bet · GE01KU30 · 1991-05-21 00:00:00 — Handläggningstider m.m. i (avsnitt10) såvitt avser ny chef vid statens råd förbyggnadsforskningAnders (), (), Hans Nyhage (m),() och () anser att dendel av utskottets yttrande som på s.42 börjar med"berörde" och slutar med "ytterligareuttalande" bort ha följande lydelse:I förnyelsen av den statliga förvaltningen har regeringen gettchefsförsörjningsfrågorna en betydelsefull roll. För att uppnåen långsiktig chefsförsörjning har tilldelatsett övergripande ansvar för utnämningspolitiken; ävenstatssekreteraren i statsrådsberedningen har till uppgift attsärskilt bevaka dessa frågor (jfr 1989/90:KU30, s. 80 samt vadsom sägs i avsnitt 15a i detta betänkande omutnämningsfrågor).Redan för ett och ett halvt år sedan aktualiserades frågan omny chef för byggforskningsrådet, men ännu har inte någonpermanent chef och föreståndare utsetts. Handläggningen av dennautnämningsfråga har enligt utskottet inte motsvarat regeringensintentioner för en god chefsförsörjning.4. och såvitt avser det svenskafältsjukhuset (avsnitt 13d)() och Per () anser att den del avutskottets yttrande som på s.60 börjar med "Utskottetsgranskning" och slutar med "särskilt uttalande" bort ha följandelydelse:Beslutet att ställa ett bemannat fältsjukhus tillStorbritanniens förfogande i måste visserligenfattas snabbt. Det var emellertid ett långtgående åtagande,vilket inte föregicks av erforderliga folkrättsliga analyser. Omdetta vittnar bl.a. de motstridiga uttalanden som i anslutningtill regeringens beslut fälldes av företrädare för regeringen omfältsjukhusets uppgifter. Det kan enligt utskottets mening ocksåsättas i fråga om inte bort medverka i samband med deöverenskommelser som slöts med och Saudiarabien.5. och såvitt avser statsministerns brevtill president (avsnitt 13e)(), (), (),Hans Nyhage (m), (), ()och () anser att den del av utskottets yttrandesom på s.62 börjar med "En jämförelse" och på s.63 slutarmed "är befogad" bort ha följande lydelse:En jämförelse mellan frågesvaret och brevet visar att detfinns skillnader i formuleringar samt att i brevet lämnasuppgifter som inte har någon motsvarighet i frågesvaret.Riksdagsdebatten mellan utrikesministern och frågeställaren harför övrigt i något skede angetts vara ett interpellationssvar.Oavsett detta ger formuleringar i brevet på avgörande punkterett missvisande intryck om Mellanösternpolitik.En frågedebatt i kan inte, som gjorts gällande,ersätta sedvanlig handläggning av viktiga utrikespolitiskafrågor, särskilt som formuleringer i brevet varit ägnade attleda till missförstånd om landets utrikespolitiska linje.Utskottet anser därför -- i anslutning till vad utrikesministernhar anfört -- att utrikesnämnden i förväg borde ha underrättatsom brevet. För detta talar inte bara frågans vikt utan också detförhållandet att agerande i övrigt under Gulfkrigetregelmässigt hade tagits upp i utrikesnämnden. Om tiden intemedgett ett sammanträde med utrikesnämnden, borde brevet haanmälts för ledarna för de övriga partier som är företrädda inämnden. Med hänsyn till vad som framkommit om att ett brevövervägts inemot , kan det dock enligt utskottetsmening inte med fog hävdas att utrikesnämnden -- som för övrigtenligt uppgift höll ett möte -- inte hunnitkallas till ett sammanträde.6. Utlänningsärenden m.m. såvitt avser regeringens praxis iasylärenden (avsnitt 14b)(), (), ()och Hans Leghammar (mp) anser att den del av utskottets yttrandesom på s.68 börjar med "De s.k. decemberbesluten" och slutarmed "situationen stabiliserats" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det anledning att rikta kritikmot de s.k. decemberbesluten. För det första kan situationen närdet gäller flyktingmottagandet inte anses ha varit utsatt försådana påfrestningar att man bort tillämpa bestämmelsen omsärskilda skäl i 3 kap. 4 § andra stycket 2. För det andra ärdet anmärkningsvärt att besluten togs utan att föregås avingående kontakter med FNs flyktingkommissarie. Vidare varunderlaget uppenbarligen bristfälligt när de gäller att bedömaom de asylsökande var att betrakta som flyktingar. Slutligenskall framhållas att den retroaktiva tillämpningen av beslutetmåste betraktas som mycket olycklig. Utskottet anser således attregeringens decemberbeslut innebar en felaktig tillämpning avden aktuella bestämmelsen.Årets granskning har främst tagit sikte på förutsättningarnaför en fortsatt tillämpning av den praxis decemberbeslutenskapat. Enligt utskottets mening ger den minskadetillströmningen av asylsökande utan tvivel anledning att återgåtill tidigare ordning även bortsett från utskottets nyssredovisade uppfattningar att det från början aldrig funnitsförutsättningar att tillämpa den aktuella bestämmelsen.Utskottet vill också understryka det orimliga i att det ärbrister i den svenska byråkratin som får styra frågan om enåtergång till tidigare ordning.Enligt utskottets mening finns det vidare anledning att tafasta på de synpunkter i frågan om decemberbesluten somframförts av professor . Mot bakgrund av attregeringen avsåg att fastslå nya principer med generellgiltighet borde föreskriftsformen ha använts i stället förbeslut i ett enskilt ärende.7. Utlänningsärenden m.m. såvitt avser de ensamma asylsökandebarnens situation (avsnitt 14c)(), (), ()och Hans Leghammar (mp) anser att den del av utskottets yttrandesom på s.70 börjar med "Det är" och slutar med "dennabedömning" bort ha följande lydelse:Utskottet vill först erinra om att om barnsrättigheter ålägger konventionsstaterna att vidta lämpligaåtgärder för att säkerställa att barn som söker flyktingstatuseller anses som flykting erhåller lämpligt skydd och bistånd.Utskottet vill också hänvisa till att regeringen i propositionenom socialtjänstlagen (prop. 1989/90:28) uttalat att barns rätttill kontinuitet och stabilitet bör vara ett övergripande målför alla hjälpinsatser.Det är enligt utskottets mening i och för sigtillfredsställande att den nämnda kartläggningen av de ensammabarnens situation kommit till stånd. De missförhållanden somredovisas i är emellertid kända sedantidigare och borde ha åtgärdats för länge sedan. Somsocialstyrelsen också kommit fram till har flyktingmottagandetinte varit uppbyggt för att möta barns behov. Barnens situationhar försvårats av den oklara ansvarsfördelningen mellan deberörda myndigheterna, inte minst mellan invandrarverket ochsocialtjänsten. Ur barnens perspektiv är det således inteacceptabelt att behöva flytta på grund av de reglersom styr flyktingmottagandet. Många barn har utsatts förtraumatiska upplevelser och separationer i samband medkrigsupplevelser och flykt. Som framhållit ärdet mycket olyckligt om dessa barn skall behöva utsättas förflera separationer, lång väntan och osäkerhet sedan de kommithit. Utskottet finner mot den angivna bakgrunden anledning tillanmärkning mot invandrarministern för hennes brist på agerandenär det gäller att förbättra de ensamma barnens situation.8. Utlänningsärenden m.m. såvitt avser direktavvisningar tillPolen (avsnitt 14e)(), (), ()och Hans Leghammar (mp) anser att den del av utskottets yttrandesom på s.72 börjar med "Utskottet har" och slutar med"utskottets sida" bort ha följande lydelse:Den har fört förhandlingar med Polensregering i syfte att förmå polska myndigheter att inte utfärdatransitvisum för de utlänningar som avser att resa till att undersöka äktheten i deras inresevisum till Sverige.Förhandlingar har således förts med ett land som inteundertecknat FNs flyktingkonvention () ochdärmed inte åtagit sig några förpliktelser till asylsökande.Från svensk sida framhölls att falska svenska viseringaranvändes, och från den polska sidan visades en beredvillighetatt medverka till en lösning av problemen.Enligt utskottets mening kan dock inte bortses från att för del av utlänningarna var första asylland särskiltmot bakgrund av att inte undertecknat Genèvekonventionen.Dessutom har senare bekräftats att en del av flyktingarna haftsådan anknytning till att det berättigat till asyl.Genom har förbundit sig att ge asylåt människor som känner välgrundad fruktan för förföljelse. Denstipulerar vidare att en flykting skall ha rätt att dels sökaasyl, dels få sin ansökan prövad. Denna rätt tillkommer även densom saknar pass och visum. På denna grund vilar även den svenskautlänningslagstiftningen. Resultatet av regeringens agerande harblivit att asylsökande har hindrats från att få sin sak prövad.Detta strider således mot de konventioner som Sverigeundertecknat liksom mot riktlinjer förflyktingpolitiken.9. Utnämningsärenden m.m., allmänt (avsnitt 15a), Hans Nyhage och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s.78 börjarmed "Vid utfrågningen" och slutar med "utskottets sida" bort haföljande lydelse:Sedan socialdemokraterna övertog regeringsansvaret har enmassiv satsning på att utnämna socialdemokrater till verkschefero.d. Här följer några exempel på hur omfattande dettamissbruk av utnämningsmakten varit:Allan , AMSCarl , statens energiverkBertil , postverketSven-Eric , f.d. statsråd, kammarkollegietLars Hillbom, , socialstyrelsenBerit Rollén, AMU-styrelsenOlle , trafiksäkerhetsverketCarl , SIDAOdd , RRVErland , SÖSivert , arbetarskyddsstyrelsenBert , SMHILars Ag, byggnadsstyrelsenHans Löwbeer, bankinspektionenLennart Myhlbeck, statens räddningsverkKerstin Niblaeus, kemikalieinspektionenCarin , Löfdahl, statens kulturrådLeif , presstödsnämndenArne , statens gruvegendomarClaes , statskontoretUlf , kriminalvårdsstyrelsenLennart Klackenberg, UDAnders , UDHans Dahlgren, UDAnnie , , UDGöte , UDMaj Britt , UDHarald Fälth, UDSten , landshövdingSigvard , landshövdingCarl , landshövdingUlf , generaldirektörPer , generaldirektörChrister Wretborn, departementsrådLennart , ambassadörOlle , pressrådJohn-Olof , AMSMonica , statens väg- och trafikinstitutGöte , AMSJan , statskontoretMarianne , glesbygdsdelegationenGunnel , statens väg- och trafikinstitutUlf , statens arbetsgivarverkRolf , statens naturvårdsverkDetta är endast en exemplifiering. Regeringsformen 11 kap.9§ stadgar att endast förtjänst och skicklighet skall gällavid tillsättningen av statliga tjänster. Det förefallerosannolikt att dessa kriterier endast skulle återfinnas i störreomfattning inom just regeringspartiet.Den slutsats som måste dras av den socialdemokratiskaregeringens utnämningspolitik är att enomfattande politisering de facto har kommit till stånd vadgäller framför allt verkschefer, men till icke obetydlig delockså inom utrikesförvaltningen.Konsekvensen av detta måste vid ett regeringsskifte bli attden tillträdande regeringen har full rätt att så snabbt denfinner lämpligt byta ut personer som är tillsatta på politiskagrunder. Att en ny regering övertar en administration som tillbetydande del leds av personer som tillsatts på speciellapolitiska meriter är inte rimligt. Det får -- med tanke på vadsom här har redovisats -- väl kunna hävdas att en regering harrätt att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att få ettprofessionellt ledarskap inom den statliga sektorn.De invändningar som kan riktas häremot måste bedömas mot denutveckling som ägt rum . Kritik mot kommandeförändringar i riktning mot ett mera renodlat s.k. spoilsystemskall riktas mot dem som i betydande utsträckning frångåttregeringsformens bestämmelser om grunderna för tillsättande avstatlig tjänst.De juridiska problem som finns i sammanhanget, t.ex.pensionsregler som kan behöva utlösas vid regeringsskiften,bör ses över.Slutligen bör framhållas att regeringen också har ett ansvarför att personer i statlig chefsställning fullgör sina uppgifterpå ett korrekt sätt. Här är det viktigt att inga obehörigapartipolitiska hänsyn tas och att statliga chefer i Sverigeeller vid svenska utlandsmyndigheter bedöms på sakliga grunderoch inte efter partitillhörighet.10. Statlig personalpolitik (avsnitt16)(), () och ()anser att den del av utskottets yttrande som på s.83 börjarmed "Det hade" och slutar med "blev uppsagd" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening borde riktlinjer förregeringskansliets arbete med strukturförändringar i denstatliga administrationen självfallet ha förelegat redan ioktober 1990 då strukturförändringarna aviserades i regeringensskrivelse /91:50 och då propositionen om ansvaret för skolan(prop. 1990/91:18) lades fram. En tillämpning av riktlinjernaskulle enligt utskottets bedömning ha inneburit attskolöverstyrelsens personal inte hade sagts upp i sin helhet.Detta skulle ha motverkat den oro som uppstod bland statligtanställda efter det att hela personal blevuppsagd.11. Polisingripanden (avsnitt17)(), (), (),Hans Nyhage (m), (), ()och () anser att den del av utskottets yttrandesom på s.85 börjar med "Utskottet har" och slutar med"gällande rätt" bort ha följande lydelse:I olika sammanhang (se t.ex. JuU 1976/77:15, s. 6, rskr. 94)har uttalats att det för rättstillämpningen är av utomordentligvikt att ändring av gällande rätt från lagstiftarens sida skergenom föreskrifter i lag eller genom motivledes gjordauttalanden i anslutning till antagandet av ny eller ändradlagtext och inte genom allmänna uttalanden ilagstiftningsärenden som inte gäller det lagrum uttalandenaavser. I proposition 1990/91:129 sker ingående genomlysningar avdet föredragande statsrådets syn på frågor om ingripanden vidallmänna ordningsstörningar. Även om det nu är fråga omlagstiftningsfrågor som ligger inom justitieutskottetsberedningsområde finner , särskilt motbakgrund av vad justitieministern anfört om att det som sägs ipropositionen kan ha ett visst värde som rättskälla för derättstillämpande organen, anledning erinra om de principiellaskäl som talar mot att frågan om innebörden av ett lagrum avgörsgenom uttalanden i ett lagstiftningsärende som inte gäller detlagrum som uttalandena avser. Härtill kommer att det underförhållandevis förelegat vissa oklarheter vad gällerrättsläget på nu ifrågavarande område.12. Hälso- och sjukvårdsfrågor såvitt avser äldreomsorgensorganisation (avsnitt 18a)(), (), Hans Nyhage (m),() och () anser att den delav utskottets yttrande som på s.87 börjar med "Utskottet får"och slutar med "ytterligare uttalande" bort ha följande lydelse:Utskottet får anföra följande. avgjorde frågan omden framtida äldreomsorgens organisation genom beslut den 13december 1990. Som ovan framgått hade emellertid regeringen() tagit initiativ till ettomfattande beredningsarbete hos landsting och kommunergällande denna fråga, och särskilda riktlinjer angående dettaarbete -- riktlinjerna angavs ha utformats gemensamt mellansocialdepartementet samt och -- hade utsänts . Detbör härvid framhållas att riktlinjerna i fråga endast hadediskuterats underhand med företrädare för Landstingförbundetsoch Svenska kommunförbundets kanslier och alltså inte varitföremål för beslut i och styrelser. Då regeringens ovannämnda åtgärdervidtogs var det fortfarande mycket osäkert hur det skulle gå medreformen, och några grundläggande principbeslut rörande dennafanns inte att falla tillbaka på. Utskottet vill i sammanhangeterinra om den uppseendeväckande åtgärden att i ettpressmeddelande från till stödför det fortsatta beredningsarbetet hänvisa till vissa beslut avden socialdemokratiska partikongressen.Mot bakgrund av det ovan anförda finner utskottet det mycketanmärkningsvärt att regeringen inte avvaktade besluti ärendet, varvid utskottet även vägt in risken för att detutförda förberedelsearbetet skulle komma att föregripariksdagens ställningstagande till själva reformen. Regeringenkan inte undgå kritik för sin ifrågavarande handläggning.13. Hälso- och sjukvårdsfrågor såvitt avser kontroll ochtillsyn över dentala material (avsnitt 18b)(), (), (),Hans Nyhage (m), (), ()och () anser att den del av utskottets yttrandesom på s.89 börjar med "Enligt 5 kap." och på s.90 slutarmed "av frågan" bort ha följande lydelse:Enligt 5 kap. 13 § riksdagsordningen skall beslutmed anledning av proposition samt annat beslut varom regeringenskall underrättas meddelas regeringen genom skrivelse. Eftersomriksdagen inte beslutat om ett tillkännagivande till regeringeni frågan om kontroll och tillsyn över dentala material harregeringen inte genom riksdagsskrivelse underrättats om deuttalanden socialutskottet gjort i frågan.Socialutskottet har dock återkommandeframhållit det angelägna i att offentlig kontroll avtandlagningsmaterial kommer till stånd. ficksocialstyrelsen regeringens uppdrag att utreda vissa frågorrörande tandersättningsmaterial, och en utredningsrapportöverlämnades till regeringen . I november 1988framhöll socialutskottet att rapporten -- som remissbehandlats-- bereddes inom och att utskottet erfaritatt regeringen avsåg att lämna en proposition iämnet. Också i budgetpropositionen 1989 angavs att propositionskulle föreläggas 1989. En proposition har dock ännuinte framlagts trots att frågan under beretts iregeringskansliet och gettsanledning att räkna med att en proposition skulle komma. Detförhållandet att socialutskottets majoritet -- i motsats tillyrkandet i en reservation (c, v och mp) -- ansett etttillkännagivande till regeringen obehövligt, har uppenbarligengrundat sig på att det i olika sammanhang utlovats att enproposition var ganska nära förestående. Regeringenshandläggning av frågan om kontroll och tillsyn över dentalamaterial kan mot denna bakgrund inte anses tillfredsställande.14. Hälso- och sjukvårdsfrågor såvitt avser tandvårdstaxan(avsnitt18c), Hans Nyhage och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s.92 börjarmed "Utskottets granskning" och på s.93 slutar med "attbeakta" bort ha följande lydelse:När det gäller regeringsbeslut om tandvårdstaxantalar flera omständigheter för att det brustit i kravet påobjektivitet. Det förhållandet att tandläkarna inte accepteratriksförsäkringsverkets bedömningar tycks ha medfört att de fåttett sämre utfall i fråga om taxebeloppen än de annars skulle hafått. Tandteknikerna som uppnådde samförstånd fick nämligen ettutfall som var klart bättre än tandläkarnas. Också oenigheten iriksförsäkringsverkets styrelse i fråga om verkets förslag tillregeringen ger stöd för intrycket att frågan inte blev behandladmed tillräcklig grad av objektivitet inom riksförsäkringsverket.Med hänsyn till att tandläkarna inte utan vidare kan lämnatandvårdsförsäkringssystemet är det enligt utskottets meningsärskilt angeläget att besluten bygger på objektiva faktorer.Enligt utskottets mening hade förslagsådana brister i detta hänseende att regeringen borde hafrångått förslaget och gett tandläkarna samma procentuellahöjning som tandteknikerna.15. Affären mellan AB och (avsnitt20)och (båda c) anser att den delav utskottets yttrande som på s.95 börjar med "Utskottet har"och slutar med "utskottets sida" bort ha följande lydelse:Volvos ansökan om skattebefrielse gällde mycket stora belopp.Det hade därför varit av betydelse för att känna tillansökningen då propositionen behandlades. Enligt utskottetsmening borde regeringen ha informerat om ansökningen.Granskningen föranleder i övrigt inte något uttalande frånriksdagens sida.16. Fast förbindelse över (avsnitt21)och (båda c) anser att den delav utskottets yttrande som på s.96 börjar med "Vad som" ochslutar med "utskottets sida" bort ha följande lydelse:Frågan om en fast förbindelse rör fler länder än ochDanmark. Såvitt framgår av det redovisade materialet harregeringen inte tillräckligt beaktat de andra intressen somandra länder har enligt den nordiska miljöskyddskonventionen (SÖ1974:99).17. Fast förbindelse över (avsnitt21)Hans Leghammar (mp) anser att den del av utskottets yttrandesom på s.96 börjar med "Vad som" och slutar med "utskottetssida" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening tyder en del omständigheter påoegentligheter från regeringens eller enskilda statsråds sidaoch att regeringen kan ha låtit sig påverkas av företrädare förvissa industriintressen då den har handlagt frågan om en fastförbindelse över . Misstankarna härom är alltför starkaför att kunna lämnas utan avseende. Förbindelsen är avsedd attbli det största byggnadsverket i och kan medföraförödande konsekvenser för miljön i och . Dettaberör flera länder, inte bara och . Det finns motden bakgrunden all anledning att grundligt utreda regeringensoch enskilda statsråds roll i beslutsprocessen kring frågan omen fast förbindelse över . Utskottet kommer därför attgöra en utförlig granskning under nästa riksmöte.Särskilda yttranden1. Regeringens sammansättning och regeringsarbetetsorganisation såvitt avser partiledaröverläggningar(avsnitt1c), Hans Nyhage och (alla m)anför:Det är för bevarandet av partiledaröverläggningarnasinformella och förtroliga karaktär viktigt att de intemissbrukas. I annat fall blir det omöjligt föroppositionspartierna att vid överläggningarna motta förtroliginformation. Om regeringen i något sammanhang önskar åberopaöverenskommelser med oppositionspartierna bör samråd ske isådana former att full klarhet råder om vad som förevarit ochatt detta dokumenteras på lämpligt sätt. Självfallet harregeringen det fulla ansvaret för besluten i regeringsärendena,oavsett om dessa föregåtts av partiledaröverläggningar ellerinte.2. Regeringens sammansättning och regeringsarbetetsorganisation såvitt avser partiledaröverläggningar(avsnitt1c)Hans Leghammar (mp) anför:Som framgår av utskottets redovisning har degröna och vid ett flertal tillfällen utestängtsfrån partiledaröverläggningarna. Så har närmast regelmässigtvarit fallet när överläggningarna gällt utrikes- ochsäkerhetspolitiska frågor. Som huvudsakligt skäl för dennaordning har från regeringens sida framförts att man funnit detnaturligt att överlägga med företrädarna för de partier som ärrepresenterade i utrikesnämnden. Enligt 10 kap. 7§regeringsformen består utrikesnämnden av talmannen samt nioandra ledamöter som väljer inom sig. Vilka partiersom är representerade i utrikesnämnden är ett resultat endastav de regler och den praxis som tillämpats vid valet avledamöter i nämnden. de gröna har vid ett flertaltillfällen krävt en förändring av gällande regler och praxis såatt minst en företrädare för samtliga i representeradepartier ges tillträde till utrikesnämndens sammanträden.I ett parlamentariskt system är det viktigt att vissa partierinte diskrimineras när det gäller viktig samhällsinformation. Avden anledningen är det orimligt att både de grönaoch är uteslutna från utrikesnämndenssammanträden. Den grundlagsskyddade fria opinionsbildningenkommer enligt vår mening i kläm med den praxis som i daganvänds, genom att viktig information om utrikesfrågor inteframförs på ett likvärdigt sätt till alla riksdagspartier.Enligt regeringsformen utgår all offentlig makt i frånfolket och är folkets främsta företrädare. Genom detförfarande som tillämpats utestängs företrädarna för avfolket från viktig information i utrikes- och säkerhetspolitiskafrågor.3. Offentlighet och sekretess såvitt avser insyn i EG-frågor(avsnitt7b)Per () anför:I granskningsärendet berörs frågan om dokumentation avsammanträden med rådet för Europafrågor. har begärtatt , som ett led i granskningen av ivilken mån rådet för Europafrågor har hörsammat föregåendegranskningsbetänkandes påpekanden, från skullebegära in förteckning över vilka sammanträden som hållits sedanriksdagsbeslutet angående granskningen fattades samtuppgifter på vilka personer som deltagit i dessa sammanträden.Tyvärr ville utskottsmajoriteten inte hörsamma denna begäran.Jag anser att en sådan förteckning borde ha bilagtsgranskningsbetänkandet.4. Olovlig avlyssning m.m. (avsnitt11), Hans Nyhage och (alla m)anför:Regeringens åtgärder med anledning av mordet på den28 har föranlett att ta uppfrågan i sina granskningsbetänkanden sedan mordetbegicks. Som känt tog den socialdemokratiska regeringen mycketaktiv del i arbetet med att lösa mordgåtan. Man kan i och försig ha förståelse för detta, men frågan är om aktiviteterna åena sidan sträckt sig alltför långt. Å andra sidan kan denfrågan ställas om regeringen i vissa skeden visat alltför storpassivitet när utredningsverksamheten visade sig spåra ur och ivissa lägen gå helt snett.