bet · GE01SoU10 · 1991-02-05 00:00:00 — För att detta skall uppnås bedömer utredaren attsamhällets kontroll av genteknisk forskning på djur, växter ochmikroorganismer samt dess tillämpning bör upprätthållas med enanmälnings- eller tillståndsplikt.Den ovan nämnda genteknikberedningen skall enligt sinadirektiv (se ovan s.27) göra en översyn som bl.a. bör omfattaprinciper för anmälningsplikt och prövning av gentekniskverksamhet och organisationer av denna kontroll i framtiden.Genteknikberedningens uppdrag är inte begränsat tillanvändningen av genteknik på växter och djur utan avser ocksåmänniska.Enligt utskottets mening har direktiven tillgenteknikberedningen utformats på ett sådant sätt attmotionärernas önskemål kommer att tillgodoses. Blir dengentekniska verksamheten anmälnings- eller tillståndspliktigkommer ju samhället att i ett tidigt skede få ta del av allaenskilda forskningsprojekt om genteknik. Utskottet avstyrkermotion So532 (vpk) yrkande 12 med hänvisning härtill.En bioteknikinspektionI motion So28 (c) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad som i motionen anförts om inrättande av enbioteknikinspektion (yrkande 9). Bioteknikinspektionen börha till uppgift att kontrollera och följa utvecklingen på detbiotekniska området.En likalydande motion (c) behandlades av jordbruksutskottetvåren (1989/90:JoU 9 s.23). erinrade omatt förslag lagts fram om inrättande av en särskild nämnd förhybrid-DNA-frågor vid delegationen för hybrid-DNA-frågor.Nämnden skulle enligt förslaget fungera som förstaprövningsinstans i enskilda ärenden om användning av genteknikoch som tillsynsmyndighet. ansåg att myckettalade för att det borde finnas en myndighet eller annatstatsrättsligt organ som har huvudansvaret för kontrollen av dengentekniska verksamheten. hänvisade däreftertill direktiven för genteknikberedningen, enligt vilka en avberedningens huvuduppgifter är att behandla frågan om hurprövningen av genteknikens tillämpning bör gå till och hur denskall vara organiserad . Beredningen skall i detsammanhanget överväga hybrid-DNA-delegationens arbetsuppgifteroch organisatoriska ställning. ansåg medhänvisning härtill att det inte fanns anledning för riksdagenatt vid den då aktuella tidpunkten ta ställning till förmån fören viss lösning av frågan om den organisatoriska utformningen avkontrollverksamheten. avstyrkte motionen(res. c och mp). följde utskottet.Socialutskottet saknar anledning att göra en annan bedömningän jordbruksutskottet i denna fråga och avstyrker därför motionSo28 (c) yrkande 9.DopningI motion So518 (c) påpekas att flera biotekniskt framtagnaläkemedel också kan användas som dopningspreparat. Enligtmotionärerna har riksidrottsförbundet i två skrivelser tillregeringen vädjat om åtgärder.Blodbristmedlet erythropoietin, "epo", har i blivitpopulärt som dopningspreparat, uppger motionärerna. Studier vidKarolinska sjukhuset har visat att det kan förbättraprestationsförmågan för idrottsmän inomuthållighetsgrenar.Tidigare har förbundet krävt förbud mot ettgentekniskt producerat tillväxthormon, men utan resultat, heterdet vidare i motionen. Det tillverkande företaget byggerut sin verksamhet i för en storsatsning på dettaläkemedel. Eftersom det är ett kroppseget ämne finns ingenmöjlighet att spåra det i dopningstester.Motionärerna anser attdet måste klarläggas hur man skall förhindra att dessaläkemedel används till dopning. Regeringen måste i samråd medidrottsorganisationerna vidta åtgärder mot utnyttjande avbioteknik för sådana syften (yrkande 6).Erythropoietin är ett ämne som finns naturligt imänniskokroppen. Ämnet medverkar till att reglera halten av rödablodkroppar i blodet. Svenska forskare har försökt att genommätningar av halten av erythropoietin spåra s.k. bloddopning iform av blodtransfusioner. Några läkemedelsföretag har heltnyligen lyckats framställa erythropoietin med genteknik. Ämnetanses betydelsefullt för behandling av vissa svåranjursjukdomar. De svenska forskarna har bl.a. införInternationella olympiska kommittén, IOC, påtalat risken för atterythropoietin kan komma att användas i stället för bloddopning.Den kapacitetshöjande effekten av erythropoietin anses varamycket stor. Användningen av ämnet som dopningsmedel anses förnärvarande omöjlig att spåra.Utskottet behandlade under föregående , i betänkandet1989/90:SoU30, en proposition om godkännande av Europarådetskonvention om dopning och i samband därmed ett motionsyrkande(c) om åtgärder för att motverka dopning med bioteknisktframställda produkter.Utskottet konstaterade att det var det svenska arbetet med attfinna kontrollmetoder som lett till att frågan om användning averythropoietin uppmärksammats inom IOC. Utskottet utgick frånatt de svenska insatserna på detta område fortsatte. Någotsärskilt initiativ från sida behövdes inte ansågutskottet och avstyrkte motionen (res. c).Till konvention om dopning, som godkändes avriksdagen , hör en bilaga med en lista över förbjudnadopningsmedel, som tagits fram av IOC. Listan reviderades iseptember 1990, då ämnet erythropoietin fördes till de förbjudnasubstanserna.I promemorian (Ds 1989:60) Åtgärder mot doping har lagts framförslag bl.a. om kompletterande lagbestämmelser för att motverkaett icke medicinskt betingat bruk av vissa typer avdopningspreparat. Promemorian har remissbehandlats och enproposition förbereds i socialdepartementet.Här kan också nämnas att det i årets budgetproposition (prop.1990/91:100, bil 13) föreslås att drygt 10 milj.kr. anvisas tillidrottens forskning, utveckling och kampen mot dopning.Med hänvisning till den här lämnade redovisningen anserutskottet inte att någon åtgärd av är påkallad medanledning av motion So518 (c) yrkande 6. Motionen avstyrksdärför.Användning av fostervävnader m.m.I motion 1989/90:So 518 (c) begärs förslag till regler föranvändande av mänskliga vävnader, inkl. fostervävnader(yrkande 4). Enligt motionärerna hör frågor om användandetav mänskliga vävnader, t.ex. av aborterade i medicinskasammanhang, till de allra svåraste övervägandena. Motionärernaanser att det behövs en grundläggande diskussion i samhälletkring dessa frågor och ramar med hjälp av lagstiftning.Nervceller från aborterade i 8:e--10:egraviditetsveckorna utnyttjas vid behandling av Parkinsonssjukdom. Sådana nervceller är inte färdigutvecklade och kandärför växa fast och utvecklas vidare hos mottagaren. Med deabortmetoder som används i graviditetenutsläcks fostrets livspotential genom själva abortingreppet.Svenska delegation för medicinsk etik antogår 1986 Provisoriska riktlinjer för användning av vävnad frånaborterade i transplantationsverksamhet. Enligt dessa fårvävnad endast tas från döda . Verksamheten får inte inågot avseende påverka hur, när och varför abort sker.Varje projekt som rör transplantation av vävnad från aborteratfoster skall prövas av en forskningsetisk kommitté. Statensmedicinsk-etiska råd har haft frågan uppe till diskussion och påen punkt haft en avvikande mening. Enligt rådets mening böruttryckligt samtycke för sådan transplantationsverksamhetinhämtas från den kvinna som skall genomgå abort. Riktlinjernahar därefter reviderats i enlighet härmed.Den ovan nämnda transplantationsutredningen skall enligtdirektiven också överväga frågor rörande hanteringen avaborterade i olika sammanhang.Transplantationsutredningen ämnar i ett kommande betänkande somväntas ta upp frågan om användning av vävnadfrån aborterade i transplantationsverksamhet.Den fråga som tas upp i motionen är redan uppmärksammad avtransplantationsutredningen. Utskottet utgår från attutredningens förslag efter sedvanlig beredning iregeringskansliet blir föremål för prövning. MotionSo518 (c) påkallar därmed ingen åtgärd av , utanavstyrks i här aktuell del (yrkande 4).Befruktning utanför kroppenI motion So25 (fp) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att verksamheten med s.k. provrörsbefruktning böravvecklas (yrkande 4). Motionären anser att en följd av deti motionen föreslagna förbudet mot forskning på befruktade ägg(se ovan) är att verksamheten med befruktning utanför kroppen(IVF) bör avvecklas. Det är inte etiskt försvarbart attfortsätta med verksamheten om man genom förbud gör det omöjligtatt förbättra behandlingsresultatet genom forskning. Enligtmotionären är IVF en tveksam hantering också av andra skäl.Motionären pekar bl.a. på dåliga behandlingsresultat, medicinskarisker för mödrar och barn och höga kostnader.När utskottet behandlade proposition 1987/88:160med förslaget till lag om befruktning utanför kroppenbehandlades också motioner som ifrågasatte om verksamheten allsskulle tillåtas i . Utskottet anförde då bl.a. följande(SoU 1987/88:26 s.6).Som framhållits i propositionen kan ofruktsamhet för inte såfå människor bli ett allvarligt personligt problem som kanorsaka stora påfrestningar. Metoden att genom befruktningutanför kroppen hjälpa ofruktsamma par att få biologiska barn ärsedan slutet av medicinskt etablerad, och sådanverksamhet bedrivs numera överallt i världen. I föddesdet första barnet som avlats utanför kroppen 1982 och metodenanvänds nu vid åtminstone 10 kvinnokliniker. Liksom i fråga ominsemination gäller att metoden fyller en funktion för vissa avde makar eller sammanboende som inte kan få barn på naturligväg. Metoden är emellertid till skillnad från inseminationtekniskt avancerad, och befruktningen sker utanför modernskropp. Enbart detta förhållande bör dock enligt propositionen(s. 8) inte göra att metoden förbjuds. Socialministern anförvidare (s. 9) bl.a. att det enligt hennes uppfattning inte ärnågon stor skillnad från etisk synpunkt mellan att befrukta enkvinnas ägg utanför kroppen med sperma från hennes make ellersambo och att genom ett kirurgiskt ingrepp öppna äggledarna såatt befruktning kan ske på naturlig väg. I båda fallen försökerman hjälpa en kvinnas och hennes mans egna ägg- och sädescelleratt mötas.Utskottet delar propositionens syn och anser sålunda attbefruktning utanför kroppen i parförhållanden för att avhjälpabarnlöshet i princip bör godtas. Utskottet är medvetetom att det finns frågor kring den i och för sig godtagnaverksamheten som kräver ytterligare överväganden. uppfattning är det dock angeläget -- framför allt avhänsyn till barnens intressen -- att verksamheten lagregleras såsnart som möjligt. Den omständigheten att inte alla närliggandefrågor kan lösas bör alltså inte göra attställningstagandet till den rättsliga regleringen av verksamhetmed befruktning utanför kroppen uppskjuts med den rättsosäkerhetdetta skulle innebära. Utskottet kan inte heller se etttemporärt förbud som en tänkbar lösning. Skulle det visa sig attden föreslagna lagen behöver modifieras med hänsyn till senarelagstiftningsåtgärder på närliggande områden får dettasjälvfallet övervägas på grundval av då tillgängligt material.Utskottet tillstyrkte alltså att propositionen lades tillgrund för lagstiftning (res. fp och res. vpk).Enligt utskottets mening har inga omständigheter framkommitsom skulle föranleda ett avvecklande av den lagregleradeverksamheten med befruktning utanför kroppen såsom motionärenbegär. Utskottet vidhåller alltså sin inställning från våren1988 och avstyrker motion So25 (fp) yrkande 4.IkraftträdandetUtskottet anser att det är angeläget att socialstyrelsensallmänna råd och rutiner för tillståndsgivningen enligt lagen omanvändning av viss genteknik vid allmänna hälsoundersökningarrespektive lagen om åtgärder i forsknings- ellerbehandlingssyfte med befruktade ägg från människa kan träda ikraft i nära anslutning till de båda lagarnas ikraftträdande.För att ge tillräcklig tid att framställa deaktuella tillämpningsdokumenten föreslår utskottet att den nyalagstiftningen träder i kraft . Utskottet hemställerLagen om användning av viss genteknik vid allmännahälsoundersökningar, m.m.1. beträffande frågan om avslag på förslaget till lag omanvändning av viss genteknik vid allmänna hälsoundersökningaratt avslår motionerna 1989/90:So532 yrkande 4,1990/91:So24 yrkandena 5 och 6, delvis, 1990/91:So25 yrkande 1,delvis och 1990/91:So26 yrkande 6,res. 1 (v, mp)2. beträffande förutsättningarna för tillstånd tillundersökningatt med avslag på motion 1990/91:So28 yrkande 3antar propositionens förslag till lydelse av 2 § i förslagettill lag om användning av viss genteknik vid allmännahälsoundersökningar,res. 1 (v, mp)res. 2 (c)3. beträffande lagförslaget under punkt 1 i propositionen iövrigt, utom beträffande ikraftträdandetatt antar propositionens förslag till lag omanvändning av viss genteknik vid allmänna hälsoundersökningar iden mån det inte behandlats under mom. 1--2,res. 1 (v, mp)4. beträffande sekretess vid genetisk undersökning avenskildaatt avslår motionerna 1989/90:So518 yrkande 1,1990/91:So24 yrkande 6 delvis och 1990/91:So28 yrkande 4,res. 3 (c)res. 4 (mp)5. beträffande särskilt tillstånd till genetisk diagnostikav enskildatt avslår motion 1990/91:So27 yrkande 1,6. beträffande skydd för genetiska data i patientjournaleratt med anledning av motion 1990/91:So29 yrkande 1,som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. beträffande s.k. bifyndatt avslår motion 1990/91:So27 yrkande 2,res. 5 (mp)8. beträffande genetisk vägledning efter fosterdiagnostikatt avslår motion 1989/90:So532 yrkande 9,9. beträffande en översyn av sekretessreglerna påbioteknikområdet m.m.att avslår motionerna 1990/91:So26 yrkande 5 och1990/91:So28 yrkande 2,res. 6 (c)res. 7 (v)Lagen om åtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte medbefruktade ägg från människa, m.m.10. beträffande frågan om avslag på förslaget till lag omåtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte med befruktade äggfrån människaatt avslår motionerna 1990/91:So24 yrkande 1 och1990/91:So25 yrkande 1, delvis,res. 8 (mp)11. beträffande samtycke av m.m.att med anledning av propositionen och motion1990/91:So29 yrkande 2 antar den i bilaga 2 upptagna och somUtskottets förslag betecknade lydelsen av 1 § i förslagettill lag om åtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte medbefruktade ägg från människa,res. 8 (mp)12. beträffande behandling med befruktade ägg m.m.att med anledning av propositionen och motion1990/91:So24 yrkande 2 antar den i bilaga 2 upptagna och somUtskottets förslag betecknade lydelsen av 2 och 4 §§ iförslaget till lag om åtgärder i forsknings- ellerbehandlingssyfte med befruktade ägg från människa,res. 8 (mp)13. beträffande tidsgränsen för frysning av äggatt med avslag på motion 1990/91:So26 yrkande 8antar propositionens förslag till lydelse av 3 och 5 §§ iförslaget till lag om åtgärder i forsknings- ellerbehandlingssyfte med befruktade ägg från människa,res. 8 (mp)res. 9 (v)14. beträffande förbud mot forskning på befruktade ägg ochembryonatt avslår motion 1990/91:So25 yrkande 3,15. beträffande förbud mot tillämpning av genterapiatt avslår motion 1990/91:So26 yrkande 7,16. beträffande förstörande av befruktade äggatt avslår motion 1990/91:So24 yrkande 3,res. 10 (mp) - villk.17. beträffande regler för forskning på befruktade äggm.m.att avslår motionerna 1989/90:So518 yrkande 5 och1989/90:So532 yrkande 2,18. beträffande lagförslaget under punkt 2 i propositionen iövrigt, utom beträffande ikraftträdandetatt antar propositionens förslag till lag omåtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte med befruktade äggfrån människa i den mån det inte behandlats under mom. 10--13,res. 8 (mp)Ändring i tillsynslagen19. beträffande ändring i tillsynslagen, utom beträffandeikraftträdandetatt med avslag på motion 1990/91:So25 yrkande 1,delvis antar propositionens förslag till lag om ändring i lagen(1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl.,Ikraftträdande av lagförslagen20. beträffande ikraftträdande m.m.att med anledning av propositionen beslutar attikraftträdande- och övergångsbestämmelserna i lagförslagen underpunkterna 1--3 i propositionen erhåller den i bilaga 2 somUtskottets förslag betecknade lydelsen,Övriga frågor21. beträffande förbud mot genterapi med ärftliga effekteratt avslår motionerna 1989/90:So518 yrkande 3,1989/90:So532 yrkande 3, 1989/90:So540 yrkande 1 och1990/91:So28 yrkande 5,res. 11 (c, v, mp)22. beträffande förbud mot genterapi på spermier ochobefruktade äggatt avslår motion 1990/91:So24 yrkande 4,res. 12 (mp)23. beträffande förbud mot genterapi på kroppscelleratt avslår motion 1990/91:So24 yrkande 8,res. 13 (mp)24. beträffande gentekniska hybrider av människor m.m.att avslår motion 1989/90:So540 yrkande 2,25. beträffande genterapi via bakterier och virusatt avslår motion 1990/91:So26 yrkande 3,res. 14 (v, mp)26. beträffande ett samlat förslag om genteknik ochfosterdiagnostikatt avslår motion 1990/91:So25 yrkande 2,27. beträffande en samlad lagstiftning om bioteknikenatt avslår motion 1989/90:So532 yrkande 1,1990/91:So26 yrkande 1 och 1990/91:So28 yrkande 1,res. 15 (c, v)28. beträffande en parlamentarisk kommittéatt avslår motion 1990/91:So24 yrkande 7,res. 16 (mp)29. beträffande forskningsanslag till hantering av etiskafrågoratt avslår motion 1990/91:So28 yrkande 8,res. 17 (c)30. beträffande etiska nämnder på bioteknikområdetatt avslår motion 1990/91:So26 yrkande 2,res. 18 (v)31. beträffande etiska normer för genteknikenatt avslår motion 1989/90:So532 yrkande 5,res. 19 (v)32. beträffande gränsdragningen mellan forskning ochbehandlingatt avslår motionerna 1989/90:So532 yrkande 11 och1990/91:So26 yrkande 4,res. 20 (v)33. beträffande ansvar för normbildningenatt avslår motion 1990/91:So24 yrkande 9,res. 21 (mp)34. beträffande utvärdering av lagarnaatt avslår motion 1990/91:So28 yrkande 6,res. 22 (c)35. beträffande kartläggning av forskningenatt avslår motion 1989/90:So532 yrkande 12,res. 23 (v)36. beträffande en bioteknikinspektionatt avslår motion 1990/91:So28 yrkande 9,res. 24 (c)37. beträffande biotekniska dopningspreparatatt avslår motion 1989/90:So518 yrkande 6,res. 25 (c, mp)38. beträffande användning av fostervävnader m.m.att avslår motion 1989/90:So518 yrkande 4,res. 26 (c, mp)39. beträffande avveckling av verksamheten med befruktningutanför kroppenatt avslår motion 1990/91:So25 yrkande 4,40. beträffande genterapi m.m.att beslutar att vad som i propositionen anförts omgenterapi m.m. (avsnitt 2.4.2) inte skall föranleda någotriksdagens uttalande, i den mån det inte omfattas av tidigaremoment,41. beträffande etisk normbildning och kontrollatt beslutar att vad som i propositionen anförts ometisk normbildning och kontroll (avsnitt 2.6) inte skallföranleda något uttalande, i den mån det inteomfattas av tidigare moment.Stockholm den 5 februari 1991På socialutskottets vägnarDaniel TarschysNärvarande: (), (), AnitaPersson (s), (), (), (), (), Per Stenmarck (m), (), (), (), (), (), (), (),() och (). Frågan om avslag på förslaget till lag om användning avviss genteknik vid allmänna hälsoundersökningar m.m. (mom. 1--3)() och () anserdels att utskottets yttrande, såvitt nu är i fråga, bortha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna i motionerna So24(mp) och So26 (v) att det inte finns något behov av att användagenteknik vid allmänna hälsoundersökningar. Utskottet anservidare att svårigheterna med kontrollen och tillsynen av dessaundersökningar liksom de dåliga erfarenheterna av hanteringen avsekretessen i andra brett upplagda undersökningar starkt talarmot att tillåta genteknik vid screening-undersökningar.Utskottet ställer sig också frågande till vadundersökningsresultaten skulle användas till. Risken är att manfår information om en befolkningsgrupps problem som man sedaninte har resurser eller ens möjligheter att göra något åt.Propositionens förslag till lag om användning av vissgenteknik vid allmänna hälsoundersökningar bör därför avslås.Regeringen bör återkomma till med ett förslagtill lag som förbjuder att genteknik används vid allmännahälsoundersökningar.Vad utskottet anfört om ett nytt lagförslag bör medanledning av motionerna So532 (vpk) yrkande 4 och So24 (mp)yrkande 6 delvis som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottet under mom. 1--3 bort hemställa:1--3. beträffande frågan om avslag på förslaget till lag omanvändning av viss genteknik vid allmänna hälsoundersökningarm.m.att med anledning av motionerna 1989/90:So532yrkande 4, 1990/91:So24 yrkandena 5 och 6, det sistnämndayrkandet delvis, 1990/91:So25 yrkande 1 delvis, 1990/91:So26yrkande 6, med avslag på motion 1990/91:So28 yrkande 3 samt medavslag på propositionens förslag till lag om användning av vissgenteknik vid allmänna hälsoundersökningar som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Förutsättningarna för tillstånd till undersökning (mom. 2)och (båda c) anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 11 som börjar med"Av 2 §" och slutar med "(yrkande 3)" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna i motion So28 (c)att det i lagtexten bör göras en mer strikt avgränsning avgenteknikens användningsområde när det gäller allmännahälsoundersökningar. Det bör således framgå av 2 § förstastycket i lagen att tillstånd till undersökning endast fårlämnas beträffande sjukdomsförhållanden som är av särskiltallvarlig art. Det bör vidare framgå att det skall röra sig omundersökningar som har en klart medicinskt motiveradmålsättning.Utskottet tillstyrker alltså lagförslaget i motion So28 (c)yrkande 3.dels att utskottet under mom. 2 bort hemställa:2. beträffande förutsättningarna för tillståndtill undersökningatt med bifall till motion 1990/91:So28yrkande 3 och med anledning av propositionen antar den i bil.3 upptagna och som Reservanternas förslag betecknadelydelsen av 2 § i förslaget till lag om användning av vissgenteknik vid allmänna hälsoundersökningar,3. Sekretess vid genetisk undersökning av enskilda (mom. 4)och (båda c) anserdels att det avsnitt i betänkandet som på s. 14 börjar med"I propositionen" och på s. 15 slutar med "få utföras" bort haföljande lydelse:Genetiska undersökningar av enskilda omfattas inte av lagen.Utskottet vill särskilt betona vikten av att den enskildes rätttill skydd och integritet upprätthålls i dessa sammanhang ochatt allmänhetens behov av information om verksamheten hävdas.Det bör i lag fastslås att ingen skall kunna tvingas tillgenetisk analys. Den genetiska sekretessen måste garanteras.Regeringen bör återkomma till med förslag tilllagstiftning härom.Vad utskottet här uttalat med anledning av motionerna So518(c) yrkande 1 och So28 (c) yrkande 4 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa:4. beträffande sekretess vid genetiskundersökning av enskildaatt med anledning av motionerna 1989/90:So518yrkande 1, 1990/91:So24 yrkande 6 delvis och 1990/91:So28yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. Sekretess vid genetisk undersökning av enskilda (mom. 4)() anserdels att det avsnitt i betänkandet som på s. 14 börjar med"I propositionen " och på s. 15 slutar med "få utföras" bort haföljande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion So24 (mp) att genetiskakartläggningar av enskilda individer enbart skall få ske medindividens fulla samtycke och sträng sekretess beträffandeuppgifterna måste råda. Genetisk information om enskildaindivider skall inte få lämnas ut. Regeringen bör snaraståterkomma till med ett lagförslag med detta innehåll.Vad utskottet här anfört bör med anledning av motionSo24 (mp) yrkande 6 delvis som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottet under mom. 4 bort hemställa:4. beträffande sekretess vid genetiskundersökning av enskildaatt med anledning av motionerna 1989/90:So518yrkande 1, 1990/91:So24 yrkande 6 delvis och 1990/91:So28yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. S.k. bifynd (mom. 7)() anserdels att det avsnitt i betänkandet på s. 16 som börjar med"I propositionen anförs" och slutar med "(yrkande 2)" bort haföljande lydelse:Såsom påpekas i motion So27 (s) kan en genetisk undersökningge bifynd rörande sjukdomar för vilka bot, behandling ellerlindring inte kan erbjudas.