bet · GE01NU26 · 1991-03-05 00:00:00 — Vissa anslag inom område 1990/91NU26ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1990/91:100 (budgetpropositionen) bilaga 5() punkterna B6 och B 7 (bidrag till vissainternationella organisationer) och E1--E3 (utrikeshandel ochexportfrämjande),dels -- helt eller delvis -- fem motioner med anknytning till dessaanslag.Företrädare för exportkreditnämnden (EKN) har inför utskottet lämnatuppgifter om EKNs verksamhet. Utskottet tillstyrker regeringens förslag på alla punkter. Dessa gälleranslag och bemyndiganden m.m. beträffande organisationer för internationellhandel och råvarusamarbete, internationell råvarulagring, kommerskollegium,exportfrämjande verksamhet och exportkreditnämnden. Utskottet avstyrker enmotion (mp) om oförändrat anslag till och tre motioner (fp; c) omliberalare regler för exportkreditgarantigivningen så att framför allt affärerpå underlättas. Vidare avstyrks en motion (v) om att riktlinjerna förgarantigivningen borde innefatta hänsyn även till biståndspolitiska mål; denföljs upp i en reservation. I proposition 1990/91:100 bilaga 5 har regeringen -- efter föredragning avstatsrådet -- framlagt förslag om anslag m.m. under tredjehuvudtiteln. Under här angivna punkter föreslås följande:B 6. Organisationer för internationell handel och råvarusamarbete m.m.(s. 36--38)att till Organisationer för internationell handel ochråvarusamarbete m.m. för /92 anvisar ett förslagsanslag på9253000 kr.B 7. Internationell råvarulagring (s. 38)att till Internationell råvarulagring för /92anvisar ett förslagsanslag på 2000000 kr.E 1. (s. 196--200)att riksdagen1. godkänner att den huvudsakliga inriktningen för verksamheten inomkommerskollegium skall vara i enlighet med vad föredragande statsrådet harförordat i avsnittet Förslag,2. till för /92 anvisar ett ramanslag på50487000 kr.E 2. Exportfrämjande verksamhet (s. 201--207)att riksdagen1. till Exportfrämjande verksamhet för /92 anvisar ettreservationsanslag på 259815000 kr.2. bemyndigar regeringen att medge att utfästelser om stöd till svenskprojektexport får lämnas till ett belopp på högst ,3. bemyndigar regeringen att medge att utfästelser om stöd tillkonsultexport får lämnas till ett belopp på högst 8000000 kr.E 3. , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar (s. 207--213)att riksdagen1. medger att det av medgivna högsta betalningsansvaret förexportkreditgarantier fastställs till . för N-garantier ochtill . för LT-garantier,2. medger att staten åtar sig betalningsansvar i form av statsgaranti förinvesteringar i utlandet till ett belopp av högst ,3. bemyndigar regeringen att medge att EKN från /92 och tillsvidare får uppta lån i utländsk valuta till ett motvärde av högst1000000000 kr.,4. till , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar [för] /92 anvisar ett förslagsanslag på1000 kr. De motioner som behandlas här är följande:1990/91:N234 av m.fl. (mp) vari -- med motivering i motion1990/91:U215 -- yrkas att med avslag på proposition 1990/91:100bilaga 5 punkt B 6 till Organisationer för internationell handel ochråvarusamarbete m.m. för /92 anvisar ett förslagsanslag på6515000 kr., dvs. mindre än som föreslås i propositionen.1990/91:N319 av och () vari yrkas attriksdagen1. hos regeringen begär förslag om ökning av kreditvolymen hosexportkreditnämnden i enlighet med motionens förslag,2. hos regeringen begär förslag, i enlighet med vad i motionen anförts, omändring av regelsystemet för exportkreditnämnden så att möjlighet ges att tamed experter från andra länder då projekt granskas.1990/91:N324 av m.fl. (c) vari -- med motivering i motion1990/91:T251 -- yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om exportkreditgarantigivning.1990/91:N358 av m.fl. (v) vari -- med motivering i motion1990/91:U258 -- yrkas att beslutar att exportkreditnämnden skallbeakta biståndsmålen vid kredit[garanti]givning till u-länder.1990/91:N371 av m.fl. (fp) såvitt avser yrkandet (2) -- medmotivering i motion 1990/91:U532 -- att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utökade statliga kreditgarantier. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.I budgetpropositionen föreslås (bil 5 s. 36--38) ett anslag av drygt9milj.kr. till Organisationer för internationell handel och råvarusamarbetem.m. Större delen härav, nära 6 milj.kr., avser bidrag till (detallmänna tull- och handelsavtalet). har utvecklats till det centralaorganet för internationella handelsförhandlingar och för fastställande avnormer för internationella handelsförbindelser. Bidraget till tas ihuvudsak ut på basis av de avtalsslutande ländernas andel av världshandeln.Slutförandet av GATTs s.k. Uruguayrunda och en införd systematiskgranskning av de enskilda ländernas handelspolitik motiverar den höjning avbidraget till om ca 1,3 milj.kr. som ingår i beräkningarna.Den föreslagna ökningen av bidraget till bör inte medges, hävdarmiljöpartiet de gröna i motion 1990/91:N234. Motionärerna åberopar ett beslutav som innebar liberalisering av importen av äpplen ochpäron. Beslutet var, menar motionärerna, ett exempel på hur GATTs regler kanutgöra hinder för en effektiv hälso- och miljöpolitik.Riksdagen avslog en motion (mp) med samma syfte. Utskottet lämnadehärvid en kort redogörelse för och dess finansiering. Det erinrades om attSverige har gjort vissa åtaganden om stöd till samarbetet i . Dessaåtaganden kan inte frångås från svensk sida, framhöll utskottet och underströkvikten av att arbetet för frihandel bedrivs i oförminskad omfattning(1988/89:NU19 s. 4).GATTs regelverk har tillkommit i syfte att främja den globala frihandeln.Uttryckliga undantagsbestämmelser i tillåter emellertid ett enskilt landatt tillämpa importrestriktioner för skydd av hälsa och miljö avseende det egnalandet. Miljöfrågor har kommit att tilldra sig ökat intresse inom . Dettagäller t.ex. de diskussioner som inom Uruguayrundans jordbruksförhandlingarförs om möjligheten att av miljöskäl lämna stöd till vissa odlingstyper. Vidarehar tillsammans med övriga EFTA-länder föreslagit en översyn iGATT av sambanden mellan miljöpolitik och handelspolitik.Utskottet intar samma ståndpunkt nu som förra gången när frågan om bidragtill behandlades. Regeringens förslag tillstyrks således, och motion1990/91:N234 (mp) avstyrks.Vad som i budgetpropositionen (s. 38) anmäls om internationellråvarulagring ger inte utskottet anledning till någon erinran. Regeringensförslag om anslag tillstyrks i denna del.Utrikeshandel och exportfrämjandeKommerskollegium är central förvaltningsmyndighet med uppgift atthandlägga frågor om handelspolitik och utrikeshandel samt vissa frågor isamband med näringsrättsliga regleringar och inrikeshandel. På förslag avkollegiet förordar regeringen nu en översyn med sikte på att ansvarsgränsernamellan vissa myndigheter med uppgifter på det näringspolitiska området skallpreciseras. Av en beräknad utgiftsminskning om under perioden1991/92--1993/94 föreslås att skall återföras till anslaget.Verksamheten kommer att till stor del präglas av dehandelspolitiska konsekvenserna av ett utvidgat Europasamarbete och avuppföljningen av GATTs Uruguayrunda. Utskottet tillstyrker regeringens förslagom anslag till kommerskollegium av ca 50,5 milj.kr. Likaså ställer sigutskottet bakom vad regeringen har uttalat om den huvudsakliga inriktningen avkollegiets verksamhet.Under anslaget till exportfrämjande verksamhet beräknas medel för det slagsverksamhet som exportråd antingen självt utövar eller planerar ochleder inom handelssekreterarorganisationen och utrikesrepresentationen.Anslaget för /92 är beräknat till ca 260 milj.kr. Vidareföreslås bemyndiganden för regeringen att intill belopp av högst 35 milj.kr.resp. högst 8 milj.kr. göra utfästelser om stöd till svensk projektexport ochtill konsultexport. Utskottet tillstyrker här angivna förslag beträffandeexportfrämjande verksamhet. Motionsyrkanden rörande svenskhandelsrepresentation i de baltiska republikerna tar utskottet upp i ett senarebetänkande (1990/91:NU36).ExportfinansieringExportkreditnämnden () har till uppgift att genom utfärdande av garantierpå statens vägnar främja svensk export. En garanti utgör en försäkring somskyddar svenska företag mot vissa förluster vid exportaffärer och investeringarutomlands. , täckande av vissa skadeersättningarföreslår regeringen ett formellt belopp av 1000kr. Vidare begär regeringenvissa medgivanden och bemyndiganden. Ett av dessa gäller betalningsansvar iform av statsgaranti för investeringar i utlandet till ett belopp av högst 2miljarder kronor, vilket innebär en höjning jämfört med tidigare. Utskottettillstyrker här angivna förslag beträffande EKN.De motioner rörande exportfinansiering som behandlas i detta betänkandesyftar till att reglerna för EKN skall liberaliseras så att svensk export tillframför allt och underlättas och att exporten därmed gynnaräven de berörda mottagarländerna.Riksdagen fattade beslut om riktlinjer för statlig garantigivninggenom EKN (prop. 1989/90:44, 1989/90:NU19). Regeringens förslag, som riksdagengodtog, syftade till att systemet skulle renodlas i fråga ombedömningsgrunderna. Garantigivningen sker sålunda inom två system, nämligenN-systemet (normalgarantier) och LT-systemet (Long Term-garantier). Gemensamtför de båda systemen är målet att verksamheten skall gå ihop; för LT-systemetgäller detta åtminstone . Det innebär att EKNs uppgift är att genombedömning av länders och företags kreditvärdighet minimera förlustrisken.Skillnaden mellan de båda systemen gäller förutsättningarna förmåluppfyllelsen. Bedöms riskernas överblickbarhet och spridning varatillfredsställande skall garanti kunna utfärdas inom N-systemet. Vid mer osäkraförutsättningar görs prövningen inom LT-systemet. Härvid görs först enbedömning av risken. Om denna anses acceptabel prövas samhällsintresset i vadavser garantins bidrag till uppnående av vissa inhemska industripolitiska mål.Riktlinjerna föreskriver inte någon bedömning av huruvida affären bidrar tillandra i och för sig angelägna samhällsintressen.Vid utskottsbehandlingen avgavs en reservation (vpk, mp), i vilkenförespråkades vidgade samhällshänsyn inom ramen förexportkreditgarantisystemet. Reservanterna ansåg sålunda att garantigivningenskulle kunna komplettera befintliga politiska medel, t.ex. för att främjasysselsättning och regional utveckling men också för att hindra viss export avvaror och kunnande, exempelvis på krigsmaterielområdet. I en reservation (fp,c, mp) rörande miljögarantier anfördes att det statliga systemet förexportkreditgarantier torde vara ett ändamålsenligt medel att stimulera exportav miljöteknik.En ökning av täckningsgraden för exportkreditnämndens garantier, så attnämnden skulle kunna försäkra en affär upp till samma nivå -- -- somkonkurrentlandet , påfordras i motion 1990/91:N319(c). Motionärernapekar på att EKNs garantier endast uppgår till och menar att detta skaparolikheter i konkurrenshänseende mellan de båda länderna. Motionärerna tarfrämst sikte på garantier som lämnas för affärer på Polen.Enligt vad utskottet har inhämtat kan EKN i likhet med den motsvarande tyskagarantimyndigheten försäkra av en affär. Detta hindrar inte atten lägre täckningsgrad kan komma i fråga. Valet av nivå styrs -- såsom harantytts i det föregående -- av riskbedömningen och kan skilja mellan olikaländer och mellan olika affärer. I fråga om investeringsgarantier gäller sedanden enligt en beslutad ändring (SFS 1990:1113) iförordningen (1987:861) om investeringsgaranti en viss utvidgning avgarantitäckningen. Ytterligare en förbättring avser ramen förinvesteringsgarantierna; i budgetpropositionen föreslås -- såsom har framgått idet föregående (s. 5) -- en ram om , vilket innebär enfördubbling jämfört med tidigare. Förslaget är föranlett av den ökadeefterfrågan som väntas följa av stigande svenska investeringar, främst iCentraleuropa och Östeuropa.Polen har stora skulder till olika länder och har träffat överenskommelsermed den s.k. och () som går ut påatt skulder skall omförhandlas. Svenska staten har genom EKN fordringarpå som uppgår till ca . EKN lämnar somen följd av nyssnämnda åtaganden garantier för affärer på detta land menendast för affärer av begränsad omfattning. I samband med den omförhandling somgörs inom har EKN i fråga om affärer på påtagit sig ettkreditengagemang om 250 milj.kr. Vad EKN bl.a. granskar är i vilkenutsträckning betalar förfallna skulder efter det s.k. avbrottsdatum somfastställs i samband med omförhandlingarna. Täckningsgraden för exportaffärermed är normalt 85 %.I samband med behandlingen av proposition 1989/90:44 uppmärksammade utskottet(1989/90:NU19 s. 10) att riktlinjerna i vissa fall kunde leda till olikheter ikonkurrensförutsättningarna för svenska exportföretag jämfört med företag iandra länder. Enligt vad utskottet har inhämtat gör i internationellasammanhang försök att få till stånd en premiepolitik som är riskbaserad ochdärmed åstadkomma en minskning av garantigivningens snedvridande effekter.Utskottet har här lämnat en sammanfattande redogörelse för de riktlinjer förEKN som har ställt sig bakom. Utskottet konstaterar att vissaförbättringar gäller för de risker som kan täckas genom EKNsinvesteringsgarantisystem. Utskottet utgår från att dessa också kan kommasvenska investeringar i till godo. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet det nu behandlade yrkandet i motion 1990/91:N319 (c).I samma motion framförs ett önskemål om en ändring i reglerna för EKN sommedger anlitande av experter från det berörda landet i samband medprojektgranskning. Även detta förslag gäller i första hand exportaffärer medPolen och siktar till att projekt som i något avseende är bristfälliga skallkunna rensas bort på ett tidigt stadium och därmed att EKNs risker skallminskas.Enligt vad utskottet har erfarit lämnar stöd tillPolen genom en regeringskredit. Urvalet av de projekt som avses blifinansierade härigenom görs av en grupp med företrädare för de båda länderna.Sveriges exportfinansiering genom garantigivning sker uteslutande genom EKN. OmEKN konstaterar att det i ett projekt ligger en regeringsgaranti i botten utgårmyndigheten från att projektet i fråga har prioritet. EKNs verksamhet äremellertid inte inriktad på projektgranskning i ordets egentliga bemärkelse.EKN har för övrigt möjlighet att anlita den expertis som nämnden finnerlämplig, dvs. även experter från det land som garantin avser.Utskottet finner inte någon åtgärd från sida påkallad medanledning av det nu berörda yrkandet i motion 1990/91:N319 (c), vilket alltsåavstyrks.EKN borde få direktiv att prioritera garantier för investeringar ikommunikationer inom och till och de baltiska republikerna, ärinnebörden i motion 1990/91:N324 (c). En väl fungerande infrastruktur är,framhåller motionärerna, av central betydelse för utvecklingen i dessa stater.Utskottet vill liksom motionärerna understryka betydelsen av en välfungerande infrastruktur. I det föregående har en redogörelse lämnats för deriktlinjer som gäller för exportkreditgarantier och investeringsgarantier. Detförhållandet att nu även s.k. systemskiftesrisker täcks och att ramen förinvesteringsgarantier föreslås bli vidgad till dubbla det hittillsvarandebeloppet, dvs. från till , möjliggör ökadgarantigivning. Något uttalande av med anledning av motionsyrkandetär, enligt utskottets mening, inte erforderligt. Motion 1990/91:N324 (c)avstyrks.Utökade statliga kreditgarantier är ett önskemål som förs fram i motion1990/91:N371 (fp). EKN borde se betydligt mer positivt än på svenskakreditgarantier för investeringar i , säger motionärerna och har därvidfrämst miljövårdande och energibesparande investeringar i åtanke. De församtidigt fram tanken att det bör övervägas om hela eller delar av den polskaskulden till borde efterskänkas.Den fråga om statlig kreditgarantigivning som tas upp i denna motion ärnärbesläktad med dem som har behandlats i det föregående. Frågan om Polensskulder behandlas i . Enligt vad utskottet harerfarit kan resultatet härav komma att bli en nedskrivning av skulderna. Motion1990/91:N371 (fp) avstyrks i berörd del.EKNs regler borde innefatta möjlighet att beakta biståndsmål vidgarantigivningen, heter det i motion 1990/91:N358 (v). Motionärerna riktarkritik mot att handelspolitiken är inriktad på det kommersiella intresset medandäremot föga hänsyn tas till möjligheten att genom styrning av svensk exportkunna tillgodose intresset av demokrati i mottagarlandet.I det föregående har en redovisning av reglerna för exportfinansiering genomgarantigivning lämnats. För biståndsverksamhet finns särskilda organ, främststyrelsen för internationell utveckling (SIDA) och beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS).Utskottet vidhåller sin uppfattning att det är önskvärt med en renodling avexportkreditgarantisystemet. Enligt utskottets mening bör sålunda finansieringav export med biståndspolitisk inriktning även i fortsättningen hanteras inomandra system, skilda från det som tillämpas av EKN. Med det sagda avstyrkerutskottet motion 1990/91:N358 (v). beträffande organisationer för internationell handel ochråvarusamarbete m.m.att med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga 5 punkt B 6 ochmed avslag på motion 1990/91:N234 till Organisationer för internationellhandel och råvarusamarbete m.m. för /92 under tredjehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 9253000kr.,2. beträffande internationell råvarulagringatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga 5 punkt B 7 tillInternationell råvarulagring för /92 under tredjehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 2000000kr.,3. beträffande kommerskollegiumatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga 5 punkt E 1momenten 1 och 2dels godkänner i propositionen angivna riktlinjer för verksamheten inomkommerskollegium,dels till för /92 anvisar ettramanslag på 50487000kr.,4. beträffande exportfrämjande verksamhetatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga 5 punkt E 2a) till Exportfrämjande verksamhet för /92 under tredjehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 259815000kr.,b) bemyndigar regeringen att medge att utfästelser om stöd till svenskprojektexport får lämnas till ett belopp av högst 35000000kr.,c) bemyndigar regeringen att medge att utfästelser om stöd tillkonsultexport får lämnas till ett belopp av högst 8000000kr.,5. beträffande exportkreditnämndenatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga 5 punkt E 3a) medger att det av medgivna högsta betalningsansvaret förexportkreditgarantier fastställs till . för N-garantier ochtill . för LT-garantier,b) medger att staten åtar sig betalningsansvar i form av statsgaranti förinvesteringar i utlandet till ett belopp av högst ,c) bemyndigar regeringen att medge att exportkreditnämnden från budgetåret1991/92 och tills vidare får uppta lån i utländsk valuta till ett värdemotsvarande högst ,d) till , täckande av vissa utgifter förskadeersättningar för /92 under tredje huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,6. beträffande täckningsgraden för exportkreditnämndens garantieratt avslår motion 1990/91:N319 yrkande 1,7. beträffande anlitande av experteratt avslår motion 1990/91:N319 yrkande 2,8. beträffande garantier för investeringar i kommunikationeratt avslår motion 1990/91:N324,9. beträffande utökade statliga kreditgarantieratt avslår motion 1990/91:N371 yrkande 2,10. beträffande biståndsmål vid garantigivningenatt avslår motion 1990/91:N358.res. (v)den 5 mars 1991På näringsutskottets vägnarLennart PetterssonNärvarande: (), Per (), (), (),(), Bo Finnkvist (s), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Biståndsmål vid garantigivningen (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjar med "Utskottetvidhåller" och slutar med "motion 1990/91:N358 (v)" bort ha följande lydelse:Det är enligt utskottets uppfattning angeläget attexportkreditgarantisystemet också kan innefatta hänsyn till olikasamhällsintressen. EKN bör vid garantigivningen särskilt beakta mottagarlandetsförhållanden med avseende på de biståndspolitiska målen, bland vilka ingår atten demokratisk utveckling skall främjas. bör besluta om en ändring avEKNs riktlinjer i enlighet med kravet i motion 1990/91:N358(v). Utskottettillstyrker alltså motionen.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande biståndsmål vid garantigivningenatt med bifall till motion 1990/91:N358 (v) beslutar attriktlinjerna för exportkreditgarantigivningen även skall innefatta hänsyn tillbiståndspolitiska mål.Särskilda yttranden1. Organisationer för internationell handel och råvarusamarbete m.m. (mom. 1)() anför:Miljöpartiet de gröna betraktar en vidgning av det internationella samarbetetmellan likaberättigade, självständiga stater och mellan enskilda människor somen oundgänglig grundval i arbetet på att rädda vår gemensamma jord frånekologiska katastrofer och krigets fasor. Det är därför viktigt att Sverigestödjer organisationer med denna inriktning.Det kan emellertid konstateras att kravet på likaberättigande inte alltid ärtillräckligt för att en handel på lika villkor skall kunna åstadkommas. bedriver verksamhet i och handel med på ett sättsom allvarligt skadar dessa länders ekologiska system och exploaterarmänniskorna där. I fråga om har strävan mot en global frihandel i interinga utsträckning kommit att stå i konflikt med intresset att hindra ekologiskoch social dumpning, till skada för människor och miljö i såväl de importerandesom de exporterande länderna.Det är därför med tillfredsställelse som jag nu noterar de initiativ i GATTsom har tagits av EFTA-länderna i fråga om handel och miljö. Jag utgår från attSverige därvid driver frågan på ett sådant sätt att hänsynen till miljön --globalt, regionalt och lokalt -- och till människors hälsa i fortsättningenblir riktningsgivande i GATT-samarbetet.2. (mom. 5)() anför:Vid näringsutskottets behandling av riktlinjerna för statliggarantigivning vid export förde det grönas representant fram vissakritiska synpunkter mot regeringens förslag. I en reservation (vpk, mp)betonades behovet av vidgade samhällshänsyn inom ramen förexportkreditgarantisystemet. Garantigivningen skulle sålunda, menade vi, kunnakomplettera befintliga politiska medel t.ex. för att främja sysselsättning ochregional utveckling. På motsvarande sätt skulle systemet kunna utnyttjas för eneffektivisering av gällande lagstiftning om förbud mot utförsel avkrigsmateriel men också för exportkontroll när det gäller vissa slagsteknologier, t.ex. på kärnkraftsområdet. En annan reservation (fp, c, mp) gavuttryck för den synpunkten att statliga exportkreditgarantier torde vara ettändamålsenligt instrument när det gäller investeringar i ny teknik i länder medallvarliga miljöproblem. Jag anser att dessa synpunkter i fråga omkreditgarantisystemet fortfarande har giltighet.InnehållÄrendet1Sammanfattning1Propositionen1Motionerna2Utskottet3Bidrag till vissa internationella organisationer m.m.3Utrikeshandel och exportfrämjande4Exportfinansiering5Hemställan8ReservationBiståndsmål vid garantigivningen (v)10Särskilda yttranden1. Organisationer för internationell handel och råvarusamarbete m.m. (mp)102. (mp)11