bet · GE01SkU22 · 1991-04-09 00:00:00 — I den mån så inte är falletavstyrker utskottet de nu aktuella yrkandena.Finansutskottet gjorde för sin del ingen annan bedömning utanföreslog att avslå de då aktuella motionerna(1989/90:FiU20). följde finansutskottet (rskr. 205).En alkoholpolitisk proposition har aviserats till den 26 april1991.Socialutskottets tillkännagivande till regeringen hösten 1989om behovet av en mer aktiv alkoholpolitik skedde bl.a. medanledning av en motion (fp) om avgifter på serveringstillstånd(1989/90:SoU2). , som ansåg attserveringstillstånden utgjorde ett växande problem med hänsyntill det stora antalet ungdomar som besöker restauranger ochandra serveringsställen, utgick från att regeringen skulle tainitiativ till de förändringar beträffande serveringstillståndsom kunde behövas.Socialutskottet anser att den alkoholpolitiska propositionenbör avvaktas innan tar ställning till frågan omavgifter på serveringstillstånd. Utskottet föreslår attmotionerna Sk685 (fp, c) och So207 (mp) yrkande 1 avstyrks.Stockholm den 5 mars 1991På socialutskottets vägnarDaniel TarschysNärvarande: (), (), AnitaPersson (s), (), (), IngridAndersson (s), Per Stenmarck (m), (), IngegerdAnderlund (s), (), (), GudrunSchyman (v), (), (), SinikkaBohlin (s), () och ().Avvikande meningar1. AlkoholbeskattningenDaniel Tarschys (fp), (), () ochBarbro () anför:I det alkoholpolitiska program som under bredenighet antog ingår bl.a. att föra en aktiv prispolitik.Principerna för beskattningen bör vara att alkoholpriserna skallvara höga och följa den allmänna prisutvecklingen och attprishöjningar skall genomföras relativt ofta. Prishöjningar haremellertid inte kommit till stånd i den taktsom är nödvändig för att prisinstrumentet skall ha åsyftadverkan. Alkoholskatten har inte höjts ochdå . Vi tillstyrker därför motion Sk733 (fp), variföreslås en alkoholskattehöjning med under år 1991.Övriga motioner angående alkoholskattehöjningar avstyrks tillden del de inte är tillgodosedda med vad som här anförts.2. AlkoholbeskattningenGudrun () anför:Alkoholbruket leder ofta till svåra hälsoproblem förindividen. I sin förlängning orsakar denna ohälsa samhälletstora kostnader för vård och förlorad produktion. Jag anserdärför i likhet med motionärerna i motion Sk433 (v) att det ärmotiverat med ett högt indirekt skatteuttag på alkohol. Skattenbör höjas från . Motion Sk433 (v)yrkande 26 tillstyrks alltså.Övriga motioner angående alkoholskattehöjningar avstyrks tillden del de inte är tillgodosedda med vad som här anförts.3. AlkoholbeskattningenAnita () anför:Med hänsyn till de stora sociala problem ochsjukvårdskostnader som orsakas av alkoholkonsumtionen bör enreal skattehöjning ske på detta område. Jag tillstyrker därförmotionerna Sk627 (mp) yrkande 33 och Sk642 (mp) yrkande 2, variföreslås att skatten på sprit höjs och skatten på vin-och maltdrycker från den 1 juli 1991.Övriga motioner angående alkoholskattehöjningar avstyrks tillden del de inte är tillgodosedda med vad som här anförts.4. Beskattningens utformningPer Stenmarck, och (allam) anför:Målsättningen för alkoholpolitiken är att minska den totalaalkoholkonsumtionen och att få till stånd en övergång tillkonsumtion av svagare alkoholdrycker. måste dealkoholpolitiska åtgärder som vidtas ha en bred förankring hosmedborgarna. Följande förändringar av nuvarande lagstiftning börenligt vår mening vidtas:Lättvinsbeskattningen bör ändras så att kvalitetsviner blirbilligare och vissa förhållandevis alkoholstarka lättvinerdyrare. Detta sker genom att den s.k. procentavgiften sänkssamtidigt som grundavgiften höjs. Vidare bör en ny skatteklassinföras för öl med en alkoholhalt som inte överstiger 3,6viktprocent. Därmed skapas förutsättningar för ett kvalitetsölsom i fråga om alkoholstyrka och beskattning kommer att liggamitt emellan folkölet och det nuvarande starkölet. Öl i den nyaskatteklassen bör försäljas endast på Systembolaget. Genom denprisskillnad som uppstår mellan det nya "svaga" starkölet ochnormalt starköl kommer en övergång att ske till det svagarestarkölets förmån och en minskning av totalkonsumtionen därmedske. Regeringen bör också utreda frågan om hur enlindring av beskattningen av sådan alkohol som tillhandahållsgenom servering skall kunna utformas. Om restaurangpriserna påalkohol sänks kommer alkoholkonsumtionen att styras tillrestaurangerna och konsumtionen före och/eller efterrestaurangbesök att minska. Därmed är det troligen möjligt attåstadkommma en sänkning av totalkonsumtionen.Vi tillstyrker alltså motion Sk738 (m) yrkandena 1--3.5. FärjetrafikenPer Stenmarck, och (allam) anför:Från olika håll har förslag lagts fram om vissskattefri försäljning av varor i färjetrafiken mellan Gotlandoch det svenska fastlandet. Bl.a. har i Gotlandslän, och statens industriverk ställt sig bakomdenna tanke. Härvid har åberopats att förekomsten av en sådanförsäljning skulle stimulera en god trafikförsörjning, förlängaturistsäsongen och öka attraktionskraft för den växandekonferensnäringen. Vidare har framhållits att många europeiskaländer tillåter en viss försäljning av skattefria varor itrafik mellan fastlandet och en ö inom det egna landet omtrafiken sker över internationellt vatten.Vi anser i likhet med motionärerna i motionerna Sk428 (m)yrkande 4, Sk608 (m) och Sk641 (m) yrkandena 1 och 2 att man börundersöka möjligheten att tillåta servering av obeskattadealkoholdrycker ombord på . En sådan ordningskulle enligt vår mening inte medföra några störrekontrollproblem eller andra problem med ordningen, trevnadenoch nykterheten ombord. De nu nämnda motionerna tillstyrksalltså.Vi anser vidare att det inte finns något skäl till attfärjetrafiken på inte skall få bedrivas på sammavillkor som gäller för rederierna i Göteborgs- ochStockholmsregionerna. Genom att anse samtliga förbindelser medBornholm som långa rutter skapas förutsättningar för ett ökatpassagerarunderlag, vilket medför att trafiken kan utökas ochförbättras.Av de linjer som går i trafik på är det endastlinjen --som enligt beslut får drivas somlång rutt. För den linjen gäller alltså de villkor som enligtvad som sagts bör gälla för all Bornholmstrafik.Klassificeringen för linjen --Allinge har däremot inteändrats från kort rutt till lång rutt. Därigenom har detuppkommit en helt oacceptabel snedvridning ikonkurrensförhållandena. Frågan är också av regionalpolitiskbetydelse för östra , inte minst med tanke påturistnäringen.Enligt vår mening måste regeringen ta upp frågan omändrad klassificering också för linjen --Allinge tilldiskussion med Danmark.Det anförda innebär att vi tillstyrker motionerna Sk658 (s),Sk684 (c) och Sk732 (m) yrkande 4 och avstyrker motion Sk683(mp).När det sedan gäller färjetrafiken i anser vi attde regler som skall gälla för färjeförbindelserna från Skånetill i princip måste ha samma utformning som för övrigalinjer mellan exempelvis och samt ochDanmark. bör ta initiativ till nya överläggningar medDanmark för att få bort den s.k. tillstyrker alltså motion Sk732 (m) yrkande 4.6. EG och alkoholbeskattningenGudrun () och () anför:I ett och vid ett EG-medlemskap kommer svenskaskattehöjningar på alkohol inte att accepteras. Att lägre prisleder till högre totalkonsumtion, fler högkonsumenter och fleralkoholskadade är väl känt bland forskare och personer inommissbrukarvården.Vi anser därför att av sociala och medicinska skäl harall anledning att behålla sina högre punktskatter på alkohol.Sverige måste alltså kräva att alkoholen undantas frånintegrationen i ett eventuellt och vid ett eventuelltEG-medlemskap. Vad vi nu har anfört bör som sin meningge regeringen till känna. Det innebär att vi i berörda delartillstyrker motionerna Sk623 (v) och Sk642 (mp) yrkande 1.7. Avgifter på serveringstillståndAnita () anför:Jag delar uppfattningen i motionerna Sk685 (fp, c) och So207(mp) yrkande 1 att höga avgifter för serveringstillstånd börinföras. Detta skulle kunna vara ett sätt att komma till rättamed överetablering och överträdelser av alkohollagstiftningen.De nu nämnda motionerna tillstyrks alltså, såvitt här är ifråga.