 (m) inte påkalla någonriksdagsåtgärd.SemesterfrågorI två motioner begärs återgång till 25 dagars semester.Folkpartiet liberalerna yrkar i motion A774 -- med motiveringi motion Fi229 -- att återtar sitt beslut om förlängdsemester. Den sjätte semesterveckan bör ej genomföras enligtmotionärerna och därför bör det första steget med två dagarssemesterförlängning rivas upp.I motion A769 av m.fl. (m) begärs attsemesterlagen (1977:480) återgår till den lydelse den hade den31 . Motionärerna anser att såväl en sjättesemestervecka som det första steget med två dagars förlängningär alltför kostsamma för den svenska ekonomin i detta kritiskaläge. Vidare hävdar motionärerna att önskemål om arbetstid,semesterlängd och liknande så långt möjligt bör avgöras av deenskilda individerna . Individuella arbetstids- ochsemesteravtal kan komplettera lagar och avtal.Utskottet vill hänvisa till att den tidigare nämndautredningen (se avsnittet Beredningsarbete i arbetstidsfrågor)bl.a. prövar om det går att införa bestämmelser om enårsarbetstid, vilket skulle beröra såväl arbetstidslagen somsemesterlagen. Med anledning härav bör motionerna A769 (m) ochA774 (fp) inte föranleda någon åtgärd.I motion A714 av m.fl. (v) samt i motionA703 av och (båda s) begärsutredning om en semesterlönefond. En sådan fond skulleförbättra de lågavlönades ekonomiska möjligheter till semester.Detta är en rättvisefråga men innebär också en investering avsamhället för att motverka utslagning. Möjligheterna attfinansiera en semesterlönefond borde enligt motion A703 varagoda.Frågan om utredning av en semesterlönefond har avstyrkts avutskottet tidigare, bl.a. med hänvisning tillpågående utredningsarbete. har gjort sammaställningstagande. Med hänvisning till att utskottet har enannan uppfattning än motionärerna i fråga om lämpligheten av ensemesterlönefond avstyrks motionerna A703 (s) och A714 (v).I två motioner berörs frågor om semesterlönegrundandefrånvaro.I motion A708 av och (bådas) anförs att semesterlagen bör ändras så att ofrivilligarbetslöshet blir semesterlönegrundande. För finansiering avreformen kan det vara lämpligt att inrätta en riskfond. Dettautesluter inte att även andra finansieringssätt kan övervägas.Semesterersättning vid ofrivillig arbetslöshet är en angelägenrättvisereform, som bör utredas omedelbart.Karin () och () föreslår i motionA758 sådan ändring i semesterlagen att sjukdom, föräldraledighetoch närståendevård inte längre utgör semesterlönegrundandefrånvaro. Därigenom skulle semesterlagen stramas upp ochförenklas. Den nuvarande ordningen innebär enligt motionärernaatt de som är frånvarande favoriseras i förhållande till dem somarbetar. Vidare blir arbetsgivaren belastad med att betaladubbel semesterersättning; dvs. både till den frånvarande ochtill vikarien.Frågan om arbetslöshet som semesterlönegrund har behandlats avutskottet tidigare -- senast i utskottets betänkande1989/90:AU21. Utskottet har bl.a. redovisat semesterkommitténsuppfattning (SOU 1988:54 Om semester) att semesterlagen även ifortsättningen bör bygga på ett avtalsförhållande mellanarbetsgivare och arbetstagare och att semesterlagen därför intebör innehålla bestämmelser för arbetslöshet. I avvaktan påregeringens fortsatta beredning av semesterfrågorna avstyrkteutskottet motionsförslaget.I det nämnda betänkandet 1989/90:AU21 har utskottet vidarekonstaterat att nuvarande regler för semesterersättning innebärproblem för företag med få anställda, t.ex. vidgraviditetsledighet eller långvarig sjukfrånvaro. Dettaförhållande kan medföra att småföretagare av ekonomiska skälavstår från att t.ex. anställa unga kvinnor i barnafödandeåldrar.