bet · GE01FiU22 · 1991-03-21 00:00:00 — Meden grov uppskattning skulle exempelvis kostnaderna för ettåterupptagande av den kooperativa statistiken som redovisadesfram uppgå till drygt 1milj.kr.I pågår ett arbete rörande rättsregler förbl.a. Som framhålls i motionen kandetta innebära att rekommendation senare kommer att ställas påatt redovisa en statistik över kooperativa företagsformer.Med det anförda avstyrks motion Fi419.Företagens uppgiftslämnandeI motion Fi704, yrkande 1, av m.fl. (m) krävsatt företagens uppgiftslämnande begränsas. I detta sammanhanguppmärksammas särskilt småföretagens problem.I motion Fi510 av m.fl. (fp,m,c)framhålls att den bästa möjligheten att skydda företagen mot enökad myndighetsiver att samla in uppgifter är att det i en lageller i en förordning som ger myndigheter rätt att samla inuppgifter specificeras vilka uppgifter som får resp. inte fårhämtas in.I motion Fi605, yrkande 2, av m.fl. (fp)sägs allmänt att allt byråkratiskt krångel är särskiltbesvärande för de små företagen som inte är stora nog att hållasig med särskilda kamerala avdelningar.Utskottet behandlade motioner med likartat innehåll(1989/90:FiU22). Utskottet konstaterade då att det måste vara ensjälvklar utgångspunkt för myndigheternas uppgiftsinhämtning attundvika att onödiga uppgifter samlas in. Vidare erinrades om attregeringen har utfärdat en förordning om statliga myndighetersinhämtande av uppgifter från näringsidkare och kommuner(SFS1982:688). Enligt denna skall de uppgifter som skalllämnas vara utvalda och definierade, så att uppgiftslämnandetbegränsas till den information som behövs med hänsyn tilländamålet, och uppgiftslämnandet underlättas så långt möjligt.Myndigheten har också skyldighet att samråda med organisationeller annan, som kan anses företräda uppgiftslämnarna. I dettasammanhang kan även nämnas att det i SCBs delprogramCivildepartementet ingår att kontinuerligt se över företagensuppgiftslämnande. En huvudpunkt i detta program är att utnyttjasamordnade och s.k. negativa urval för att minimera företagensuppgiftslämnande.Civilministern tillkallade en särskildutredare med uppgift att från formella utgångspunkter se överföreskrifterna på det statliga statistikområdet och utarbetaförslag till ett förenklat regelsystem för produktionen avstatistik. Utredaren redovisade sina resultat (Förenklad statistikreglering, SOU 1990:43). I utredningenföreslås bl.a. att de uppgifter som myndigheterna har rätt attsamla in bör regleras i lag.Dessa frågor bereds i . Iavvaktan på regeringens ställningstagande avstyrks här aktuellamotioner.Statistiska centralbyråns medelstilldelning ochpartisympatiundersökningarnaPropositionens förslag till medelstilldelning till SCBsförvaltningsanslag innebär vissa omfördelningar mellan SCBsolika delprogram. Inom ramen för SCBs delprogram 12 harlönestatistiken förstärkts med 1,2 milj.kr. för att möjliggöraintentionerna i lönekommitténs förslag. Vidare föreslås ennedläggning av SCBs partisympatiundersökningar fr.o.m. 1992.I motion Fi416 av m.fl. (m) föreslås /92 en minskning av förvaltningsanslaget med 10milj.kr. Motionärerna menar att eftersom en särskild utredarehar tillsatts för att ge statistikens användare ett störreinflytande över statistikens inriktning och innehåll, för attgöra styrning och finansiering mer effektiv och klargöraförutsättningarna för den statliga statistikproduktionen, bordemöjligheter till besparingar finnas . Även om budgetåret1991/92 är andra året i en treårsperiod, bör en besparing göraspå anslag. Den kan enligt motionärernafinansieras genom en allmän effektivisering avstatistikproduktionen och en ytterligare ökning avuppdragsverksamheten, vars volym redan har ökat i jämförelse medtreårsplanen.Utskottet vill med anledning av motion Fi416 anföra följande.I motionen föreslås en kraftig neddragning av SCBs anslag. ser det skulle det innebära stora svårigheter attersätta ett bortfall på 10 milj.kr. genom effektivisering avverksamheten och/eller en ökning av uppdragsverksamheten. Inomramen för det löpande treårsanslaget har SCB uppfyllt detrationaliseringskrav som statsmakten ställt på verksamheten. SCBhar två separata program -- ett för anslagsverksamhet och ettför uppdragsverksamhet. Ett eventuellt överskott påuppdragsverksamheten kan och får inte användas för attfinansiera underskott i anslagsverksamheten. Den betydandeneddragning av anslaget som föreslås i motionen kommerovillkorligen att innebära en minskning av den planeradestatistikproduktionen inom ett eller flera av delprogrammen.Utskottet är för sin del inte berett att iramanslagets treårsperiod förorda minskningar och förändringar istatistikproduktionen. I motionen hänvisas till attföredraganden i propositionen förutser att den pågåendeutredningen om SCBs beslutsmodell bör få till resultat attkostnaderna för den statliga statistiken minskar. Dekostnadsfördelar som enligt föredraganden kan uppnås genom enförändrad beslutsmodell är att övriga myndigheter får entydligare beställarroll och ett ökat finansieringsansvar, vilketbör ge ökade incitament att minska kostnaderna för statistiken.Det är således inte i första hand rationaliseringar inom SCB somen förändrad beslutsmodell skulle ge upphov till.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi416.I propositionen föreslås att SCBs partisympatiundersökningarläggs ned. I motionerna Fi402 av tredje vice talman och (), Fi403 av (), Fi410 av (),Fi413 av () och Fi425 av ochLars-Ove () föreslås att SCBs undersökningar avväljarsympatierna skall fortsätta. I motionerna anförs att SCBspartisympatiundersökningar är av mycket hög kvalitet och står ien klass för sig bland opinionsmätningarna. Undersökningarnabygger på ett betydligt större urval än andra opinionsmätningar.Detta ger resultaten en större säkerhet genom mindrefelmarginaler. Det ökar också analysmöjligheterna. SCB stårsålunda för den enda offentligt redovisadepartisympatiundersökningen som medger analyser av utvecklingen iett stort antal olika delgrupper, bl.a. olika delar av landet.Utskottet delar motionärernas uppfattning att SCBsväljarundersökningar är värdefulla och av mycket hög kvalitetoch att de därför bör fortsätta. Undersökningarna bygger påöppet redovisade metoder. Som nämns i motionerna innebär detstora urvalet att undersökningsresultaten till skillnad från dekommersiella institutens undersökningar kan brytas ner påregioner och olika väljargrupper. Eftersom den s.k. panelmetodenanvänds -- en stor del av de intervjuade personerna är desammafrån undersökning till undersökning -- ges unika möjligheter attäven studera förändringarna över tiden. Kostnaderna för attfullfölja partisympatiundersökningarna under /92med en enkät har beräknats till 1 milj.kr. Den totalakostnaden för tre undersökningar uppgår till ca 3milj.kr.Som framgått av vad utskottet här framfört anser utskottet detangeläget att dessa undersökningar genomförs. SCB bör därförånyo pröva möjligheterna att uppdragsfinansiera denna statistik.Om detta visar sig vara en icke framkomlig väg bör SCB återkommatill regeringen och begära erforderliga medel för att genomföradessa undersökningar.Utskottet har i övrigt inget att erinra mot de i propositionenangivna medlen till de olika delprogrammen. Utskottettillstyrker de begärda medlen till SCBs anslag C2 rörandestatistik, register och prognoser.Vad utskottet anfört om partisympatiundersökningarna börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet har inget att erinra mot anslaget för SCBsuppdragsverksamhet eller att SCBs rörliga kredit tas upp tilloförändrat belopp om 15milj.kr.Omlokalisering av SCBs verksamhet i till ÖrebroHuvuddelen av SCBs verksamhet är lokaliserad till Stockholmoch . av antalet anställda finns i medan45% har som arbetsplats. SCB har därutöver ett fåtalanställda vid regionkontoren i , och Malmö.I två motioner, Fi407 av och Karl-ErikPersson (c, v) och Fi420 av och (), föreslås att verksamheten i flyttar till SCB iÖrebro. Motiveringarna i motionerna är sysselsättningspolitiska.Arbetsmarknadsutskottet har behandlatmotioner med här angiven innebörd. I det av godkändabetänkandet /90:AU13 om regionalpolitik för 90-taletframhöll arbetsmarknadsutskottet att omlokalisering, men kanskeframför allt decentralisering, är viktiga inslag i strävandenaatt åstadkomma en balanserad regional utveckling. En sådanåtgärd kan också vara ett led i den förnyelseprocess som pågårinom den offentliga sektorn. Men arbetsmarknadsutskottetunderströk att en myndighet även efter enomlokalisering måste kunna fullgöra sina arbetsuppgiftereffektivt. Det gäller således att förutom de regionalpolitiskaaspekterna beakta sådana förutsättningar som att behålla ellerrekrytera kvalificerad personal, behovet av kontakter med andramyndigheter m.m. avstyrkte våren 1990den då aktuella motionen med motiveringen att omlokalisering aven myndighets verksamhet måste grundas på noggranna övervägandenav den art som här beskrivits och inte endast påsysselsättningspolitiska skäl.Finansutskottet delar den uppfattning somarbetsmarknadsutskottet framförde i denna fråga. Finansutskottethar också erfarit att den nuvarande uppdelningen av SCBsverksamhet på flera orter medför komplikationer i vissaavseenden men också fördelar. Den delade verksamheten har t.ex.inneburit fördelar genom att SCB därigenom har tillgång till tvåregionala arbetsmarknader. SCBs Stockholmsenhet är vidare avstor betydelse för kontakten med användare och kunder iStockholmsregionen. Utskottet utgår från att frågan omutlokalisering av statlig verksamhet kontinuerligt prövas ochatt något särskilt uttalande i frågan därför inte ärerforderligt.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrksmotionerna Fi407 och Fi420.Folk- och bostadsräkningar (FoB)I motsats till de i detta betänkande tidigare behandladestatistikområdena, som är knutna till olika delprogram inom SCB,finansieras folk- och bostadsräkningarna över ett särskiltanslag. I proposition 1988/89:91 anges den beräknade kostnaden i1988 års prisnivå för FoB 90 till 180 milj.kr. fördelat påbudgetåren 1989/90--1992/93. För /92 föreslårregeringen ett reservationsanslag på knappt 17 milj.kr.I en kommittémotion Fi401 (m) föreslås att framtidafolk- och bostadsräkningar endast skall genomföras vart tiondeår. I motionen understryks att särskild hänsyn därvid måste tastill den enskildes integritet.Regeringen tillsatte en parlamentariskt sammansattstatistikkommission för FoB 90 (dir. 1989:57). Kommissionenskall bl.a. utreda förutsättningarna för att övergåtill tioårsintervall mellan räkningarna. Ävenintegritetsfrågorna skall behandlas av kommissionen. I avvaktanpå kommissionens förslag avstyrker utskottet motion Fi401.Regeringens förslag till medelsanvisning för budgetåret1991/92 för folk- och bostadsräkningar biträds av utskottet. beträffande nationalräkenskaper och tillväxtbegreppatt avslår motionerna 1990/91:Fi211 yrkande 1,1990/91:Fi214 samt 1990/91:Fi408,res. 1 (c,v,mp)2. beträffande det obetalda arbetet inationalräkenskapernaatt avslår motionerna 1990/91:Fi426 och1990/91:Fi427,res.2(c,v, mp)3. beträffande alternativa långtidsutredningaratt avslår motion 1990/91:Fi218,res.3(mp)4. beträffande förbättrad miljöstatistikatt avslår motion 1990/91:Fi211 yrkande 2,res.4(c,v,mp)res.5(m,fp)-motiv.5. beträffande fördelningspolitiska studieratt avslår motion 1990/91:Fi422,res.6(v,mp)6. beträffande konsumentprisindexatt avslår motionerna 1990/91:Fi411, 1990/91:Fi412och 1990/91:Fi418,7. beträffande statistik över kooperativ verksamhetatt avslår motion 1990/91:Fi419,res.7(v,mp)8. beträffande företagens uppgiftslämnandeatt avslår motionerna 1990/91:Fi510,1990/91:Fi605 yrkande 2 och 1990/91:Fi704 yrkande 1,res.8(m,fp,c,mp)9. beträffande medelstilldelningoch partisympatiundersökningarnaatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga15 punkt C 2 och med anledning av motionerna 1990/91:Fi402,1990/91:Fi403, 1990/91:Fi410, 1990/91:Fi413, 1990/91:Fi425 samtmed avslag på motion 1990/91:Fi416 till Statistiskacentralbyrån: Statistik, register och prognoser för budgetåret1991/92 anvisar ett ramanslag på . och som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omfortsatta partisympatiundersökningar i SCBs regi,res.9(m,fp)res.10(v,mp)-villk.710. beträffande statistiska centralbyrånsuppdragsverksamhetatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga15 punkt C 3 till Statistiska centralbyrån:Uppdragsverksamhet för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,11. beträffande omlokalisering av SCBs verksamhet iStockholm till Örebroatt avslår motionerna 1990/91:Fi407 och1990/91:Fi420,res.11(v)12. beträffande folk- och bostadsräkningar (FoB)att med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga15 punkt C 15 till Folk- och bostadsräkningar för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på ,13. beträffande framtida folk- och bostadsräkningaratt avslår motion 1990/91:Fi401.res.12(m,fp,mp)den 21 mars 1991På finansutskottets vägnarHans GustafssonNärvarande: (), (), RolandSundgren (s), i (s), (),Per (), (), (),(), (), (),(), (), (), Ing-BrittNygren (m), () och (). Nationalräkenskaper och tillväxtbegrepp (mom. 1)(), (), () och MaggiMikaelsson (v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Enligt utskottets" och på s. 7 slutar med "och Fi408" bortha följande lydelse:Utskottet vill med anledning av motionerna Fi211 yrkande 1,Fi214 och Fi408 anföra följande.Internationellt har arbetet med att sammanföra miljö ochekonomi främst utgått från kostnader för miljöpåverkan. Det hargjorts många försök att sätta pris på miljöskadorna: Hur mycketkostar försurningen av ett ton svavel? Indirekt har man försöktmäta det genom att sätta pris på råvaror som genererar utsläppgenom miljöavgifter och skatter. Andra alternativ har varit attfösöka sätta pris på naturvärden och naturupplevelser i form avförväntade intäkter, t.ex. turistintäkter. Svagheten med dessaberäkningar är att de utgår från skador som redan uppstått ochatt bedömningarna av kostnaderna är svåra att göra. På sådanagrunder är det svårt att skapa ett användbart och trovärdigtgrönt BNP-begrepp. Det visar de internationella erfarenheterna.Enligt utskottets mening skall en grön BNP vara ett komplementtill det BNP-mått som används. Avsikten är inte attomedelbart ersätta det system som är en förutsättning föratt göra internationella jämförelser.En grön BNP skall ge underlag för att mäta en hållbarutveckling där resurshushållning och kretsloppstänkande ärviktiga delar. En möjlighet att tydliggöra detta skulle vara attbasera räkenskaperna på det kvantitativa materialflödet isamhället. Ett linjärt, resursslösande flöde minskar kraftigt engrön BNP, medan ett samhälle baserat på resurshushållning ochåterbruk ger en högre BNP. Ett sådant BNP-mått skulle kunnaåstadkommas genom att BNP per capita divideras med icke organiskavfallsproduktion per capita.Vad utskottet här anfört om en grön BNP bör ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande nationalräkenskaper och tillväxtbegreppatt med bifall till motion 1990/91:Fi211yrkande 1 och med anledning av motionerna 1990/91:Fi214 och1990/91:Fi408 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Det obetalda arbetet i nationalräkenskaperna (mom. 2)(), (), () och MaggiMikaelsson (v) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet delar" och slutar med "avstyrks sålunda" bort haföljande lydelse:Utskottet är av samma uppfattning som motionärerna att det nuär hög tid att mäta och värdera det obetalda arbetet. Detobetalda arbetet måste prissättas. Detta är angeläget bl.a. frånden synpunkten att vi måste kunna se hela sanningen om kvinnorsbidrag till den totala ekonomin. Har vi en uppfattning omomfattningen av det obetalda arbetet och värdet av detta, får viockså ett "satellit"-mått till BNP, dvs. ett mått på detobetalda arbetet som i sin konstruktion tillåter en jämförelsemed BNP-måttet.Mot denna bakgrund är det av stor vikt att SCBs pågåendetidsanvändningsstudie ges tillräckliga resurser så attunderlagsmaterialet för vidarebearbetning håller hög kvalitet.När tidsanvändningsstudien är klar bör ett arbete med att sättavärde på det obetalda arbetet börja. I detta arbetebör forskare och politiker ingå. Det är önskvärt att också fåtill stånd en bred allmän debatt kring dessa frågor.Efter att detta arbete är avslutat kan värdet av det obetaldaarbetet tas med i nationalräkenskaperna. Utskottet vill i dettasammanhang understryka vikten av att det obetalda arbetetredovisas återkommande.Med det anförda tillstyrker utskottet här aktuella motioner.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande det obetalda arbetet inationalräkenskapernaatt med bifall till motionerna 1990/91:Fi426 och1990/91:Fi427 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Alternativa långtidsutredningar (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet är" och på s. 9 slutar med "motion Fi218" bort haföljande lydelse:Utskottet vill med anledning av motion Fi218 anföra följande.Den rapport som bilagts motionen är att betrakta som en skisstill en långtidsutredning som visar på en möjlighet att utformaalternativa scenarier till de nuvarande långtidsutredningarna.Utskottet föreslår med hänvisning till vad som anförs i motionenatt resurser avsätts i kommande långtidsutredningar förutarbetande av ett eller flera alternativa scenarier, därradikala miljömål sätts i första rummet även om detta skullemedföra en lägre ekonomisk tillväxt i traditionell mening.De alternativa scenarierna skall vara konsistenta och liksomlångtidsutredningens traditionella scenarier belysakonsekvenserna på de flesta viktigare områden av betydelse församhällsekonomin.Vid utarbetandet av scenarierna bör berörda myndigheter bidramed sina delar på samma sätt som . böroberoende forskare, även "alternativforskare", anlitas för attge sitt bidrag till utredningen.Innan nästa långtidsbudgetarbete påbörjas bör ett brettrådslag med bl.a. de politiska partierna ske för att lägga fastförutsättningarna bl.a. om riktlinjer för vilkaalternativscenarier som bör tas fram.Vad utskottet här anfört om planeringen av och innehållet ikommande långtidsutredningar bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande alternativa långtidsutredningaratt med bifall till motion 1990/91:Fi218 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omuppläggningen av kommande långtidsutredningar,4. Förbättrad miljöstatistik (mom. 4)(), (), () och MaggiMikaelsson (v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 10 slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse:Utskottet vill med anledning av motion Fi211 anföra följande:Dagens miljöstatistik är baserad på utsläpp från punktkällor.Framför allt är det svavel, fosfor, kväve, tungmetaller,syreförbrukande ämnen som mäts. Det innebär att beslutsfattarehar ett ofullständigt underlag. De stora utsläppen sker nämligengenom utspridning via produkterna. I tillverkastensiden nonylfenolextolat. Ämnet är svårnedbrytbart och ledertill skador på bl.a. fisk. I det aktuella företaget får mansläppa ut max /år som företaget säljer 10000ton som sprids genom produkterna.När det gäller utsläpp via produkterna är kontrollen,mätningarna och statistiken näst intill obefintlig. Ett annatproblem med dagens miljöstatistik är att de flesta siffror harbrutits ur sitt sammanhang. Denna fragmentering av verkligheteninnebär att beslutsunderlaget är spritt på ett flertal statligaverk och institutioner.Utskottet anser mot bakgrund av ovanstående att hosregeringen måste begära förslag till en förbättradmiljöstatistik, som åskådliggör omfattningen av utsläppen viaprodukterna och miljösituationen i dess helhet. Yrkande 2 imotion Fi211 tillstyrks sålunda.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande förbättrad miljöstatistikatt med bifall till motion 1990/91:Fi211yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.5. Förbättrad miljöstatistik (mom. 4, motiveringen)(), (), (), LarsDe () och () anser att den del avutskottets yttrande på s. 10 som börjar med "Arbetet med" ochslutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Den omfattning som denna statistik kan komma att få böravgöras av kemikalieinspektionen. Finansieringen av statistikenbör ske över KemIs anslag genom att ett uppdrag läggs på SCB.Enligt utskottets mening är yrkande 2 i motion Fi211tillgodosett. Utskottet avstyrker därför motionsyrkandet.6. Fördelningspolitiska studier (mom. 5)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Som nämns" och slutar med "motion Fi422" bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att redovisningen avSCBs fördelningsstatistik bör återupptas i samma omfattning somtidigare. Därvid bör även övervägas att genomföra nylåginkomstutredning.Denna i jämförelse med budgetpropositionens förslag utvidgningav statistikproduktionen kan finansieras genom att EGs krav påköpkraftsundersökningar inteaktualiseras. förfördelningspolitiska studier.Vad utskottet här anfört om fördelningspolitiska studier börmed anledning av motion Fi422 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande fördelningspolitiska studieratt med anledning av motion 1990/91:Fi422 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Statistik över kooperativ verksamhet (mom. 7)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "I " och slutar med "motion Fi419"bort ha följande lydelse:Som utskottet ser det är det angeläget att redovisa dekooperativa verksamheterna i den officiella statistiken på detsätt som angetts. Arbetet med att ta fram denna statistik börinledas under /92, vilket innebär att delprogram11 Industridepartementet bör tilldelas erforderliga medel.Utskottet återkommer till detta i anslutning till SCBsförvaltningsanslag.Vad utskottet här anfört med anledning av motion Fi419angående återinförande av kooperativ statistik bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande statistik över kooperativ verksamhetatt utskottet med anledning av motion 1990/91:Fi419 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Företagens uppgiftslämnande (mom. 8)(), (), (), FilipFridolfsson (m), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet behandlade" och slutar med "aktuellamotioner" bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i likhet med motionärerna, att onödigtuppgiftsinsamlande måste undvikas. Detta gäller i synnerhet frånde små företagen men också de enskilda medborgarnasuppgiftslämnande. Myndigheterna bör därför bl.a. mer noggrantpröva frekvensen av olika undersökningar. I många fall behöveruppgifter inte samlas in eller , utan detkan ske med längre intervall. Dessutom måste myndigheterna merkritiskt än i varje enskilt fall pröva om deuppgifter som inhämtas verkligen behövs. Vidare måstemyndigheternas arbete i större utsträckning präglas avservicekänsla och en positiv attityd mot företagen.I likhet med vad som framhålls i motion Fi510 anser utskottetatt möjligheterna att i lag ange de uppgifter som myndigheterhar rätt att samla in bör prövas. En sådan lagstiftning föreslåsockså i den avlämnade utredningen "Förenkladstatistikreglering (SOU 1990:43). Som utskottet ser det måsteemellertid en ytterligare precisering övervägas av de uppgiftersom får samlas in om en sådan lagreglering skall ha någotberättigande.Vad utskottet anfört med anledning av här aktuella motionerbör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande företagens uppgiftslämnandeatt med anledning av motionerna 1990/91:Fi510,1990/91:Fi605 yrkande 2 och 1990/91:Fi704 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9.