bet · GE01AU17 · 1991-04-18 00:00:00 — Nämnden har till syfte att vara ett forum för samarbete ochömsesidigt informationsutbyte mellan SCB och parterna påarbetsmarknaden när det gäller den officiella lönestatistiken.SCB har dock hela ansvaret för den officiella lönestatistiken,och nämnden skall vara rådgivande.I enlighet med arbetsmarknadsutskottets betänkande 1987/88:17redovisar regeringen -- främst i budgetpropositionen --vissa uppgifter om fördelningen av ekonomiska resurser mellankvinnor och män. Fr.o.m. redovisningen (i proposition113) kommer förutom uppgifter om sammanräknad inkomst, pensioneroch arbetstider också att redovisas vissa uppgifter omskillnader i lön och arbetsinkomst. Vid framtagande av statistikpå det statliga området, t.ex. i budgetpropositionen, är detenligt utskottets uppfattning naturligt att också denkönsmässiga aspekten uppmärksammas.Utskottet hälsar med tillfredsställelse den aviseradeutredningen som skall belysa frågan om löneskillnader mellankvinnor och män och bl.a. klarlägga orsakerna till dessaskillnader. Ett aktuellt forskningsprojekt på detta område ärbl.a. den studie av löner och lönebildning för kvinnor och mänvid några olika företag, som pågår vid . I dennaforskning analyseras statistiska faktorer, fackliga strategieroch arbetsgivarnas strategier för lönesättningen av kvinnor ochmän. Som redovisats ovan kommer skattereformen att utvärderasbl.a. Med hänvisning till det anfördafinner utskottet att motionsönskemålen inte bör föranleda någotinitiativ från sida. De aktuella yrkandena imotionerna A804 (v), A811 (v) och A813 (v) avstyrks således.I två motioner tas frågan om arbetsvärdering upp.I motion A812 av och (båda c) frånden allmänna motionstiden -- dvs. innan den här aktuellapropositionen med förslag om utredning av löneskillnader ochmöjligheten att använda arbetsvärdering hade avlämnats --föreslås tillsättning av en parlamentarisk utredning med uppgiftatt kartlägga kvinnodominerade yrkens löneläge och att lämnaförslag om arbetsvärdering. Motionärerna anför att de yrken somav tradition domineras av kvinnor är lågt betalda och att enuppvärdering krävs av kvinnors kunskaper och erfarenheter.Mot bakgrund av regeringens avisering av en särskild utredarepå detta område anser m.fl. (c) i motion A31att tiden nu är mogen att genomföra arbetsvärdering. Denutredning som avses tillsättas bör därför få direktiv attgenomföra en arbetsvärdering av olika yrkessektorer för attkartlägga skillnader och analysera bakgrunden till attkvinnodominerade yrken oftast värderas lägre än yrken där mändominerar.Utskottet har ovan redovisat den i propositionen aviseradeutredningen om löneskillnader mellan kvinnor och män. Bl.a. böri denna utredning ingå en analys av möjligheterna att användaarbetsvärdering som ett instrument för jämförelser av arbetensom är olika men som ändå kan betraktas som likvärdiga. Pågrundval av denna analys skall förslag läggas fram om åtgärdersom kan utgöra ett stöd för parterna i ett fortsatt arbete medatt förhindra sådana löneskillnader mellan kvinnor och män sominte har några sakliga grunder. Med hänvisning till det anfördafinner utskottet att motionerna A31 och A812 i aktuella delarinte bör föranleda något initiativ från sida.Kvinnors villkor i arbetslivetEnligt propositionen bör stödet för de personer som genomgåtten för sitt kön otraditionell utbildning förstärkas införövergången till arbete. De medel som länsarbetsnämndernadisponerar till stöd för kursdeltagare i otraditionellarbetsmarknadsutbildning bör komma till ökad användning.Deltidsarbetslösheten har varit en prioriteradfråga inom arbetsmarknadspolitiken. höll chefen förarbetsmarknadsdepartementet överläggningar med parterna inom deberörda arbetsmarknadssektorerna. övervägs vilkaytterligare åtgärder som kan behöva vidtas från regeringenssida.I propositionen erinras också om den tillsattautredning (A 1991:01, dir. 1991:7) som skall övervägaförutsättningarna att föra samman arbetstidslagen (1982:673) ochsemesterlagen (1977:480) i en gemensam årsarbetstidslag.Utredaren skall analysera och redovisa effekterna av sinaförslag ur jämställdhetsperspektiv.Margareta m.fl. (s) framhåller i motion A27 att närdet gäller möjligheten att på bästa sätt förena förvärvsarbeteoch familjeansvar är en generell arbetstidsförkortning medmålet sex timmars arbetsdag den bästa lösningen.Utskottet vill hänvisa till att utskottet så sent som för etthalvår sedan i sitt betänkande 1990/91:AU2 behandlat frågan omgenerella arbetstidsreformer och sextimmarsdagen. Utskottetuttalade i detta sammanhang att flexibla arbetstider bör kunnafrämja jämställdhet mellan kvinnor och män samt ge ökadvalfrihet utifrån den enskildes behov.Utskottet vill därutöver erinra om den för ett par månadersedan tillsatta utredningen med uppdrag att undersöka om merflexibla regler för arbetstid och semester bör införas i svensklagstiftning. Enligt direktiven (se ovan) bör utredaren prövaatt införa bestämmelser om årsarbetstid. Uppdraget skall i dennadel redovisas senast den 31 mars 1992.Med hänvisning till att arbetstidsfrågorna således äraktualiserade avstyrker utskottet motion A27 i denna del.ArbetsmiljöEnligt propositionen bör de ökade kunskaper om kvinnorsarbetsmiljö som erhållits genom de senaste årens utrednings- ochforskningsarbete nu aktivt föras ut och integreras i det löpandearbetsmiljöarbetet. kartläggning ocharbetarskyddsstyrelsens särskilda handlingsprogram förkvinnodominerade branscher visar att kvinnornasarbetsmiljöproblem måste uppmärksammas mera. Det anförs vidare ipropositionen att arbetslivsfondens inrättande har skapat heltnya förutsättningar att höja ambitionsnivån i arbetet. Vidareaviseras propositionen om arbetsmiljö och rehabilitering.Kvinnornas arbetsmiljö tas upp i sju motioner.Folkpartiet liberalerna anför följande i motionerna A25 ochA493. Kvinnorna återfinns ofta i de slitsammaste och mestmonotona jobben. Att förbättra sådana arbetsmiljöer är enhuvuduppgift i en ny jämställdhetsoffensiv. Bl.a. bör ekonomiskastyrmedel inom socialförsäkringssystemet övervägas. Oroanderapporter har kommit om att kvinnor i traditionellt manligayrken, t.ex. präster, poliser och forskare, utsätts för mobbningpå arbetsplatsen. Kontaktpersoner på arbetsplatsen kan vara enväg att pröva mot sådan mobbning. Vidare bör gravida kvinnor fåett bättre skydd i arbetsmiljöer som är eller kan vara skadligaför fostret. Det är därför viktigt att gravida kvinnor får rätttill omplacering under graviditeten. Kan omplacering inte skebör rätt till utbyggd havandeskapspenning inträda.I kommittémotion A814 redovisas olika yrkesgrupper,där arbetstagarna är särskilt utsatta, bl.a. vårdbiträden,lokalvårdare, industriarbetare och personer som arbetar vidbildskärm. är det kvinnor som utför dessa arbeten. Enligtcenterns uppfattning kan arbetslivsfondens medel komma till stornytta för att förbättra kvinnliga arbetsplatser.I motion A255 av m.fl. (c) anförs attkvinnornas belastningsskador till en del kan bero på attkvinnors möjligheter att påverka är sämre genom att mångakvinnor arbetar deltid och engagerar sig mindre än män ifackligt arbete. Invandrarkvinnor är särskilt utsatta genom sinkvinnoroll och sina språksvårigheter. En särskild utbildning förkvinnliga skyddsombud kan vara ett sätt att föra fram frågan omkvinnornas arbetsmiljö.Gunilla och (båda c) begär i motion A812att arbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att sätta in särskildaresurser för att förebygga skador som enligt tillgängligstatistik drabbar kvinnor mest. I dagens samhälle framhållsvikten av att kvinnor söker sig till otraditionella ellermansdominerade yrken. Motionärerna varnar för att detta kan ledatill ännu fler sjukdomar och skador. Vidare betonar motionärernaatt insatser för kvinnor bör prioriteras i arbetslivsfondernasarbete. Genom organisatoriska åtgärder som möjligheter attpåverka den egna arbetssituationen, flexibla arbetstider och nyatekniska hjälpmedel kan man främja kvinnornas arbetsmiljö.Kersti och (båda c) pekar i motion A251 påbehovet av ytterligare åtgärder för att förbättra kvinnornasarbetsmiljö. Särskilt tas vården och upp. I och medutflyttningen av institutionsvården har arbetet inom hemtjänstenblivit ännu tyngre. I hemtjänstarbetet är det angeläget attföreskrifterna blir sådana att arbetet inte får utföras somensamarbete när det finns risker för våld. Det är av störstavikt att medel ur arbetslivsfonden kan användas för att skapa enbättre arbetsmiljö inom m.m.I motion A205 av m.fl. (v) redovisas deutsatta kvinnoyrkena och hur manliga normer styr uppfattningenom vad som är tunga arbeten. Enligt motionärerna anmäler intekvinnor arbetsskador i samma utsträckning som män, och när deanmäler, godkänns inte kvinnornas arbetsskador i sammautsträckning som männens. För att förbättra kvinnornasarbetsmiljöer ställs bl.a. följande krav: förändradarbetsorganisation, avveckling av skadliga arbetsuppgifter,tunga jobb måste kombineras med andra arbetsuppgifter,uppvärdering av kvinnors arbete, sex timmars arbetsdag med fulllön för lågavlönade, rätt till omplacering för gravida och merforskning.Utskottet har för i sitt betänkande1990/91:AU8 behandlat frågor om specifikt kvinnligaarbetsmiljöproblem. I detta sammanhang redovisade utskottetvissa resultat som arbetsmiljökommissionen kommit fram tillunder sitt arbete med att belysa skillnader i hälsa mellankvinnor och män kopplat till arbetsmiljön. Utskottet villinledningsvis hänvisa till denna redovisning. Utskottet betonadevikten av att kvinnornas arbetsmiljöproblem synliggörs i detförestående arbetsmiljöarbetet.I flera motioner berörs kvinnornas större utsatthet för dåligaarbetsmiljöer. I detta sammanhang vill utskottet erinra omarbetarskyddsstyrelsens handlingsprogram för arbetsmiljöinsatseri kvinnodominerade branscher (Rapport 1990). Rapporten inledsmed en allmän del som mer generellt redovisar arbetsförhållandenoch behov av arbetsmiljöåtgärder för kvinnor i arbetslivet.Bl.a. tas invandrarkvinnornas särskilda problem upp. Vidareredovisas sådana skillnader mellan kvinnor och män som fårbetydelse i arbetslivet. Efter den allmänna delen följer etthandlingsprogram för fyra särskilt utvalda kvinnodomineradebranscher, nämligen kontorsverksamhet, elektroindustrin,förskoleverksamhet och sjukvården. Enligt rapporten är densamlade bilden av kvinnors situation i arbetslivet oroväckande.Kvinnors förvärvsfrekvens, deras sjukfrånvaro,arbetsskadeutveckling och ökade antal förtidspensioneringar göratt det krävs kraftfulla och samordnade insatser för attförhindra kvinnors utslagning. I rapporten föreslås bl.a. ökaderesurser för tillsyn och åtgärdsinriktad forskning samtsamverkan mellan kvinnoforskare och arbetsmiljöforskare.Vid den reformering av arbetsmiljölagen som förestår --proposition 1990/91:140 Arbetsmiljö och rehabilitering kommeratt behandlas av utskottet och -- tas ävenkvinnornas arbetsmiljöproblem upp. Bl.a. är det enligt dennaproposition viktigt att kunskaperna om kvinnorsarbetsmiljöförhållanden får spridning i samhället. Vidare börfondmyndigheterna inom arbetslivsfonden uppmärksamma kvinnornassituation i arbetslivet. Som också framhålls i motionerna A251,A812 och A814 skapar arbetslivsfonden möjligheter att höjaambitionsnivån i arbetsmiljöarbetet för att förbättra kvinnornassituation.Utskottet har inhämtat att under arbetslivsfondens förstakvartal med full verksamhet närmare 800 arbetsgivare har fåttbidrag från fonden för att förbättra arbetsmiljön. har betalats ut, och av bidragen hargått till arbetsgivare inom den privata sektorn.Arbetslivsfonden kommer särskilt att uppmärksamma dearbetsmiljöproblem som drabbar kvinnor. av dem somomfattas av redan beviljade bidrag är kvinnor. Exempel påsatsningar är förändring av arbetsorganisation ocharbetsinnehåll inom vårdyrkena. Många arbetsplatsprogram somberör kvinnorna finns också inom industrin, bl.a. projekt föratt skapa varierat arbetsinnehåll i syfte att undvika monotonarörelser. Flera av projekten medverkar till ökad jämställdhetgenom utbildning av kvinnor till traditionellt manligt arbete,t.ex. satsning på maskiner som även kvinnor kan hantera.Frågor om arbetsmiljöproblem inom bl.a. på grundav ensamarbete och risker för våld -- som tas upp i motion A251-- har behandlats av . Utskottetupprepade i sitt betänkande AU8 att det finns behov av attsärskilt uppmärksamma arbetsmiljöfrågorna inom . Detrikstäckande utbildningsprojektet , som utskottet tidigareinformerat om, är i slutfasen och skall utvärderas. Därutövervill utskottet erinra om att arbetarskyddsstyrelsen i december1990 har beslutat om kungörelse med föreskrifter omomvårdnadsarbete i enskilt hem (AFS 1990:18) samt meddelatallmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna. Bl.a.föreskrivs att tunga lyft och andra fysiskt påfrestandearbetsmoment skall undvikas. Vidare skall psykiskt påfrestandearbetsmoment undvikas eller begränsas. När arbetet innebärpåtaglig risk för att arbetstagare utsätts för våld, hot ellerandra starkt psykiskt påfrestande förhållanden får arbetet inteutföras som ensamarbete enligt föreskrifterna.Beträffande mobbning i arbetslivet vidhåller utskottet sinuppfattning från betänkande AU8 att man bör se allvarligt på denvuxenmobbning som förekommer i arbetslivet. Det ligger ett stortansvar på arbetsgivare, facket och arbetskamrater att motverkasådant psykiskt våld närhelst det uppkommer. Utskottet harinhämtat att det pågår flera forskningsprojekt om mobbning påarbetsplatsen. En av arbetsmiljöfonden finansierad relativtomfattande studie om förekomsten av mobbning i arbetslivetvisade inga större skillnader mellan kvinnors och mänsutsatthet. Män mobbar i huvudsak män och kvinnor i huvudsakkvinnor. Projekt pågår även om mobbning som riktas mot kvinnoreller män inom särskilda yrken, t.ex. mot kvinnliga poliser,kvinnliga präster eller män inom barnomsorgen. har det partssammansatta organet statensarbetsmiljönämnd presenterat ett policydokument ommobbning benämnt Social utstötning på arbetsplatsen.Sammantaget anser utskottet att mobbning är ett utpräglatarbetsmiljöproblem. Mer forskning på området samt denförestående reformeringen av arbetsmiljölagen bör innebära attmobbning av det slag som exemplifieras i motion A25 bliruppmärksammad och att åtgärder kan sättas in.Frågan om omplacering vid graviditet -- som tas upp imotionerna A493 och A205 -- har utskottet utförligt behandlatför i sitt betänkande AU8. Utskottet hänvisartill detta betänkande och upprepar att mer samlad kunskap behövsför att kunna bedöma behovet av ytterligare åtgärder till skyddför kvinnor vid graviditet -- också mot den bakgrunden attarbetsplatserna skall vara säkra för alla. Utskottet vidhållersin uppfattning och är inte heller nu berett att tillstyrka engenerell rätt till omplacering och havandeskapspenning.Med hänvisning till det anförda finner utskottet att deaktuella yrkandena i motionerna A25 (fp), A205 (v), A251 (c),A255 (c), A493 (fp), A812 (c) och A814 (c) inte bör föranledanågon åtgärd.I motion A29 av () begärs ett riksdagensuttalande att sexuellt ofredande på arbetsplatsen skallutgöra saklig grund för uppsägning.Utskottet kommer i senare avsnitt att behandla propositionensförslag till jämställdhetslag. Bl.a. innebär lagförslaget dennyheten att arbetsgivaren skall verka för att inte någonarbetstagare utsätts för sexuella trakasserier. Enligtpropositionen kan det över huvud taget inte godtas attarbetstagare utsätts för trakasserier av sexuell natur på sinaarbetsplatser. Erfarenheterna visar emellertid att dettaförekommer i större utsträckning än man har anledning att tro.I sitt betänkande 1990/91:AU5 angående frågor som rör lagen omanställningsskydd har utskottet tagit upp begreppet saklig grundför uppsägning på följande sätt.I lagtexten har inte gjorts någon närmare bestämning av vadsom skulle anses ligga i kravet på saklig grund -- -- --. Dethar inte ansetts möjligt och inte heller lämpligt att preciseradetta krav i lagtexten (prop. 1973:129 s. 120 ff.).Uppsägningsfallen är inbördes alltför olika och förhållandena påarbetsplatserna alltför skiftande. Behovet att kunna ta hänsyntill de särskilda omständigheterna i varje enskilt fall haransetts tala emot att man försöker på förhand ange hur fall avett visst slag eller tillhörande en viss grupp skall bedömas.Dessutom kan det inte uteslutas att rättsutvecklingen skullebindas på ett olyckligt sätt, om lagtexten innehöllpreciseringar på denna punkt.Utskottet -- som menar att en lagreglering ijämställdhetslagen är en stark markering mot sexuellatrakasserier -- har således en annan uppfattning än motionärernavad gäller en precisering i lagen om anställningsskydd. MotionA29 avstyrks därför i denna del.Regional utvecklingVid utvärdering av regionalpolitiskt stöd bör såväl fördelningsom effekter av stödet analyseras ur jämställdhetsperspektivenligt regeringens bedömning. I propositionen redovisas attendast smärre delar av glesbygdsstöd och länsstyrelsernasprojektmedel (7 resp. av fördelade medel) gått tillverksamheter som direkt rör kvinnor. Studien iregionalpolitiken (Ds 1990:54) visar bl.a. attkönskvoteringsregeln har bidragit till att företagen haranställt fler kvinnor än de annars skulle ha gjort.Kvinnors företagande och regional balans tas upp icenterns kommittémotioner A31 och A814. Motionärerna framhållervikten av satsningar på ökat företagande och regional balans föratt främja kvinnligt företagande och ökade möjligheter tillsysselsättning för kvinnor i landets alla delar. Vidare hävdasatt en reformering av den offentliga sektorn kommer att ge nyamöjligheter till företagande -- speciellt kvinnligt företagande.Kvinnornas egen-företagande inom tjänstesektorn kan också bidratill den offentliga sektorns förnyelse. Särskilt stor betydelsefår detta i områden som har dåligt utbyggd service.Utskottet vill erinra om att frågan om åtgärder för att främjakvinnors företagande ingående har behandlats av utskottet förett år sedan (prop. 1989/90:76, AU13, rskr. hardärvid ställt sig bakom att kravet på jämställdhet skall vara enutgångspunkt för strävandena att öka det kvinnliga företagandet.Särskilt viktigt har det ansetts vara att främja möjligheternatill kvinnligt företagande i stödområdena. Utskottet har ocksåbiträtt industriministerns uppfattning att det är angeläget attöka kunskapen om de eventuella hinder som kan möta kvinnor somvill starta företag liksom att det är önskvärt att förstärkainsatserna för att skapa nätverk för kvinnliga företagare.Utskottet har sett det som värdefullt att regeringen på olikasätt uppmärksammat behovet av åtgärder för att främja kvinnorsmöjligheter till eget företagande och har utgått från attarbetet på att utveckla dessa möjligheter drivs på.Enligt utskottets uppfattning kommer kvinnliga företagare inomtjänstesektorn att gynnas av den tyngdpunktsförskjutning i detregionalpolitiska företagsstödet från stöd till byggnader ochmaskiner mot stöd till produktutveckling och marknadsföring m.m.som följer av ovannämnda beslut. Ävenriksdagsbeslutet med anledning av den näringspolitiskapropositionen (prop. 1989/90:88, NU30, rskr. 326) om att utvidgautvecklingsfondernas målgrupp till att omfatta små ochmedelstora företag inom samtliga näringsgrenar gynnar kvinnorna.Utskottet vill i detta sammanhang informera om att regeringensedan budgetåret 1989/90 beviljat särskilda medel till etttreårigt projekt inom statens industriverk (SIND) som syftartill att stödja kvinnor som startar och driver företag. Bl.a.har SIND tagit fram ett handlingsprogram för att skapa flerlönsamma företag i kvinnlig regi. Med utvecklingsfonderna somcentrum pågår uppbyggnad av nätverk med engagerade experterkring nyföretagarna.Vidare har initiativ tagits av den kvinnogrupp som bildats ianslutning till glesbygdsdelegationen -- sedan årsskiftet1990-1991 ombildad till myndighet. I handlingsprogrammettas bl.a. upp strategier för attutveckla kvinnoperspektiv inom regional- ochlandsbygdspolitiken, projekt för småskalig livsmedelsproduktion,uppföljning och samordning av lokala textilprojekt, utvecklingav telestugorna m.m.Med hänvisning till det anförda avstyrks de nu behandlademotionerna A31 (c) och A814 (c) i berörda delar.I motion A805 av m.fl. (s) begärs en översynav kvinnors situation i storstaden. Man vet inte särskiltmycket om hur kvinnors arbets- och livsvillkor i storstadförändras och hur kvinnornas traditionella roll påverkas av densnabba samhällsomvandlingen. Som en komplettering tillstorstadsutredningen bör man vid en översyn belysa frågor om hurarbetsresor, arbetstider, barnomsorg, offentlig och annanservice, föreningsliv, kultur m.m. påverkar kvinnornassituation. Uppföljningen av storstadsutredningen bör samordnasmed den föreslagna översynen.Utskottet har behandlat ett yrkande med likartad motiveringför i betänkande 1990/91:AU1. Utskottetinstämmer ånyo i att det finns ett omfattande behov av kunskappå de områden som motionärerna nämner, inte minst för denframtida samhällsplaneringen. Inom torde sådan forskningförekomma i mycket begränsad omfattning. Utskottet anser dockatt frågan om prioritering mellan olika angelägnaforskningsprojekt ankommer på andra. Motion A805 avstyrkssåledes.StatsförvaltningenEnligt propositionen bör de statliga myndigheternasjämställdhetsarbete intensifieras. Statlig personalpolitikutformas och drivs numera inom de enskilda myndigheterna. Vadgäller jämställdhetsarbete bör dock betonas den roll som statensarbetsgivarverk (SAV) har i fråga om samordning, service ochstöd. SAV kommer att genomföra ett samlatprogram för det statliga jämställdhetsarbetet. till att ge stöd för att öka andelen kvinnliga chefer,uppmärksamma löneskillnader mellan kvinnor och män samt att ökapappornas uttag av föräldraledighet.Enligt det nya budgetsystemet skall myndigheterna lämna enfördjupad anslagsframställning . Enligtpropositionen bör varje myndighet ta upp jämställdhetsfrågorna idetta sammanhang och vid behov redovisa analys ochåtgärdsförslag i anslagsframställningen.Jämställdhet och statliga chefstjänster tas upp i motionA25 av liberalerna som förordar att staten ochregeringen är föregångare på detta område. Tidsbestämda mål fören jämnare fördelning av kvinnor och män på statligachefstjänster är nödvändiga enligt motionen. Sådana mål börredovisas i myndigheternas fördjupade anslagsframställningar.Dessutom är det nödvändigt att jämställdhetsfrågor ingår som ennaturlig del i all chefsutbildning.Utskottet konstaterar att huvudinriktningen i det statligajämställdhetsarbetet har varit att åstadkomma en jämnarekönsfördelning inom olika yrken, befattningar och nivåer. Enligtpropositionen bör arbetet nu breddas och omfatta insatser föratt uppvärdera kvinnors arbete, stärka kvinnors villkor iarbetslivet samt förbättra mäns möjligheter att förena yrkeslivoch föräldraskap.Andelen kvinnliga chefer (enligt chefslöneavtalet) var ca 8 %år 1989. Inom statsförvaltningen har emellertid andelen kvinnorav de nyrekryterade chefer som regeringen tillsätter ökat från7% år . Denna positiva utveckling menarutskottet är ett resultat av det målmedvetna jämställdhetsarbetesom bedrivits inom statsförvaltningen. Som ovan konstaterats ärdet regeringens bedömning att varje myndighet bör ta uppjämställdhetsfrågorna inför den fördjupadeanslagsframställningen vart tredje år.Syftet med det ifrågavarande motionsyrkandet ligger enligtutskottets uppfattning i linje med den förda politiken. Någonriksdagens åtgärd bör därför inte vara påkallad. Med hänvisningtill vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion A25 iaktuell del.Jämställdhet och föräldraledighetFör att uppnå jämställdhetsmålen är det enligt regeringensbedömning av central betydelse att fler pappor utnyttjarföräldraförsäkringen. En sådan utveckling bör främjas genomopinionsbildande insatser och information samt genom åtgärder påarbetsplatserna för att underlätta för kvinnor och män attförena förvärvsarbete och föräldraskap. Om emellertid pappornainte utnyttjar föräldrapenningen väsentligt mer intill utgångenav , kommer regeringen att överväga ytterligare åtgärdersom kan påskynda en sådan utveckling.