bet · GE01UbU17 · 1991-05-23 00:00:00 — Vissa frågor avseende skolväsendet 1990/91UbU17I detta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagtriksdagen i proposition 1990/91:115 ()om vissa skollagsfrågor m.m. jämte motioner. Regeringen har i proposition 1990/91:115 föreslagit1. att antar förslaget till lag om ändring iskollagen (1985:1100),2. att antar förslaget till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370),3. att antar förslaget till lag om ändring isekretesslagen (1980:100),4. att antar förslaget till lag om ändring i lagenom rätt till ledighet för grundläggande svenskundervisning förinvandrare (1986:163),5. att antar förslaget till lag om ändring iarbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262),6. att antar förslaget till lag om ändring isemesterlagen (1977:480),7. att godkänner vad i propositionen anförts omförordningsreglering (avsnitt 4),8. att godkänner vad i propositionen anförts omgranskning av läromedel (avsnitt 5). Motioner med anledning av proposition 1990/91:1151990/91:Ub178 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om personalsammansättningen vid denflexibla skolstarten.1990/91:Ub179 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolhälsovårdens allmänna inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till kännaatt skolhälsovården skall vara avgiftsfri för eleverna,3. att beslutar att skall hatillsyn över skolhälsovården,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en tjänst som skolöverläkareskall finnas vid tillsynsmyndigheten,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsynsmyndighetens samverkan medandra myndigheter.1990/91:Ub180 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan mellan skola ochbarnomsorg,2. att avslår regeringens förslag om ändring avskollagen när det gäller sexåringars rätt att jämställas medskolpliktiga barn,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av stadieindelningen igrundskolan,4. att avslår regeringens förslag om ändring avskollagen så att undervisning i hemspråk och andraicke-obligatoriska inslag i utbildningen kan förläggas tilllördagar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om minsta rimliga gruppstorlek föranordnande av hemspråksundervisning,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kostnadsfria skolmåltider.1990/91:Ub181 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att införa årskurslösförskola--skola,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att anpassa pedagogiken tillsexåringarna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ta fram ett gemensamt måldokumentför barnomsorg och grundskola först innan man beslutar omsexårsstart,4. att , vid avslag på yrkandena 1--3, avslårpropositionen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de ekonomiska skälen inte skallvara avgörande för en tidigare skolstart,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förskollärare och lärare skall haerforderlig utbildning/fortbildning innan sexårs skolstartinförs,7. att beslutar om lagfäst rätt att välja skola,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hänsyn skall tas till trafik ochålder, inte enbart avstånd, vid beslut om skolskjuts,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om obligatorium för kommunerna attanordna hemspråksundervisning,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hemspråksundervisningen ej skallförläggas ,11. att beslutar att bibehålla lagfäst rätt tillobligatorisk skolhälsovård,12. att beslutar om lagfäst rätt till tre årsgymnasium,13. att beslutar om lagfäst rätt till individuelltprogram på gymnasiet,14. att beslutar om lagfäst rätt tillstudieavbrott.1990/91:Ub182 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår proposition 1990/91:115 såvitt avserförslag om ändring i 14 kap. 3 § skollagen i enlighet med vad imotionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolläkarens roll i skolhälsovården.1990/91:Ub183 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att skolplikten i skallinträda då barnen fyller i enlighet med vad i motionenanförts,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tidrymd och förutsättningar förreformens genomförande,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokala beslut om möjligheter till entidigare skolstart,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om varje elevs rätt att optimaltutvecklas enligt sina förutsättningar,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lågstadiets organisation,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en individuellt avpassad studietakt,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om målen för skolan,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildning,9. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarfortbildning,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förskolans inriktning året föreskolstarten,11. att hos regeringen begär förslag omlagreglering av elevers och föräldrars rätt att välja skola ienlighet med vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunernas skyldighet att informeraom rätten att välja skola,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidragen till fristående skolor,14. att beslutar att former för elevinflytandeskall beslutas lokalt,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om granskning av läromedel,16. att avslår regeringens förslag att inrätta /91:Ub184 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolförberedande verksamhet för femåringari daghem eller deltidsgrupp, neutral avgift samt om förändradorganisation av lågstadiet med åtföljande personalförändringar.1990/91:Ub185 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolförberedande verksamhet för sexåringarsom skall börja skolan.1990/91:Ub186 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skolplikten skall inträdanär eleven fyller och vara tioårig,2. att beslutar att 4 kap. 6 § skollagen skallutformas i enlighet med vad i motionen anförts,3. att beslutar att beslut enligt 4 kap. 6 §skollagen skall kunna överklagas hos kammarrätt,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt en fristående skola som godkänts av också skallvara berättigad till statliga och kommunala bidrag,5. att beslutar att föräldrars inflytande skallgaranteras i skollagen,6. att beslutar att skollagen skall utformas såatt det blir möjligt för kommuner att delegera beslut till ettskolråd i enlighet med vad i motionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolmognadsprov.1990/91:Ub187 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stadieindelning,2. att avslår regeringens förslag om flexibelskolstart,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om hänsyn till ekonomiska faktorer vidval av skola,4. att avslår regeringens förslag om förläggningav icke obligatoriska inslag i undervisningen,5. att avslår regeringens förslag i den del somavser beslut om statsbidrag till fristående skolor,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommunerna skall besluta omekonomiskt stöd till de fristående skolorna.1990/91:Ub188 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att länsrätt, i stället för kammarrätt, skall prövabesvär enligt skollagen.Motion från allmänna motionstiden 19901989/90:Ub225 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om prövningsförfarande för bidrag tillfristående skolor,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolstyrelsens rätt att fatta beslutom fristående skola.Motioner med anledning av proposition 1990/91:181990/91:Ub6 av m.fl. (c) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om överlåtande av godkännande- ochbidragsbeslut i fråga om fristående skolor i sin helhet tillkommunerna.1990/91:Ub35 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om friskolors rätt till statliga ochkommunala bidrag,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förfarandet vid godkännandet avfriskolor.Motioner från allmänna motionstiden 19911990/91:Ub201 av och iVårgårda (c) vari yrkas att hos regeringen begärförslag om sådan ändring av skollagen att det i vissa fall blirmöjligt att tvångsförflytta elever på grundskolenivå.1990/91:Ub206 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär en utredning omändring av skolstarten från nuvarande en till två gånger perår.1990/91:Ub241 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en skolförberedande förskola,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en tidigare skolstart,11. att beslutar om godkännande av friståendeskola i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Ub250 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kommuner skall vara skyldiga attanordna vuxenutbildning.1990/91:Ub259 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en flexibel skolstart.1990/91:Ub275 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flexibel skolstart.1990/91:Ub307 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skolhälsovårdens ställning i den nyaskolorganisationen.1990/91:Ub311 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om flexibel skolstart.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So632.1990/91:Ub313 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om flexibel skolstart,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en framtida verksamhet för sexåringarinom den obligatoriska grundskolan.1990/91:Ub330 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att hindrenför gymnasieutbildning på entreprenad undanröjs.1990/91:Ub813 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om olika försök med årskurslösundervisning och intagning av sjuåringar höst och vår.1990/91:Ub821 av m.fl. (fp) vari yrkas15. att beslutar att godkännande av friskolorskall ske i enlighet med vad i motionen anförts,21. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om skolstart vid ålder.Motion med anledning av proposition 1990/91:851990/91:Ub147 av m.fl. (c) vari yrkas4. att avslår proposition 1990/91:85 såvitt avserförslaget om att beslut att inte ta emot viss sökande tillgymnasieskolan skall kunna överklagas i domstol. Skolväsendets reformeringRiksdagens beslut om kommunalt huvudmannaskap förlärare m.fl. på skolområdet (prop. 1989/90:41, bet. UbU9, rskr.58) innebär att kommunerna från har ett heltoch odelat arbetsgivaransvar för all personal i skolan. Genomriksdagens ställningstagande till propositionen om ansvaret förskolan (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76) ladesprinciperna för en mål- och resultatorienterad styrning avskolan fast. De grundläggande principerna föransvarsfördelningen mellan staten och kommunerna har regleratsi två inledande kapitel i en ny skollag som omfattar allaskolformer.Från kommer ett nytt statsbidragssystem förgrundskolan, gymnasieskolan och vuxenutbildningen atttillämpas. Det är utformat som ett finansiellt stöd tillkommunernas samlade skolverksamhet och skall ge demförutsättningen att bedriva en likvärdig skolverksamhet.Statsbidraget reglerar inte skolans organisation. Det stårhuvudmännen fritt att använda statsbidraget för olika ändamålinom skolan.Under innevarande kommer att ta ställningtill proposition 1990/91:85 om gymnasieskolan ochvuxenutbildningen, i vilken förslag till reglering i lag avdessa skolformer läggs fram.Riksdagens beslut om ansvaret för skolan innebär bl.a. attskolöverstyrelsen och länsskolnämnderna avskaffas samt att tvånya centrala myndigheter inrättas på skolområdet, nämligenstatens skolverk och iskolan. Båda myndigheterna skall börja sin verksamhet den 1juli 1991. kommer senare under detta att taställning till myndigheternas organisation och resursbehovenligt förslag i årets kompletteringsproposition (prop.1990/91:150).Regeringen har tillkallat en beredningför att ge förslag till ett nytt betygssystem i ,gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen (dir.1990:62). Slutligen har regeringen den 14 februari 1991tillkallat en kommitté med uppgift att lämna förslag till måloch riktlinjer för barnomsorgen samt det offentligaskolväsendet (dir. 1991:9). Kommittén skall också lämna förslagtill riktlinjer och modeller för kursplaner och förslag tilltimplaner för grundskolan.De förslag som regeringen presenterar i föreliggandeproposition avser att för , särskolan, specialskolanoch sameskolan i lag lägga fast de regler för styrning somföljer av tidigare ställningstaganden. Vidare görsjusteringar av bestämmelserna om skolhälsovården och omfristående skolor. Med de nu föreliggande förslagen harreformeringen av skollagen slutförts.I propositionen framläggs även förslag om inrättande av ensärskild av vissa beslut inom skolan,ändringar i skollagen med anledning av flexibel skolstart,sakliga förändringar i skollagen i vad gäller elevinflytande,grundskoleelevers placering på olika skolor samt förläggning avicke obligatoriska inslag i utbildningen.Överprövning av beslut enligt skollagen m.m.Det har ankommit på och länsskolnämndernaatt pröva beslut enligt skollagen och till den anslutandeförordningar. Enligt föredragande statsrådet finns det ävenefter den nu aktuella reformeringen av skollagen ett antalbeslut som bör få överklagas. Flera av dem är av det slag somnu överprövas av . Som nämnts i det föregåendekommer såväl som länsskolnämnderna attupphöra med utgången av juni månad 1991.I proposition 1990/91:85 om en ny gymnasieskola ochvuxenutbildning föreslog regeringen som interimistisk lösningatt överklagandena i samtliga fall som då var aktuella skullegå till länsrätten (jfr 5kap.11§ resp. 5kap. 30§ iförslaget till ny skollag). Föredragande statsrådet aviseradedock att han skulle återkomma till instansfrågan i föreliggandeproposition.Regeringen föreslår nu att beslut enligt skollagen som regelskall överprövas av en särskild nämnd, skolväsendetsöverklagandenämnd. Undantag görs för ett antal beslut som harutpräglat judiciell karaktär eller gäller sådant som utgöreller ligger nära vad som anses som civila rättigheter.Överklaganden av dessa beslut förs till kammarrätt.I propositionen ges exempel på ärenden som har utpräglatjudiciell karaktär och sådana fall där beslutet kan anses varasådant att det angår någons civila rättigheter, i den meningdetta begrepp har enligt om mänskligarättigheter och grundläggande friheter.I motion 1990/91:Ub183 (m) yrkande 16 avvisas regeringensförslag att ett nytt prövningsorgan, skolväsendetsöverklagandenämnd, inrättas. I stället bör kammarrätt prövaskollagsfrågor. I motion 1990/91:Ub188 (fp) föreslås attriksdagen skall besluta att länsrätt i stället för kammarrätt iförsta instans skall pröva besvär enligt skollagen. Enligtmotion 1990/91:Ub147 (c) yrkande 4 bör beslut om mottagande avelev i gymnasieskolan inte överklagas i domstol.Riksdagen har fattat beslut om den statligaskoladministrationen med anledning av propositionen om ansvaretför skolan (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. kommer att organiseras med en central del och enfältorganisation för uppföljning, utvärdering, tillsyn ochutveckling av skolväsendet. Med hänvisning till det nyaskolverkets huvuduppgifter finner utskottet det inte motiveratatt det skall ankomma på denna myndighet att överpröva vissabeslut enligt skollagen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att en särskildnämnd, skolväsendets överklagandenämnd, inrättas för prövningav vissa skollagsärenden och föreslår att med avslagpå motionerna 1990/91:Ub147 yrkande 4, 1990/91:Ub183 yrkande 16och 1990/91:Ub188 antar det i proposition 1990/91:115 framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen såvitt avser1kap.14§.I konsekvens med detta ställningstagande föreslår utskottetatt beträffande överklagande av vissa beslutantar det i proposition 1990/91:115 framlagda förslaget tilllag om ändring i skollagen såvitt avser 5kap. 11 och 30§§,11kap. 15 och 23§§, 12kap. 14§ och 13kap. 13§.Enligt motion 1990/91:Ub186 (fp) yrkande 3 bör beslut omval av skola enligt den föreslagna lydelsen av 4kap. 6§skollagen kunna överklagas hos kammarrätt. Enligtmotionärerna bör elevers och föräldrars val av skola betraktassom en civil rättighet.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.Enligt gällande bestämmelser får skolstyrelsens beslut omfördelning av elever på olika skolenheter inte överklagas(grundskoleförordningen 7kap. Besluten ägnar sig inteför överprövning eftersom ändring i placeringen av en elev oftaför med sig behov att flytta en annan i elev i stället.Konkurrens om platserna vid en viss skola uppstår ju endast omplatserna där inte räcker för alla som önskar bli placeradedär. Det skulle uppstå ohållbara och frånrättssäkerhetssynpunkt oacceptabla konsekvenser omöverinstansen på talan av en missnöjd skulle behöva göra omfördelningen och flytta någon annan.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub186 yrkande 3.Flexibel skolstart m.m.Regeringen redovisade i skrivelse till (1990/91:50)det pågående arbetet vad gäller barnomsorg och skola samtflexibel skolstartsålder.I årets budgetproposition (prop. 1990/91:100, bil. 10) tasfrågan upp om ett gemensamt ansvar för barnomsorg och skola ochflexibel skolstart. Regeringen erinrar om den s.k.förskola-skola-kommittén som i sitt betänkande (SOU 1985:22)bl.a. redovisade förutsättningar för och möjligheter till ensamverkan mellan förskolan och skolan. Enligt beslutom skolans utveckling och styrning (prop. 1988/89:4, bet. UbU7,rskr. 95) bör målsättningen vara att alla barn som behöverheldagsomsorg skall få det inom ramen för den obligatoriskaundervisningen och den frivilliga barnomsorgen i kommunen. Förnärvarande arbetar den av regeringen tillsattaskolbarnomsorgskommittén (dir. 1989:16) med uppgift attfölja, stimulera och påskynda en utveckling i riktning mot enorganisatoriskt och pedagogiskt samlad verksamhet för skola ochbarnomsorg.I budgetpropositionen (s.49f.) understryks vikten av engemensam lokal organisation för skola och barnomsorg. Enligtföredragande statsrådet pekar utvecklingen mot att gränsernamellan förskola och skola suddas ut allt mer. Det är frågan omen gradvis övergång från en verksamhetsform till en annan.Regeringen erinrar vidare om beslut om den ändring isocialtjänstlagen (bet. 1990/91:SoU9, rskr. 97) som innebär attdet i fortsättningen skall stå kommunerna fritt att utforma sinnämndorganisation på det sätt som passar de lokalaförhållandena.I föreliggande proposition framläggs förslag om flexibelskolstart. Skolplikten skall som inträda höstterminendet år barnet fyller (jfr 3kap. 6§ skollagen), menbarnets vårdnadshavare får bestämma att barnet skall börjaskolan det år barnet fyller sex år.I propositionen motiveras förslaget om en flexibel skolstart.Bl.a. framhålls att de nordiska länderna över huvud taget haren sen skolstart jämfört med andra länder. Aktuell forskningvisar att barnens språkliga utveckling grundläggs mycket tidigtoch att den är avgörande för barnens möjligheter att tillägnasig kunskaper och färdigheter i skolan. Det går inte att delaupp barnets utveckling i en del som hör till dess fritid och enannan del som utgörs av teoretisk inlärning. Alla som arbetarmed barn måste således göra det utifrån en helhetssyn påbarnets utveckling, understryks i propositionen. Med enelevanpassad undervisning kan skolstarten göras mer flexibel.Utifrån barnets utvecklingsnivå kan det ofta vara positivt attfå börja skolan redan . Mot denna bakgrundskall skolan ha en skyldighet att anpassa sin verksamhet tillbarnens mognadsgrad.Regeringen föreslår således att föräldrarna skall få rättenatt avgöra om ett barn skall börja i skolan vid sex eller sjuårs ålder. Detta slås fast i föreslagen lydelse av 3kap. Enligt regeringen har föräldrarna de bästaförutsättningarna att bedöma barnets mognadsnivå och vilkaförutsättningar det har att delta i skolans verksamhet.Regeringens förslag innebär dock att kommunerna under enövergångstid får bestämma i vilken mån sexåringarskall tas in i skolan. Bestämmelsen enligt nämnda lagrum skallsåledes tillämpas först fr.o.m. . På så sätt kankommunerna själva avgöra hur snabbt devill genomföra reformen. Om kommunen inte kan tillgodose allavårdnadshavares önskemål om en tidigare skolstart för derasbarn bör enligt propositionen barnets biologiska ålder utgöraden främsta urvalsgrunden för skolstarten.I fem motioner, nämligen 1990/91:Ub183 (m) yrkande 1 och1990/91:Ub186 (fp) yrkande 1 delvis samt motionerna1990/91:Ub241 (m) yrkande 6, 1990/91:Ub275 (fp) delvis och1990/91:Ub821 (fp) yrkande 21 föreslås att skolpliktsåldernsänks till . I de två förstnämnda motionerna hänvisasbl.a. till aktuell forskning om barnets utveckling. Enligtmotionärerna är det viktigt att ta till vara den tid då barnenär särskilt receptiva och motiverade för att med en lämpligstrukturerad pedagogik lära sig läsa, skriva och räkna. Enligtmotionärerna skall de få möjlighet att utvecklas i enindividuellt strukturerad inlärnings- eller träningssituation.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.I propositionen framhålls att nästan alla barn deltar inågon form av samhällelig barnomsorg. Förskolan och skolan ärpå varandra följande led i samhällets insatser för barnsutveckling. Enligt regeringen är det således naturligt attbarnomsorgen och nu bör få ett gemensamtmåldokument (jfr Mål och riktlinjer m.m. för barnomsorgen ochdet offentliga skolväsendet, dir. 1991:9). Det är innehållet iverksamheten, inte organisationsformen, som med utgångspunkt ibarnets behov blir det viktiga.Utskottet delar regeringens principiella ståndpunkt när detgäller att betrakta förskola och skola som på varandra följandeled där innehåll och metod anpassas efter barnsförutsättningar. Därmed reduceras begreppet skolplikt till attvara den juridiska term som garanterar barn rättighet att gå iskolan. Utskottet anser att det inte finns skäl att ändranuvarande skolpliktsålder.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1990/91:Ub183 yrkande 1,1990/91:Ub186 yrkande 1 delvis, 1990/91:Ub241 yrkande 6,1990/91:Ub275 delvis och 1990/91:Ub821 yrkande 21 antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring iskollagen såvitt avser 3kap. 7§.Regeringens förslag till flexibel skolstart avstyrks imotionerna 1990/91:Ub187 yrkande 2 och 1990/91:Ub259 yrkande 2(båda c). Enligt motionärerna bör utgångspunkten för endiskussion om en tidigarelagd skolstart vara barnens behov ochvad som är lämpligt ur pedagogisk synpunkt. I motionerna1990/91:Ub180 yrkandena 1 och 2 samt 1990/91:Ub313 yrkandena 1och 2 (båda v) avvisas likaså regeringens förslag om flexibelskolstart.