bet · GE01KU38 · 1991-05-23 00:00:00 — Befogenheten gäller såledessocialt eller kurativt betonade åtgärder för att ta hand omstipendiater men inte rena penningstipendier.Enligt regeringens mening finns det även i fortsättningen ettbehov av särskilt lagstöd för kommande insatser när det gällerbistånd till utländska studerande. Bl.a. när det gällerstuderande från finns det ett klartintresse i kommuner och landsting av att kunna göra sådanainsatser.MotionI motion K49 yrkande 15 av m.fl. (m) yrkasatt beslutar att upphäva lagen (1962:638) om rätt förkommun att bistå utländska studerande.I motionen erinras om att kommunallagskommittén föreslog attnyssnämnda lag skulle upphävas med hänsyn till att det får ansessom en statlig uppgift att bistå utländska studerande och tillatt något behov av lagen inte tycktes finnas. Motionärerna angeratt de delar denna uppfattning, varför de anser att riksdagenbör upphäva lagen.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. Som ovan framgått har ipropositionen till särskild bedömning upptagits den i motion K49upptagna frågan, dvs. om den i förevarande avsnitt aktuellalagen skall upphävas eller ej. Utskottet finner inte anledningatt frångå den av regeringen intagna ståndpunkten i frågan. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion K49yrkande 15.15.4 Bojkottåtgärder mot SydafrikaPropositionenAvsnitt 6.2.3 (s. 144 f.).Enligt propositionen bör lagen (1985:1052) om rätt förkommuner och landstingskommuner att vidta bojkottåtgärder motSydafrika inte ändras. I propositionen anförs följande skäl fördetta ställningstagande.Lagen om rätt för kommuner och landstingskommuner att vidtabojkottåtgärder mot innebär att kommuner och landstingfår vidta solidaritetsaktioner mot den sydafrikanskaapartheidpolitiken genom att i samband med upphandling bojkottavaror och tjänster med sydafrikanskt ursprung. Denna befogenhetligger i linje med den av riksdag och regering beslutadeSydafrikapolitiken. Någon risk för att kommunernas ochlandstingens beslut skall komma i konflikt med den svenskautrikespolitiken föreligger således inte.I den svenska Sydafrikapolitiken finns däremot inga inslag avbojkott mot utländska eller svenska företag enbart av det skäletatt de har ägarintressen i eller direkta eller indirektaaffärsrelationer med . Enligt regeringens mening börSveriges sanktionsåtgärder mot vara enhetliga. Det ärsåledes inte rimligt att gå längre när det gäller kommuners ochlandstings befogenhet att vidta bojkottåtgärder än vad somgäller för statliga myndigheter och i övrigt enligt den svenskaSydafrikapolitiken.MotionerI motionerna K48 yrkande 2 av m.fl. (mp)och K59 yrkande 4 av m.fl. (v) begärs attSydafrikalagens tillämpningsområde utvidgas. Motionärerna anseratt lagen bör utvidgas så att kommuner och landsting gesmöjlighet att fatta beslut om att ej sluta avtal med företag somhar affärsrelationer, investeringar eller handel med Sydafrika.Enligt motionerna skulle detta inbegripa även dotterföretag tillsådana företag. I förstnämnda motion föreslås vidare att lageninförs i kommunallagen.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. Utskottet har i det föregåenderedovisat de skäl som regeringen åberopat till stöd för sittställningstagande att inte utvidga Sydafrikalagenstillämpningsområde. Utskottet finner inte att vad som anförts ifrågan i motionerna K48 och K59 eller i övrigt framkommit iärendet givit utskottet anledning att frångå regeringens angivnabedömning. Beträffande frågan om lagens införande ikommunallagen får utskottet hänvisa till vad utskottet i avsnitt15.1 ovan uttalat i frågan om i vad mån den nya kommunallagenbör inrymma även bestämmelserna i s.k. kommunala smålagar. här anfört innebär att utskottet avstyrker motionernaK48 yrkande 2 och K59 yrkande 4.16. Vissa övriga frågor16.1 Öppna styrelse-, nämnd- och utskottssammanträdenPropositionenFörslaget utgår ifrån nu gällande ordning, nämligen attkommunala styrelse- och nämndsammanträden inte är offentliga.Propositionen innehåller inte några särskilda överväganden ifrågan.MotionerI motion K55 yrkande 7 av m.fl. (c) yrkasatt antar följande förslag till 3 kap. 4 § p. 5 nykommunallag;5. att nämnd får besluta att sammanträde eller del av detskall vara offentligt.I motionen anförs i denna del bl.a. följande. En ökadmålstyrning innebär förändringar av nämndarbetet som i mångafall talar för att nämndsammanträdena bör vara öppna.Kommunmedlemmarnas insynsbehov i verksamheten kan nämligenberäknas öka när styrningen av verksamheten övergår från direkttill indirekt sådan. Till detta kommer att det delegerbaraområdet blir kraftigt utökat. Ökad öppenhet kan vidare motiverasutifrån intresset av att tillgodose människors inflytande påfrågor om val av serviceform, serviceomfattning m.m. I den månen nämnd eller styrelse har att behandla ärenden somrör myndighetsutövning riktad mot enskild person eller grupp avpersoner bör dock överläggningen vara sluten. Lagreglering avsaken bör ske genom en komplettering av 3 kap. 4§ i förslaget.I motion K51 yrkande 13 av m.fl. (fp)yrkas att hos regeringen begär förslag till regler sommöjliggör offentliga kommunala nämndsammanträden.Enligt motionen bör alla ärenden som inte är sekretessbelagdabehandlas offentligt i kommunala organ. Motionärerna framhålleratt med förslag till direktvaldakommundelsfullmäktige följer på ett naturligt sätt en störreöppenhet gentemot allmänheten, eftersom kommundelsfullmäktigessammanträden kommer att vara offentliga. Enligt motionen bör dekommuner som önskar bibehålla nuvarande nämndorganisation gesmöjlighet till större öppenhet genom helt eller delvis öppnanämndsammanträden. I motionen pekas vidare på att en möjlighet istället kan vara att ha offentliga informationssammanträden menatt beslutssammanträdena förblir slutna. De närmare formerna förde olika slagen av sammanträden bör enligt motionärerna beslutaslokalt. Regeringen bör därför återkomma med förslag sommöjliggör öppna nämndsammanträden.I motion K611 yrkande 4 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om öppna styrelse-och nämndsammanträden.Enligt motionärerna är det viktigt att på olika sätt ökakommuninvånarnas möjlighet till information och insyn. Ett sättatt göra detta kan enligt motionen vara att ge styrelser ochnämnder rätt att besluta om öppna nämndsammanträden.Motionärerna anser därför att en sådan rätt bör införas, dockatt sådan öppenhet inte skall gälla vid myndighetsutövning motenskild.I motion K612 yrkande 6 av m.fl. (mp) yrkasatt hos regeringen begär förslag om offentliganämndsammanträden enligt vad som anförts i motionen.I motionen framläggs en rad förslag syftande till ett utökatkommunalt självstyre. Som ett led i denna utveckling föreslåsolika åtgärder syftande till att på olika sätt engagera denenskilde i den kommunala verksamheten och att öka insynen idenna verksamhet. I det sammanhanget föreslår motionärernainförande av offentliga nämndsammanträden. Enligt motionen bördock av sekretesshänsyn undantas ärenden rörande vissapersonfrågor.I motion K623 yrkande 3 av m.fl. (m) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om öppna nämnd-och utskottssammanträden.Motionärerna anser att det vore värdefullt om enförsöksverksamhet inleds som gör det möjligt för kommun ellernämnd att besluta om helt eller delvis öppna nämndsammanträden iärenden som inte rör myndighetsutövning mot enskilda. Enligtmotionen skulle en sådan offentlighet öka medborgarnas insyn iden kommunalpolitiska processen och öka intresset för de beslutsom fattas.Utskottets bedömningUtskottet har avstyrkt motionermed förslag om regler som möjliggör öppna kommunalanämndsammanträden. Senaste gången var tidigare under dettariksmöte (1990/91:KU3). har varje gång följtutskottet. Utskottet, som inte finner anledning att frångå sinatidigare ställningstaganden, finner här endast anledningframhålla följande. En övergång till öppna eller delvis öppnanämndsammanträden skulle enligt utskottets mening innebära ettväsentligt merarbete genom att nämnderna då i många fall skulletvingas att låta sådana sammanträden föregås av slutnaförberedelsesammanträden. Utskottet vill vidare peka på attmånga av de frågor som nämnderna behandlar -- bl.a. ärendenrörande myndighetsutövning mot enskilda -- är av den karaktärenatt de inte lämpar sig för offentlighet. Enligt utskottetsmening innebär motionärernas olika förslag sådana nackdelar attde inte bör genomföras. Utskottet vill dock tillägga att detsjälvfallet inte är något som hindrar att en nämnd eller annatkommunalt organ vid behov anordnar särskildainformationssammankomster för allmänheten. Med hänvisning tilldet anförda avstyrker utskottet motionerna K51 yrkande 13, K55yrkande 7, K611 yrkande 4, K612 yrkande 6 och K623 yrkande 3.16.2. Direktvalda kommundelsorganPropositionenI propositionen avvisas ett system med direktvaldakommundelsorgan på följande skäl (s. 17).En fråga som har diskuterats i samband med kommunallagsarbetetär om det bör införas en möjlighet till direktval av lokalanämnder. Regeringen är dock inte beredd att lägga fram ettsådant förslag. Remissbehandlingen av kommunallagskommitténsbetänkande ger ett klart stöd för detta ställningstagande.Det starkaste skälet för vår inställning i denna fråga är attdirektval till lokala nämnder kan begränsa fullmäktigesmöjligheter att ta det totala ansvaret för verksamheten ikommunen eller . Därmed uppstår också en oklarhet omhur valutslaget kommer att påverka verksamheten. Detta blirsärskilt tydligt i ett system där fullmäktige styr mer genom måloch allmänna riktlinjer.MotionerI motion K48 yrkande 1 av m.fl. (mp) yrkasatt hos regeringen begär förslag om lokala direktvaldaorgan med egen beskattningsrätt.I motionen anförs i saken följande. Som framgår avpropositionen fäster regeringen stor vikt vid att kommunerna kanforma sin organisation och att uppgifter kan decentraliserastill olika former av lokala organ eller motsvarande. Medborgarnahar större förutsättningar att få sin vilja kanaliserad i ettsystem med direktvalda lokala organ. Enligt degrönas mening bör en utredning tillsättas för att ta framförslag på hur direktvalda organ med egen beskattningsrätt skallorganiseras.Liknande synpunkter framförs i motion K612 yrkande 2 avClaes Roxbergh m.fl. (mp).Enligt motion K51 av m.fl. (fp) bör enlag införas som möjliggör direktvalda lokala organ --kommundelsfullmäktige. Något yrkande härom framställs inte imotionen.I motion K55 yrkande 4 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om direktvalda lokala organ.Enligt motionen är det viktigt att den lokala politiskauppfattningen kommer till uttryck i det lokala organet, varfördess ledamöter bör utses i direkta val. I motionen anges vidarebl.a. att inte delar den negativa syn som framförs frånregeringen på ett ökat lokalt engagemang och ansvarstagande.Inte heller delar motionärerna den synpunkt som ofta framförsatt de lokala organen skulle bli en "stat i staten" på grund avatt de väljs direkt av folket. I motionen erinras vidare om attde lokala nämnderna har sin geografiska avgränsning, givnaarbetsuppgifter, budgetramar och redovisningsskyldighet somfastställts av fullmäktige. Om det vid verkställigheten skiljersig mellan olika kommundelar så är det, framhåller motionärerna,ett uttryck för lokala förhållanden som medborgarna harkanaliserat till sina valda representanter. Enligt motioneninnebär den i motionen föreslagna lösningen att man uppnår enförbättrad samverkan mellan de valda och partier, föreningarsamt lokala opinioner.I motion K58 av () yrkas att hosregeringen begär förslag om sådan ändring i kommunallagen attdirektval till lokala nämnder blir möjligt.I motionen anförs i frågan bl.a. följande. Det finns skäl attanta att direktval skulle öka det politiska intresset samt ävenbidra till att göra de politiska skillnaderna tydligare och visadet demokratiska systemets fördelar. Det framstår som orimligtatt ett parti som har föga stöd inom kommundelen/stadsdelen ändåkan sitta i majoritetsställning i den lokala nämnden. För attvärna tilltron till det demokratiska systemet måste det finnasen direkt koppling mellan den politiska linje som medborgarna ikommundelen/stadsdelen ger utryck för och sammansättningen i denlokala nämnden. Det finns även skäl att anta att direktval harpositiva effekter på ledamöternas engagemang i den lokalanämnden.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. Utskottet har tidigare vidflera tillfällen avstyrkt motionsyrkanden om införande avdirektvalda kommundelsorgan. har därefter följtutskottet. I propositionen har regeringen på skäl som ovanredovisats avvisat en ordning med direktvalda kommundelsorgan.Utskottet, som inte finner anledning att frångå sina tidigareställningstaganden i saken, avstyrker motionerna K48 yrkande 1,K55 yrkande 4, K58 och K612 yrkande 2.16.3 Kommunala förtroendemäns personliga ansvar för kommunalabeslut; JOs talerätt på det oreglerade kommunala områdetMotionerI fyra av motionerna i ärendet tas upp frågor om kommunalaförtroendemäns personliga ansvar för kommunala beslut.I motion K49 yrkande 8 av m.fl. (m) yrkasatt hos regeringen begär förslag angåendeförtroendevaldas ansvar för olagliga beslut i enlighet med vadsom i motionen anförts.Enligt motionen är det synnerligen angeläget att ett förslaginom detta område skyndsamt föreläggs . Alltför mångagånger har det, framhålls det, inträffat att kommunala politikertrotsar lag eller domstols avgörande utan att några följderinträffat. Enligt motionärernas mening måste en ny ordninginföras, vilken bygger på att de som ansvarar för beslut somkränker lag eller domstols avgörande får bära ett personligtansvar för saken.I motion K51 yrkande 14 av m.fl. (fp)yrkas att hos regeringen begär förslag till regler ompersonligt straffansvar för kommunala förtroendemän som, i stridmed domstolsutslag i mål om laglighetsprövning, på nytt fattarbeslut av samma slag som det som förklarats olagligt.I motionen erinras om att det förekommit ettantal fall där kommunala församlingar fattar beslut, som eftersenare prövning i domstol visat sig olagliga, men där kommunernatrotsat domstolen och vidhållit sitt beslut eller t.o.m. fattatnya likadana beslut. Några rättsliga åtgärder mot kommunen harinte kunnat vidtas. Enligt motionen bör regeringen med detsnaraste -- med beaktande av de i motionen angivna synpunkterna-- utarbeta ett förslag och återkomma till . Påföljdenbör drabba de personer som fattar besluten och inte de kommunalaorganen.I en motion från den allmänna motionstiden -- K205 yrkande12 av m.fl. (fp) -- framförs liknadesynpunkter.I motion K316 yrkande 2 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förslag till sanktioner för lagbrott avkommuner och landsting.Motionären anser att det är de för brott skyldiga personernasom bör drabbas av straff. Enligt motionen bör regeringenskyndsamt ta upp frågan till prövning och därefter föreläggariksdagen förslag till lagstiftning.I fyra av motionerna i ärendet tas vidare upp frågan om JOstalerätt på det oreglerade kommunala området. Enligt gällandeordning kan JO till domstol överklaga disciplinbeslut på detstatliga området under förutsättning att vederbörandebefattningshavare står under JOs tillsyn. Någon motsvarandetalerätt gäller inte på det oreglerade kommunala området, därdet disciplinära ansvaret regleras genom kollektivavtal.Motionärerna anser att JO bör ges sådan talerätt. I motionernaanförs bl.a. följande.Enligt motion K51 av m.fl. (fp) finns detingen hållbar motivering för att verksamhet i praktikenskall ligga utanför JOs kompetensområde. I motionen, som inteinnehåller något yrkande i denna del, hänvisas vidare till vadsom anförts i saken i motion K205 yrkande 10 av BengtWesterberg m.fl. (fp). Enligt den motionen är det ologiskt ochen klar brist att JO med nuvarande lagstiftning kan fullföljaanmälningar om disciplinansvar på det statliga men inte på detkommunala området. I motionen, vari erinras om att huvudpartenav den offentliga verksamhet som allmänheten kommer i kontaktmed numera sker i regi, understryks att det för denenskilde är av stor betydelse att det ställs lika höga krav pårättssäkerhet och rättsövervakning på det kommunala som på detstatliga området. Motionärerna anser att regeringen böråterkomma till med lagförslag, varigenom JO ges sammafullföljdsmöjligheter över disciplinbeslut m.m. på det kommunalaområdet som på det statliga.I motion K55 yrkande 6 av m.fl. (c)framhålls att i en organisation med ökad delegation ochmålstyrning förvaltningen i större utsträckning än förnärvarande kommer att fatta beslut som berör den enskilde. Imotionen erinras om att kraven på rättssäkerhet och opartiskhetställs högt när det gäller myndighetsutövning och att sammaprinciper måste vara bärande när det gäller detkommunallagsreglerade området. Enligt motionärerna talar dettaför att JOs granskningsområde bör utvidgas på detkommunallagsreglerade fältet och gälla på samma sätt som istatlig verksamhet.I motion K216 yrkande 15 av m.fl. (m) erinrasom att huvudparten av den offentliga verksamhet som allmänhetenkommer i kontakt med numera sker i regi och att det förden enskilde är av stor betydelse att det ställs lika höga kravpå rättssäkerhet och rättsövervakning på det kommunala områdetsom på det statliga. Motionärerna anser att regeringen snarastbör återkomma till med lagförslag, varigenom JO gessamma fullföljdsmöjligheter över disciplinbeslut m.m. på detkommunala området som på det statliga.PropositionenI propositionen (s. 61) erinras om attkommunalansvarsutredningen i betänkandet (SOU 1989:64)Kommunalbot behandlat vissa frågor om kommunernas ochlandstingens ansvar, att betänkandet har remissbehandlatssamt att frågorna om kommunernas och landstingens ansvar medbl.a. detta som underlag bereds vidare inom civildepartementet.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet har tidigare behandlat motioner av liknade innebördsom de här aktuella. Senaste gången var i början av innevaranderiksmöte (1990/91:KU3) då utskottet avstyrkte de tre motionersom då var föremål för utskottets behandling. Utskottet ansåginte att det -- mot bakgrund av det inom civildepartementetpågående beredningsarbetet på grundval avkommunalansvarsutredningens betänkande -- fanns anledning förriksdagen att ta ställning till de frågor som hade aktualiseratsi motionerna i fråga. följde utskottet.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. Frågor av det slag som tas uppi de nu aktuella motionerna har utretts avkommunalansvarsutredningen, som i sitt betänkande (SOU 1989:64)Kommunalbot bl.a. föreslagit införandet av ett ekonomisktsanktionssystem (kommunalbot) direkt riktat mot vederbörandekommun eller landstingskommun. Under remissbehandlingen avbetänkandet avvisades utredningens förslag av flertalet avremissinstanserna. Enligt vad utskottet erfarit bereds frågan omkommunernas och landstingens ansvar vidare inomcivildepartementet.Utskottet vill erinra om att de i motionerna upptagna frågornaunder varit föremål för olika utrednings- ochberedningsåtgärder. Utskottet anser det angeläget att frågornafår sin lösning . Utskottet förordar därför attregeringen på lämpligt sätt bereder dessa frågor. Vad utskottethär anfört med anledning av motionerna K49 yrkande 8, K51yrkande 14, K55 yrkande 6, K205 yrkandena 10 och 12, K216yrkande 15 och K316 yrkande 2 bör som sin mening geregeringen till känna.16.4 Utredning om den kommunala beskattningsrättenMotionI motion K59 yrkande 22 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning meduppgift att utreda den kommunala beskattningsrätten och se överregeringsformens bestämmelser i detta ämne för att åstadkommaatt kommunerna skall ha reell och säkerställd möjlighet tillbeskattning.Motionen i denna del har följande innehåll.Enligt kommittédirektiven borde den nya kommunallagen utformasså, att den medverkar till att stärka de förtroendevaldasställning. Vidare bör den präglas av stor frihet för kommuneroch landsting att själva organisera sin verksamhet. Detkommunala skattestoppet motverkar dessa målsättningar ochinnebär ett stort ingrepp i det kommunala självstyret.Den kommunala beskattningsrätten bör därför utredas särskiltmed utgångspunkt från att kommunerna skall ha en reell ochsäkerställd möjlighet till beskattning. Regeringsformensbestämmelser i 1 kap. 7 § och 8 kap. 5 § om den kommunalabeskattningen bör ses över i enlighet med denna målsättning.Utskottets bedömningI motion K59 har begärts en utredning om den grundlagsskyddadekommunala beskattningsrätten.Utskottet finner inte att vad som i motionen anförts i sakeneller i övrigt i denna del förekommit ger anledning taett sådant initiativ. Utskottet avstyrker därför motion K59yrkande 22.16.5 Utvidgad beskattningsrätt för kommunernaMotionI motion K612 yrkande 7 av m.fl. (mp) yrkasatt hos regeringen begär förslag om utvidgadbeskattningsrätt för kommunerna enligt vad som anförts imotionen.Enligt motionen är det nödvändigt att storstadskommunerna somett led i bekämpningen av sina miljöproblem ges möjligheter attta ut miljöavgifter. En utvidgad beskattningsrätt kan bl.a.gällakollektivtrafikavgifter av arbetsgivare i kommunen föruppbyggnad av en infrastruktur i form av ett förbättratkollektivtrafiksystem,miljöavgifter på miljöfarlig verksamhet,miljöavgifter för att påverka bilkörning eller konsumtion avmiljöfarliga produkter,möjlighet till regional drivmedelsbeskattning,fastighetsskatt, med lägesavgifter.I motionen förordas vidare -- i samband med att förslagframförs om olika kommunala decentraliseringsåtgärder -- attdirektvalda kommundelsnämnder tillerkänns egen beskattningsrätt.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. I motion K612 har begärtsförslag om utvidgad beskattningsrätt för kommunerna. Utskottetfinner inte att vad som i motionen anförts i saken eller iövrigt i denna del förekommit ger anledning att ta ettsådant initiativ. Utskottet avstyrker därför motion K612 yrkande7.17. Utvärderingar m.m.MotionerI motion K49 yrkande 12 av m.fl. (m) yrkasatt beslutar att utvärdera kommunalanämnders delegering av ärenden i enlighet med vad i motionenanförts.I motionen åberopas vissa av regeringsrätten underremissbehandlingen framförda synpunkter i fråga om förslagentill ökade delegationsmöjligheter. I sitt remissvar anförderegeringsätten i saken bl.a. följande:En omfattande delegering och vidaredelegering i enskildaärenden kan innebära att beslutsordningen blir svåröverskådligför en utomstående. Därigenom kan medborgarnas möjligheter tillinsyn i den kommunala beslutsprocessen allmänt komma attförsämras. Vidare kan från rättssynpunkt svårigheter skapas förenskilda som vill bevaka sin rätt genom att anförakommunalbesvär. Inom området för förvaltningsbesvär skall juden som ett beslut rör få del av beslutet. Detta gäller inte närrättsmedlet är kommunalbesvär. Om olika tänkbara beslutsfattarefinns och det dessutom är oklart när beslut kommer att fattaskan det vara svårt för en enskild att bevaka ett ärende så atthan eller hon inte försitter besvärstiden.Enligt motionen är det av stor betydelse att kommunernabeaktar vad regeringsrätten har anfört. Motionärerna anser attdet finns anledning för regeringen att noggrant följakommunernas verksamhet vad gäller delegering av beslut. Enutvärdering bör ske från lagens ikraftträdande.Skulle det visa sig att den vidgade delegationsmöjlighetenskapat den typ av problem regeringsrätten pekat på måste enligtmotionen delegationsmöjligheterna inskränkas i syfte att öka deenskildas rättssäkerhet och insyn.I motion K54 yrkande 1 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen noga skall följatillämpningen av den nya kommunallagen ur kommunaldemokratiskasynpunkter och vid behov framlägga erforderliga förslag tilllagändringar.I motionen framhålls bl.a. följande. Motionären erinrar om attde grundläggande reglerna för att demokratin skall haförutsättningar att fungera tillfredsställande i alla kommunermåste ges i lagstiftning.