bet · GE01KU43 · 1991-05-21 00:00:00 — I den mån framställningaravser åtgärder och resultat snarare än utredningar bör såledesett ärende under inga omständigheter anmälas som slutbehandlatinnan de begärda åtgärderna har vidtagits eller de avseddaresultaten kan framvisas. Även i de fall där riksdagensframställning går ut på att en utredning bör föranstaltas finnsdet skäl att redovisa inte bara beställningen utan ocksåresultaten för , anför motionären.Finansutskottet anser att det finns fog för de principiellasynpunkter som framförs i motionen. har inteanledning kommentera de konkreta exempel som redovisas imotionen från område, men exemplen visarenligt utskottets mening på ett generellt problem vidredovisningen av behandlingen av skrivelser.I de fall hos regeringen begärt att en utredningskall tillsättas torde det vara till fyllest att ärendetavslutas med att utredningen tillsätts. Det får sedan ankomma påriksdagen att på lämpligt sätt följa utredningens arbete ochdess förslag och utifrån detta föreslå de åtgärder som ansesbefogade. Det är också en god praxis att regeringen eftersedvanligt remissförfarande redovisar sitt ställningstagandetill utredningsförslagen.I de fall där ger regeringen ett direkt uppdrag attantingen återkomma till med förslag eller genomföraåtgärder på visst sätt bör regeringen återkomma tilll riksdagenmed det konkreta förslaget eller ange på vilket sätt åtgärdengenomförts. I det senare fallet kan det, som motionären anför,inte anses vara till fyllest att regeringen endast lämnar ettutredningsuppdrag till en myndighet och därmed avskriverärendet. Regeringen har frihet att välja hur uppdraget skallutföras och vilken myndighet som skall göra det, om interiksdagen uttryckligen ställt särskilda villkor, men detförefaller naturligt att regeringen inte avför ärendet förränden begärda åtgärden genomförts. Det är därför rimligt attregeringen ägnar särskild uppmärksamhet åt redovisningen i defall beslut bygger på initiativ från utskottets sida,dvs. besluten går utöver vad som exempelvis föreslagits ipropositioner.En utförlig redovisning från regeringen minskar emellertidinte varje utskotts ansvar för att följa och utvärdera de beslutman medverkat till. har desenaste åren uttalat, bl.a. på förslag av konstitutions- ochfinansutskotten, att bör ägna större uppmärkamhet åtatt följa upp de beslut som fattats. Detta åligger i första handutskotten.Finansutskottet har med dessa synpunkter velat fästauppmärksamheten på några av de generella problem som exemplen imotion K15 är uttryck för. Det ankommer påkonstitutionsutskottet att göra ytterligare överväganden medanledning härav och eventuellt föreslå en ändradredovisningspraxis.Stockholm den 14 december 1990På finansutskottets vägnarHans GustafssonNärvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), i (s),(), Per (), (), IrisMårtensson (s), (), (), FilipFridolfsson (m), (), (), (), () och ().Skatteutskottets yttrande1990/91:SkU3yBilaga 3Regeringens redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har berett övriga utskott tillfälle attyttra sig över regeringens skrivelse 1990/91:15 med redogörelseför behandlingen av skrivelser till regeringen. Medanledning härav får skatteutskottet anföra följande.Av redogörelsen framgår bl.a. att skrivelse nr1988/89:304 -- redovisad under ärendenunder punkt 73 (s. 65) -- till en del ännu inte slutbehandlats.Skrivelsen gäller den särskilda vinstskatt som enligt riksdagensbeslut skall utgå på företagens vinster (prop. 1988/89:132,SkU33 mom. 4). Skatten skall tas ut avbeskattningsunderlaget -- i princip samma som underlaget förvinstdelningsskatt -- och betalas till staten. hemställan uttalade , somriksdagen antog regeringens förslag om skatten, att någon del avde medel som den särskilda vinstskatten inbringade bordeanvändas till utbildning av korttidsutbildade vuxna. I vilkenomfattning och hur detta skulle ske borde dock prövas i sambandmed arbetet med 1990/budget.Några överväganden i denna fråga har ännu inte redovisats,vare sig i 1990 eller budgetproposition. Enligt vadutskottet erfarit beror detta på att frågan kopplats samman meddet genomgripande utredningsarbete som bedrivits påutbildningsområdet . Regeringen kommer inomkort att lägga fram förslag om en omfattande reformering avgymnasieskolan och av den kommunala utbildningen för vuxna. Idetta sammanhang avser regeringen att även behandla den frågasom aktualiserats i den berörda riksdagsskrivelsen.Behandlingen av skrivelse 1988/89:304 har dragit utpå tiden. Mot ovan angivna bakgrund finner utskottet dock inteskäl att ytterligare kommentera det uppkomna dröjsmålet.Utskottet har inte heller i övrigt funnit anledning att riktanågon anmärkning mot regeringen med anledning av behandlingen avde aktuella riksdagsskrivelserna.Stockholm den 12 februari 1991På skatteutskottets vägnarLars HedforsNärvarande: (), (), TorstenKarlsson (s), (), (), HugoHegeland (m), (), (),(), (), (), LarsBäckström (v), (), (), HåkanHansson (c) och ().Justitieutskottets yttrande1990/91:JuU1yBilaga 4Regeringens behandling av skrivelserTill konstitutionsutskottetInledningI skrivelse 1990/91:15 lämnar regeringen en redovisning av debeslut den fattat med anledning av de riksdagsbeslut sommeddelats i skrivelser till regeringen. Redogörelsenomfattar regeringsbeslut till den30 . Skrivelsen har hänvisats tillkonstitutionsutskottet.Konstitutionsutskottet har berett övriga utskott tillfälle attyttra sig i ärendet.Saken föranleder följande yttrande från justitieutskottet.UtskottetI skrivelsen redovisas -- såvitt är av intresse förjustitieutskottet -- regeringens åtgärder med anledning av 29riksdagsskrivelser som avlämnats till regeringen med anledningav beslut som fattats av 1989/och som fallerinom justitieutskottets beredningsområde. Av skrivelserna varsju inte slutbehandlade. Härutöver redovisas regeringensåtgärder med anledning av sju riksdagsskrivelser -- likaledesinom justitieutskottets beredningsområde -- där beslut fattatsunder tidigare riksmöten. Härav var fem ännu inteslutbehandlade.Utskottet har gjort en genomgång av de åtgärder regeringenvidtagit innan skrivelserna ansetts slutbehandlade, ochutskottet har inte funnit anledning till yttrande i denna del;dock vill utskottet anmärka att två skrivelser (rskr.1989/90:155 och 1989/90:212) angetts vara slutbehandlade trotsatt det av regeringens redogörelse för ärendenas handläggningframgår att så inte är fallet. Vidare har en skrivelse (rskr.1989/90:311) uppgetts alltjämt vara under beredning trots attregeringen vidtog de åtgärder som krävdes medanledning av beslut.Utskottet har också granskat regeringens åtgärder medanledning av de riksdagsskrivelser som ännu inte slutbehandlats.Granskningen föranleder följande yttrande från utskottets sida.I skrivelserna (rskr. 1986/87:46 och 1989/90:107) tas uppvissa frågor rörande sexualbrott. I ett betänkande (JuU1986/87:3) påtalade utskottet med anledning av en motion somremissbehandlats att det vid en jämförelse mellan 6 kap. 5 §andra stycket (BrB) och 6 kap. 6 § BrB framgick attdet föreskrivs lindrigare straff för sexuellt umgänge med ettsyskon som är (fängelse högst ) än med andrabarn (fängelse högst ). Utskottet fann attdet saknades skäl att ha en sådan skillnad i fråga omstraffmaximum för de båda brotten och att det rådandeförhållandet borde rättas till. Det ankom enligt utskottet påregeringen att utarbeta och förelägga ett förslag tillerforderlig lagändring. Vad utskottet sålunda uttalat gavriksdagen som sin mening regeringen till känna (rskr.1986/87:46).Denna lagstiftningsfråga har därefter behandlats i endepartementspromemoria (Ds 1989:6) Sexuella övergrepp mot barnm.m. som har remissbehandlats.I ett ärende (1989/90:JuU16) behandlade utskottet enfråga om tillämpligheten av bestämmelsen om sexuellt utnyttjande(6 kap. 3§ BrB). Ärendet föranleddes av en motion där detförordades en lagändring som innebar att det skulle varastraffbart för en skötare att ha sexuellt umgänge med enpsykiskt sjuk person som vistas på sjukhus där skötaren arbetar.Bakgrunden var en dom i vilken högsta domstolen frikänt enskötare från ansvar för en sådan handling i ett läge där högstadomstolen funnit att utredningen i målet inte visade annat änatt det var kvinnan som utan någon aktiv påverkan från mannenssida tagit initiativet till samlagen. Skötaren kunde därmed intesägas ha förmått kvinnan till sexuellt umgänge.Utskottet, som hänvisade till att den i motionen aktualiseradefrågan behandlats i den nyssnämnda departementspromemorian (Ds1989:6) Sexuella övergrepp mot barn m.m. som haderemissbehandlats, ansåg att mycket talade för att en lagändringborde komma till stånd i den riktning som föreslogs ipromemorian och som innebar att det straffbara området skulleutvidgas i enlighet med motionens intentioner. Utskottet fannvidare att det var angeläget att ett förslag så snart sommöjligt lades fram för . Vad utskottet sålunda uttalatgav som sin mening regeringen till känna (rskr.1989/90:107).Utskottet kan således nu konstatera att de lagstiftningsfrågorsom utskottet i de båda här behandlade ärendena aktualiserat harberetts i . Mot den bakgrunden och medhänvisning inte minst till att förflutit sedan det enaärendet aktualiserades vill utskottet för sin del framhålla attdet är angeläget att ett förslag läggs fram förriksdagen.Justitieutskottet förordar att föreslårriksdagen att som sin mening ge regeringen till känna vadjustitieutskottet nu anfört.Stockholm den 5 december 1990På justitieutskottets vägnarBritta BjelleNärvarande: (), (),(), (), (), (), (), (),(), (), (), BirgitHenriksson (m) och ().Utrikesutskottets yttrande1990/91:UU1yBilaga 5Remiss av regeringsskrivelsen /91:15Till konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har med remiss l990-l0-31 berettutrikesutskottet tillfälle att yttra sig över regeringensskrivelse l990/91:l5 med redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen.Utrikesutskottet har tagit del av skrivelsen och vill ianledning av remissen anföra följande.Riksdagens skrivelse 1989/90:191 angående Vissa anslag m.m.inom område (prop. 1989/90:100 bil 5,UU14) anmäls i regeringens skrivelse som slutbehandlad. Påförslag i utskottets hemställan, moment 8, gjorde emellertidriksdagen med anledning av motionsyrkandena /90:U242;5,U542;3 samt U638;6 ett tillkännagivande, enligt vilket riksdagenanser det motiverat att regeringen med anledning av motionernaföretar en utredning av behovet av miljöexpertis vidutlandsmyndigheterna. skrivelse kan enligt utskottetsåsikt ej betraktas som slutbehandlad innan informeratsom resultatet av regeringens ställningstagande till riksdagenstillkännagivande.Riksdagens skrivelse 1989/90:223 angående Internationelltutvecklingssamarbete (prop.1989/90:l00 bil.5, UU15) anmälslikaledes i regeringens skrivelse som slutbehandlad. I treavseenden gjorde emellertid tillkännagivanden medbifall till motionsyrkanden (dels 1989/90:U204;20, utskottetshemställan mom.98 beträffande kunskapsuppbyggnad omfransktalande , dels 1989/90:U204;8, utskottets hemställanmoment 140 beträffande översyn av u-kreditsystemet, delsU204;63, utskottets hemställan moment 151 beträffandetillvaratagande av hemvändande biståndsarbetares erfarenheter).Som framgått av statsrådet svar i kammarenpå fråga l990/91:172 (av , fp) den 13 november1990 planerar regeringen att vidta åtgärder i anledning av dessatillkännagivanden. Liksom i det tidigare citerade fallet kanenligt utskottet skrivelse ej anses varaslutbehandlad förrän på lämpligt sätt informerats omde överväganden eller åtgärder som föranletts av riksdagenstillkännagivande. Att så sker är också en förutsättning för attden nu aktuella regeringsskrivelsen skall kunna fylla sinfunktion som en del av underlaget för en utvärdering avresultaten av beslut.Ovanstående synpunkter gäller även skrivelse1989/90:332 angående Forskning (prop.1989/90:90 avsnitt 12,UU20). biföll utskottets hemställan moment 7beträffande nordiskt forskningssamarbete och gjorde etttillkännagivande, i vilket vikten understryks av ett välfungerande nordiskt forskningssamarbete.Stockholm den 6 december 1990På utrikesutskottets vägnarPär GranstedtNärvarande: (), (), AlfWennerfors (m), (), Axel (),(), (), (),(), Per (), (),(), (), (), MariaLeissner (fp), () och ().Försvarsutskottets yttrande1990/91:FöU1yBilaga 6Regeringens skrivelse (1990/91:15) med redogörelse förbehandlingen av skrivelser till regeringenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har i skrivelse den 31 oktober 1990meddelat sitt beslut att bereda övriga utskotttillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse (1990/91:15)med redogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringen.FörsvarsutskottetUtskottet behandlar ifrågavarande remiss ur två aspekter. Denena är regeringens uppgifter om ärendeläget beträffanderiksdagens skrivelser inom försvarsdepartementets ansvarsområde.Den andra har sin utgångspunkt i konstitutionsutskottetshänvisning i remissmissivet till uttalandet (KU 1987/88:43, s.17) om att utskotten bör ägna mera uppmärksamhet åt attutvärdera resultaten av beslut.Försvarsutskottet noterar att regeringens skrivelse(1990/91:15), den del som behandlar försvarsdepartementetsansvarsområde, endast upptar ett ärende som inte ärslutbehandlat, nämligen beredskapsbudgeten för totalförsvaretscivila del för /91. Enligt vad utskottet harinhämtat kommer beredskapsbudgeten att läggas till handlingarnavid budgetårets slut. Detta är det normala förfarandet, försåvitt inte budgeten sätts i tillämpning avberedskapsskäl.Utskottet har (FöU1986/87:11, s. 46 och 82 samt FöU 1987/88:11, s. 3--7) uttalatsig för att ge resultatuppföljningen en större vikt. I linje meddenna ambitionshöjning för uppföljningen avser utskottet sålundaatt , främst , genom olika åtgärder skaffasig en överblick över läget i det militära försvaretskrigsorganisation, över beredskapsläget inom den civila delen avtotalförsvaret samt över resultatet av den verksamhet som hargenomförts under det senaste budgetåret. En sådan överblickbedöms ge en bättre grund än tidigare, dels för utskottetsärendebehandling, dels för val av särskilda uppföljningsinsatserinom avgränsade områden eller funktioner. Utskottet har meddetta syfte inhämtat särskildaredovisningar av försvarsdepartementet samt av överbefälhavarenoch överstyrelsen för civil beredskap. Utskottet avser även attårligen i något av sina betänkanden, företrädesvis därbudgetförslaget behandlas, redovisa sin bedömning av läge ochresultat.Erfarenheterna får utvisa hur arbetet med uppföljningen börutvecklas fortsättningsvis. Bl.a. kan hänsyn behöva tas tillresultat från den av talmanskonferensen tillsattautredningen om arbetsformer.Stockholm den 15 januari 1991På försvarsutskottets vägnarArne AnderssonNärvarande: i (), (), (), (), (),(), (s), (), (), (), (),(), i (c), JanJennehag (v), () och ().Socialutskottets yttrande1990/91:SoU2yBilaga 7Regeringens redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelserTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har berettsocialutskottet tillfälle att yttra sig över regeringensskrivelse /91:15 med redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringen.BakgrundSedan år 1961 lämnar regeringen en redogörelse tillriksdagen för vilka åtgärder regeringen har vidtagit medanledning av olika beslut. Redogörelsen är knutentill de skrivelser i vilka meddelar regeringen sinabeslut. Redovisningsperioden har varit tidenfrån ett början till nästa början, dvs. den1 oktober -- , men även de äldreriksdagsskrivelser som inte har rapporterats somslutbehandlade av regeringen tas med i redogörelsen.Under /90 beredde övrigautskott tillfälle att yttra sig över de delar av skrivelsensinnehåll som hade samband med deras resp. beredningsområden.Inför sitt yttrande till (1989/90:SoU2y) gick socialutskottet igenom riksdagenstillkännagivanden på utskottets område sedan /87och gjorde en avstämning av dessa mot regeringens redogörelserför . gjorde dessutom en särskildgranskning av de äldsta ännu inte slutbehandlade ärendena.Utskottet konstaterade att det fanns ett flertaltillkännagivanden /som inte föranlettnågon åtgärd från regeringens sida. Utskottet -- som dock integjorde någon ingående prövning av i vilken utsträckning de avregeringen redovisade åtgärderna materiellt tillgodosettriksdagens önskemål -- gjorde vissa påpekanden i anslutning tillfyra ärenden. Utskottet hade inte någon erinran mot utformningenav regeringens årliga skrivelse som en formell bekräftelse påatt regeringen har utfärdat av beslutade författningaroch att regleringsbrev har beslutats med anledning av attriksdagen anvisat medel för ett visst ändamål. Utskottet ansågdock att skrivelsen lämpade sig mindre väl för analyser avregeringens åtgärder med anledning av riksdagenstillkännagivanden. Utskottet konstaterade att endast regeringensformella beslut redovisas i skrivelsen. Beslutets materiellainnebörd redovisas däremot inte och inte heller planeradeåtgärder eller andra överväganden från regeringens sida iärendet som skulle kunna vara av intresse för riksdagen.Utskottet efterlyste en ordning som skulle kunna förbättraförutsättningarna för en konstruktiv dialog mellan ochregeringen i de ärenden där funnit skäl att ge sinmening till känna för regeringen.Konstitutionsutskottet behandlade regeringens redogörelse ochyttrandena i betänkandet 1989/90:KU30. Konstitutionsutskottetansåg bl.a. när det gäller riksdagsskrivelser som är mer än tvåår gamla och som inte har slutbehandlats att orsaken till dettasamt vidtagna och planerade åtgärder regelmässigt bör anges.Slutligen förutsatte att de förslag tillförbättrad utformning av redogörelsen som de andra utskottenlämnat beaktas efter hand. Dessa förslag gällde önskemål om ökadläsbarhet, fylligare uppgifter om vidtagna åtgärder, markeringav ämnesord, undvikande av upprepning genom att äldre skrivelserredovisas endast beträffande de delar som inte förut har anmältssom åtgärdade. Regeringen borde för varje riksdagsskrivelse angeäven de delar (moment) som inte har slutbehandlats och planeradeåtgärder.I syfte att underlätta redovisningöversände socialutskottet till socialdepartementetför kännedom en inom utskottskansliet gjord sammanställning överriksdagens tillkännagivanden på socialutskottets område underriksmötena /89 och 1989/90.1990 års redogörelseInom har upprättats en ny redogörelse förbehandlingen av skrivelser till regeringen.Utarbetandet av denna har skett med beaktande av de synpunktersom framfördes av . Redogörelsen avseråtgärder som vidtagits från tiden för föregående redogörelsefram till det senaste , dvs. den 1oktober 1989 -- . Tidsrymden är betingad avkonstitutionsutskottets önskan om en övergång till redovisningarbudgetårsvis. Liksom tidigare är redogörelsen uppställddepartementsvis efter det departement riksdagsskrivelsen harställts till. Inom varje departementsavsnitt har materialethänförts till tre tidsperioder, nämligen det sistlidna (1989/90), det nästföregående (1988/89) och äldre riksmöten.Redovisningen omfattar dels alla riksdagsskrivelser från detsenaste , dels de riksdagsskrivelser från tidigareriksmöten som inte har slutanmälts tidigare. Det finns också ettkompletterande, kronologiskt uppställt register med hänvisningartill var i redogörelsen varje riksdagsskrivelse återfinns.MotionEn motion, 1990/91:K15 av (), har väcktsmed anledning av skrivelsen. I motionen hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utformningen av regeringens skrivelser med redogörelse förbehandlingen av skrivelser. Motionären är kritisk motregeringens användning av uttrycket "slutbehandlad". Motionärenanger exempel på tillkännagivanden från socialutskottet i vilkautskottet efterlyst åtgärder av olika slag från regeringenssida, där regeringen efter ha lämnat utredningsuppdrag tillsocialstyrelsen ansett ärendet slutbehandlat. Motionärenframhåller att, även om framställning formellt settgått ut på att uppdrag borde ges, det bör vara underförstått attuppdragen också bör fullföljas. Regeringen bör därför på etteller annat sätt redovisa vad den begärda utredningen kommerfram till. Motionären efterlyser en förändrad redovisningspraxisi framtida skrivelser. I den mån framställningaravser åtgärder och resultat snarare än utredningar bör ettärende inte anmälas som slutbehandlat innan de begärdaåtgärderna har vidtagits eller de avsedda resultaten kanframvisas. Även i de fall där framställning går ut påatt en utredning bör föranstaltas finns det enligt motionärenskäl att redovisa inte bara beställningen utan också resultatenför riksdagen.UtskottetUtskottet har inför behandlingen av skrivelse 1990/91:15inbjudit statssekreterarna i till enöverläggning om tillkännagivanden på socialutskottetsområde under de senaste två riksmötena.Utskottet konstaterar att regeringens redogörelse förbehandlingen av skrivelser till regeringen denna gångutformats på en nytt sätt. Redogörelsen är enligt utskottetbättre uppställd och mer lästläst än . Utskottet harförståelse för att redovisningen måste göras förhållandeviskortfattad och den inte redan nu fullt ut motsvarar riksdagensönskemål.Utskottet har i detta sammanhang inte funnit någon anledningatt erinra mot handläggningen av något enskilt ärende.I motion 1990/91:K15 (fp) framförs kritik bl.a. mot attregeringen i skrivelsen redovisat ärenden som slutbehandlade ioch med att regeringen föranstaltat om en utredning av en vissfråga. Utskottet har i och för sig viss förståelse förregeringens önskemål att inte redovisa ärenden som öppna underlång tid. Utskottet anser det ändå angeläget att regeringen förriksdagen inte enbart redovisar t.ex. att ett utredningsuppdraggivits utan även resultaten av uppdraget. Detta ärnaturligtvis särskilt angeläget i det fall då riksdagenstillkännagivande avsett behovet av åtgärder eller resultatsnarare än en utredning i frågan.Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.Stockholm den 5 februari 1991På socialutskottets vägnarDaniel TarschysNärvarande: (), (), AnitaPersson (s), (), (), (), Per Stenmarck (m), (), (), (), (), RosaÖsth (c), (), (), (), () och ().Kulturutskottets yttrande1990/91:KrU3yBilaga 8Redogörelse för behandlingen av skrivelser tillregeringenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har genom beslut den 31 oktober 1990berett kulturutskottet tillfälle att -- i de delar som harsamband med kulturutskottets beredningsområde -- yttra sig överregeringens skrivelse 1990/91:15 med redogörelse förbehandlingen av skrivelser till regeringen. Medanledning av skrivelsen har väckts motion 1990/91:K15.UtskottetVid föregående framförde kulturutskottet genomprotokollsutdrag till (KrU prot.1989/90:12) synpunkter på utformningen av regeringens årligaredogörelse till för behandlingen av riksdagensskrivelser.Kulturutskottet kan konstatera att regeringen -- genom enändrad utformning av redogörelsen -- gjort denna avsevärt meralättillgänglig än redogörelser och därmed ökat värdetav att en årlig redogörelse avges på området.En genomgång har gjorts av de ärenden som avserkulturutskottets beredningsområde under avsnitten i redogörelsenbeträffande , ,industridepartementet och . Några smärreoklarheter har klarats ut genom underhandskontakter med resp.departement. För ett fåtal ärenden har angivits endast att"ärendet bereds". En sådan knapphändig upplysning ärotillfredsställande. Merparten av dessa ärenden har visat sigvara sådana där åtgärder vidtagits efter genomförslag i proposition 1990/91:25 med förslag till tilläggsbudgetI till statsbudgeten för /91 eller i den nyligenframlagda budgetpropositionen.I motion K15 tas upp frågan om när ett ärende skall redovisassom slutbehandlat av regeringen. Motionären anser att det ärmotiverat med en förändrad redovisningspraxis. I den månriksdagens framställningar avser åtgärder och resultat snarareän utredningar, bör ett ärende inte redovisas som slutbehandlatnär exempelvis ett utredningsuppdrag lämnats till en myndighetutan först när åtgärder och resultat kan visas fram.