bet · GE01AU11 · 1991-03-07 00:00:00 — Flyttningsbidrag bör därför bara utges vidflyttningar till regionalpolitiskt prioriterade områden. Merkostnadsbidrag börkomma i fråga bara vid flyttning till stödområdena, Bergslagskommunerna ochsydöstra bör fatta beslut om riktlinjer och regler för ett sådant system.Vad utskottet anfört med tillstyrkan av motion A208 i berörd del bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande flyttningsbidrag m.m.att med bifall till motion 1990/91:A208 yrkande 10 och med avslagpå motionerna 1990/91:A223 yrkande 5 och 1990/91:A267 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Kulturarbetare (mom. 14), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med "" och slutar med "behandlad del" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med moderata samlingspartiet i motion A267 att det intebör skapas särregler för olika yrkesgrupper. Det särskilda hemresebidraget förkulturarbetare bör därför avskaffas, såsom föreslås i motionen. Detta innebärett 2,5 milj.kr. lägre anslag.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande kulturarbetareatt med bifall till motion 1990/91:A267 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Arbetsmarknadsutbildningens allmänna inriktning (mom. 15), och (alla m) och afRantzien (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med"Utskottet instämmer" och på s. 30 slutar med "berört hänseende" bort haföljande lydelse:Utskottet anser liksom motionärerna i A266 (m) att arbetsmarknadsutbildningenär den viktigaste statliga insatsen för att bekämpa arbetslöshet. Detta gällersärskilt när det både finns många arbetslösa och en ökande efterfrågan påarbetskraft, dvs. när konjunkturen vänder uppåt. Trots förhållandevis högarbetslöshet kan det finnas brist på utbildad arbetskraft inom vissayrkesområden. Det ställs höga krav på flexibilitet för att denna efterfrågan påarbetsmarknadsutbildning skall kunna tillgodoses. De arbetslösa måste enligtutskottets mening styras mot utbildningar som motsvarar både de krav som ställsför de lediga arbetena och den enskildes intressen och förutsättningar. Såsomframhålls i motionen får arbetsmarknadsutbildningen inte i sig bli eninlåsningsfaktor. Det är därför enligt utskottets mening angeläget attutbildningen varvas med jobb-sökar-verksamhet och att en sökande som får ettlämpligt arbete kan avbryta sin utbildning. När det gällerarbetsmarknadsutbildning i det reguljära utbildningsväsendet delar utskottetmotionärernas uppfattning om det otillfredsställande i att studiefinansieringenkan variera mellan olika elever som genomgår samma utbildning.Utskottet instämmer alltså i vad som sägs i motion A267 om de allmännariktlinjerna för arbetsmarknadsutbildningen. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande arbetsmarknadsutbildningens allmänna inriktningatt med bifall till motion 1990/91:A266 yrkande 9 i motsvarande delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Upphandlad arbetsmarknadsutbildning m.m. (mom. 17), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjar med "Enligtvad" och slutar med "behandlade delar" bort ha följande lydelse:Det är enligt utskottets mening viktigt att de arbetslösa har en adekvatkompetens för de nya arbetstillfällena. Erfarenheterna från utlandet visar attarbetslösa ofta inte har kunnat återinträda på arbetsmarknaden eftersom de heltsaknar kunskaper inom de yrkesområden som expanderar.Arbetsmarknadsutbildningen ger möjlighet att överbrygga detta problem. Liksomregeringen förutser utskottet därför ett väsentligt ökat antal platser iupphandlad arbetsmarknadsutbildning . Detta ställerstora krav på länsarbetsnämnderna att upphandla tillräcklig volym. Även omlänsarbetsnämnderna kan köpa utbildning även från annat håll kommer irealiteten huvuddelen att upphandlas från AMU. Såsom framhålls i . motion A266 (m) kommer stora krav att ställas på AMU att snabbt utökakapaciteten. Utskottet utgår från att det knappast är möjligt att utvidga i dentakt som regeringen förutsatt utan att kvaliteten på utbildningen blir lidande.Den utbildningsvolym på vilken regeringen grundat sin kostnadsberäkning bördärför vara något mindre. , då behovet kommer att vara större, börden upphandlade arbetsmarknadsutbildningen ha minst samma omfattning somregeringen föreslagit.Vidare delar utskottet den i motion A267 av m.fl. (m) framfördauppfattningen om det särskilda stödet till teko. Detta stöd, som beräknas till15 milj.kr. i propositionen, måste betraktas som en kvarleva från den tid dåteko-industrin skyddades mot utländsk konkurrens genom diverse subventioner ochgränshinder. Denna utbildning bör nu kunna rymmas inom ramen för ordinarieanslag i den mån den är arbetsmarknadspolitiskt motiverad. Det anförda innebäratt motion A267 bör bifallas såvitt avser yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande upphandlad arbetsmarknadsutbildning m.m.att med bifall till motionerna 1990/91:A266 yrkande 9 i motsvarandedel och 1990/91:A267 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,18. Utvärdering av systemet med utbildning i företag (mom. 18), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med "Även i"och slutar med "behandlade delar" bort ha följande lydelse:Utskottet anser liksom i motion A266 av m.fl. atthela systemet med bidrag till utbildning i företag är tvivelaktigt. Det innebäratt företagen genom statliga anslag får hjälp med att utbilda sin personal. Detär enligt utskottets mening angeläget att regeringen utvärderarsystemet. Intill dess bör, såsom framhålls i motionen, verksamheten inteutvidgas.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motion A266 yrkande 10.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande utvärdering av systemet med utbildning i företagatt med bifall till motion 1990/91:A266 yrkande 10 och medanledning av motion 1990/91:A223 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,19. Arbetsmarknadsfonden som finansieringskälla för utbildningsbidrag och KAS(mom. 20)Under förutsättning av bifall till reservation 6Sonja Rembo, och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med"Utskottet har" och slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse:Utskottet anser inte att det finns någon anledning att göra åtskillnad mellandem som uppfyller kraven för arbetslöshetsförsäkringen och dem som inte gördet. Såsom sägs i motion A267 av m.fl. (m) framstår förslaget somologiskt eftersom det innebär att det kontanta arbetsmarknadsstödet(KAS) skall finansieras från arbetsmarknadsavgiften. KAS utges ju till dem sominte uppfyller medlems- och arbetsvillkoren. Arbetsmarknadsavgiften uttasfrån all lön, oavsett om den anställde är medlem i arbetslöshetskassa eller ej.Utskottet anser således liksom motionärerna att arbetsmarknadsavgiften börfinansiera utbildningsbidrag även till dem som inte uppfyller medlems- ocharbetsvillkoren i arbetslöshetsförsäkringen. Motion A267 tillstyrks imotsvarande del.I fråga om antagande av ändringen i 4 kap 7 § lagen om socialavgifter -- därutskottet noterar att yrkandet i motion A267 avser 4 kap. 7 § ehuru texten iyrkandet av misstag pekar på 4 kap. 8 § -- hänvisar utskottet till AU12.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande arbetsmarknadsfonden som finansieringskälla förutbildningsbidrag och KASatt med bifall till motion 1990/91:A267 yrkande 6 i motsvarande deloch med avslag på propositionen i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,20. Lag om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter (mom.21)Under förutsättning av bifall till reservation 19Sonja Rembo, och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med"Förslaget om" och slutar med "behandlade delar" bort ha följande lydelse:Som framgått ovan delar utskottet uppfattningen i motion A267 (m) attarbetsmarknadsfonden bör finansiera utbildningsbidragen även till dem som inteuppfyller medlems- och arbetsvillkoreni lagen om arbetslöshetsförsäkring. Det belopp som skall föras över engångsvisbör i konsekvens med detta minskas med vad som motsvarar utbildningsbidragentill denna kategori.Utskottet noterar att det i propositionen angetts ett felaktigt belopp förengångsöverföring. Utskottet förordar att lagen får den lydelse som framgår ihemställan under Utskottets förslag.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande lag om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) omsocialavgifteratt med bifall till motion 1990/91:A267 yrkande 5, med anledning avpropositionen och med avslag på motion 1990/91:A208 yrkande 12 i motsvarandedel antar det som Reservanternas förslag betecknade förslaget till Lag omtillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter.Förslag tillLag om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifterHärigenom föreskrivs följande.Propositionens förslag Reservanternas förslagAv de arbetsmarknadsavgifter Arbetsmarknadsavgifter somsom enligt 4 kap. 7 § lagen enligt 4 kap. 7 § lagen(1981:691) om socialavgifter (1981:691) om socialavgifterförs till staten skall förs till staten skallunder /92 under /92sammanlagt 2,34 miljarder även användas förkronor användas för finansiering avfinansiering av1. utbildningsbidrag tillsådan deltagare iarbetsmarknadsutbildningenligt förordningen(1987:406) omarbetsmarknadsutbildning sominte uppfyller medlems- ocharbetsvillkoren i 6 § lagen(1973:370) omarbetslöshetsförsäkring,2. bidrag enligt 1. bidrag enligtförordningen (1984:518) om förordningen (1984:518) omutbildning i företag, utbildning i företag,3. upphandling av särskilt 2. upphandling av särskiltanordnad anordnadarbetsmarknadsutbildning, arbetsmarknadsutbildning,4. arbetsmarknadsverkets 3. arbetsmarknadsverketskostnader för att anordna kostnader för att anordnajobb-sökar-aktiviteter. jobb-sökar-aktiviteter.Denna lag träder i kraft och gäller till utgången av juni1992.21. Lag om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter (mom.21)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Centernsargument" och på s. 36 slutar med "behandlade delar" bort ha följande lydelse:Utskottet anser liksom i motion A208 att vissa intäkter frånarbetsmarknadsavgiften under /92 bör avdelas till bl.a. närings-och regionalpolitiska satsningar. Dessa bör inriktas på områden därsysselsättningsgraden är lägst och behoven av arbetstillfällen störst.Utskottet, som konstaterar att ett felaktigt belopp angivits i propositionenslagförslag, förordar att avdelas för detta ändamål och attdet i propositionen framlagda lagförslaget ändras i enlighet härmed.Med det anförda tillstyrks motion A208 i den nu berörda delen.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande lag om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) omsocialavgifteratt med bifall till motion 1990/91:A208 yrkande 12 i motsvarandedel, med anledning av propositionen och med avslag på motion 1990/91:A267yrkande 5 antar det som Reservanternas förslag betecknade förslaget tilllag om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter,Förslag tillLag om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifterHärigenom föreskrivs följande.Propositionens förslag Reservanternas förslagAv de arbetsmarknadsavgifter Av de arbetsmarknadsavgiftersom enligt 4 kap. 7 § lagen som enligt 4 kap. 7 § lagen(1981:691) om socialavgifter (1981:691) om socialavgifterförs till staten skall förs till staten skallunder /92 under /92sammanlagt 2,34 miljarder sammanlagt 1647,6 milj.kr.kronor användas för användas förfinansiering av finansiering av1. utbildningsbidrag till sådan deltagare i arbetsmarknadsutbildning enligtförordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning som inte uppfyller medlems-och arbetsvillkoren i 6 § lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring,2. bidrag enligt förordningen (1984:518) om utbildning i företag,3. upphandling av särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning,4. arbetsmarknadsverkets kostnader för att anordna jobb-sökar-aktiviteter. Vidare skall av dessa avgifter under /92 sammanlagt 1500milj.kr. användas för finansiering av närings- och regionalpolitiska satsningar.Denna lag träder i kraft och gäller till utgången av juni1992.22. Statsbidraget till sysselsättningsskapande åtgärder (mom. 22), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med"Motionärernas förslag" och på s. 38 slutar med "behandlade motionsyrkandet"bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att de flesta beredskapsarbeten utförs i kommunalregi. Det är enligt utskottets mening rimligt att kommuner och andra som fårmöjlighet att få arbete utfört som beredskapsarbete svarar för minst halvakostnaden. Utskottet instämmer alltså med motion A266 (m) att de maximalastatsbidragen bör sänkas. Även när det gäller de nya former avsysselsättningsinsatser som arbetsmarknadsverket nu självt får möjlighet attutforma bör bidragsandel tillämpas.Utskottet anser att motion A266 bör bifallas i nu berörd del. Vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande statsbidraget till sysselsättningsskapande åtgärderatt med bifall till motion 1990/91:A266 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,23. Beredskapsarbete i olika landsdelar (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar med "Medanledning" och slutar med "som anförts" bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att åtstramningen av kommunernas ekonomi medfört attde kommunala bygginvesteringarna hålls tillbaka. Den höjda momsen kommer ocksåatt verka dämpande på byggandet. Lågkonjunkturen medför sannolikt attarbetslösheten bland byggnadsarbetare i glesbygden ökar. Även omberedskapsmedel numera skall användas restriktivt finns det, såsom sägs imotion A501 av (), anledning att använda dem närutbildningsinsatser och andra insatser inte känns meningsfulla. Det är ettsamhällsekonomiskt slöseri att låta stora grupper gå arbetslösa närsamhälleliga behov av arbete finns. finns t.ex. behov av bådenybyggnad, tillbyggnad och underhållsåtgärder i . mening bör beredskapsmedel i viss utsträckning kunna användas försådana objekt.Utskottet tillstyrker således motion A501 i den nu behandlade delen.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följande lydelse:23. beträffande beredskapsarbete i olika landsdelaratt med bifall till motion 1990/91:A501 yrkande 3 och med anledningav motion 1990/91:A419 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,24. Starta-eget-bidraget (mom. 25)(), , och (alla m)samt () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjar med "Bidragetför" och slutar med "till detta" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med () i motion A210 att stödet för attstarta eget i vissa fall bör kunna förlängas som gäller . Det är svårt att få ett nystartat företag att bli såinarbetat att det ger inkomster som både täcker företagarens lön och övrigaomkostnader i verksamheten. En rapport från statens industriverk visar att detövervägande antalet konkurser är att hänföra till småföretag och att flertaletvar nystartade företag. Av det skälet borde de som startar nya företag kunna fåstöd upp till så att företaget hinner stabilisera sig något.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande starta-eget-bidragetatt med bifall till motion 1990/91:A210 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,25. Invandrares situation på arbetsmarknaden (mom.26), och (alla m) anser:dels att utskottets yttrande på s. 43 som börjar med "Med anledning" ochslutar med "i svenska" bort ha utgått och att yttrandet på s. 44 som börjar med"De synpunkter" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det anledning att på olika sätt uppmärksammade högre arbetslöshetstalen bland invandrare. Det är, vilket framhålls av SonjaRembo m.fl. (m) i motion A266, uppenbart att invandrare möter speciella problempå arbetsmarknaden som avspeglar sig i att arbetslöshetstalen även under enhögkonjunktur är högre än för svenskar.Som utskottet ser det är språket ett avgörande hinder för att komma in påarbetsmarknaden. Utbudet av arbeten blir med nödvändighet mycket begränsat utanordentliga möjligheter att kommunicera med arbetsledning och arbetskamrater.Därför måste invandrarmyndigheter och arbetsförmedling intensifiera sinaansträngningar att få arbetslösa invandrare med dåliga kunskaper i svenska attinse vikten av goda språkkunskaper.Utskottet kan notera att den grupp invandrare som fått sin utbildning ihemlandet ofta möter en tvivlande inställning bland svenskar till kvalitetenoch användbarheten av utbildningen. Det beror delvis på attuniversitetsutbildningen i flera utvecklingsländer är grundad på andratraditioner än de som förekommer i den industrialiserade världen och attkunskaperna därmed ibland inte är relevanta eller användbara i det svenskasamhället. Försöken att utvärdera och jämföra utbildningar i olika länder möterstora svårigheter. Därför är det enligt utskottets mening bra att UHÄ harerhållit mer resurser, och utskottet ser också med tillfredsställelse på attbl.a. UHÄ efterlyst en allsidig utredning om den framtidabedömningsverksamheten.Utskottet anser emellertid att det också vore värdefullt om man gavinvandrare möjlighet att genom objektiva tester visa sina kunskaper.Arbetsmarknadsverket och bör undersöka förutsättningar för ett sådantsystem med tester. Utskottet noterar i sammanhanget att yrkesprövningen (YPI)-- som ju innebär en direkt jämförelse av invandrarnas yrkeskunskaper medarbetsmarknadens krav -- uppfattats mycket positivt av arbetsmarknadens parter.Även när det gäller trovärdigheten i fråga om kvalifikationerna är dåligaspråkkunskaper ett handikapp, såsom sägs i motion A266. Dålig språkbehandlinggör att en person framstår som lägre utbildad än hon eller han egentligen är.Sådana personer kan behöva hjälp att kommunicera mera felfritt.Många arbetsgivare anser sig behöva tid att bedöma en persons kunskaper ochförmåga. Utskottet anser därför att provanställningstiden borde kunna förlängastill i de fall arbetsförmedlingen tillstyrker.I andra sammanhang har motionärerna föreslagit att asylsökande skall kunna fåtemporära arbetstillstånd. Långa väntetider utan rätt att arbeta är psykisktoch moraliskt nedbrytande.dels att utskottet hemställan under 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande invandrares situation på arbetsmarknadenatt med bifall till motion 1990/91:A266 yrkande 17 och medanledning av motion 1990/91:A241 som sin mening ger regeringen tillkänna vadutskottet anfört,26. Lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet (mom. 27)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med "Medanledning" och slutar med "åtgärd" bort ha följande lydelse:Utskottet ser det som utomordentligt beklagligt att regeringen ännu inte lagtfram något förslag till en lag mot etnisk diskriminering i arbetslivet. Ensådan lagstiftning skulle väl överensstämma med målsättningen i FNsrasdiskrimineringskonvention. undersökningar visarockså att en stor del av svenskarna anser att det borde vara förbjudet attvägra anställa en person enbart därför att han eller hon är invandrare.Det är enligt utskottets mening en illusion att tro attkollektivavtalsreglering skulle kunna utgöra ett alternativ till lagstiftning.Parterna på arbetsmarknaden har inte visat något intresse för detta.Dessutom skulle ett kollektivavtal inte täcka hela arbetsmarknaden.Med vissa kompletteringar skulle DOs förslag till lag på området kunna tjänasom utgångspunkt för en proposition. Utskottet anser att regeringen böråterkomma med ett lagförslag i ämnet och tillstyrker således motion A767 i dennu berörda delen. Ställningstagandet tillgodoser även motion A771 i viss del.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande lag mot etnisk diskriminering i arbetslivetatt med bifall till motion 1990/91:A767 och med anledning av motion1990/91:A771 begär att regeringen återkommer med ett lagförslag med deninriktning som förordats av utskottet,27. Statsbidrag till inskolningsplatser m.m. (mom. 29), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjar med"Moderatmotioner av" och slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening förekommmer det i alltför stor utsträckningatt ungdomar kommer ut på arbetsmarknaden med kvalifikationer som inte ärefterfrågade. Detta bör angripas genom studie- och yrkesvägledning som ger enrealistisk bild av arbetsmarknaden och som visar fördelarna med att väljautbildningar där god efterfrågan på arbetskraft kan förutses.De som inte trots egna försök och aktiva förmedlingsinsatser får enanställning måste få hjälp och stöd. I första hand bör kompletterandeutbildning aktualiseras, i andra hand hjälp inom arbetsmarknadspolitikens ram.Det är såsom framhålls i moderatmotionen A266 viktigt att inte dearbetsmarknadspolitiska stöden utformas så att subventionerade arbeten framstårsom mer attraktiva än arbeten på den öppna arbetsmarknaden. Det finns anledningatt vara uppmärksam på att inskolningsplatserna inte utvecklas till generellasubventioner till arbetsgivare som anställer ungdomar. Möjligheterna tillstatsbidrag kan medföra att såväl privata som offentliga arbetsgivare blirmindre benägna att fylla sitt personalbehov på normalt sätt, vilket i sin turkan medföra att stödet inte får nödvändig inriktning mot de ungdomar som harverkliga problem.När det gäller handikappade ungdomar anser utskottet liksom motionärerna iA266 att ett flexibelt lönebidrag avsevärt skulle underlätta inträdet på denöppna arbetsmarknaden.Utskottet tillstyrker således motion A266 i den nu berörda delen. anfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande statsbidrag till inskolningsplatser m.m.att med bifall till motion 1990/91:A266 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,28. Utredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring (mom. 30)(), (), (m), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 47 börjar med "Motionermed" och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som kommit till uttryck i de nu behandlademotionerna. Det är hög tid att tillsätta en utredning om en allmänarbetslöshetsförsäkring. Det nuvarande systemet är klart otillfredsställandeoch fyller inte de krav som bör ställas på socialt skydd. Ensocialförsäkring som praktiskt taget helt finansieras med allmänna medel börkomma alla till del på likvärdiga villkor.Enligt utskottets mening bör en allmän arbetslöshetsförsäkring varaobligatorisk och omfatta alla förvärvsarbetande, såväl löntagare somföretagare. Försäkringen bör ge ett rimligt grundskydd vid arbetslöshet medmöjlighet till påbyggnad genom frivilliga tilläggsförsäkringar.Utredningen bör också överväga möjligheten att indela stämplingstiden i fleraperioder. Efter varje period bör en genomgång ske mellan arbetsförmedlaren ochden arbetslöse för att utvärdera de åtgärder som vidtagits. En sådanperiodisering skulle kunna förhindra att den arbetslöse passiveras.Utredningen, som bör vara parlamentariskt sammansatt, bör ges direktiv attlägga fram förslag i enlighet med det anförda.Utskottet biträder således i allt väsentligt motionerna A223 (fp), A266 (m)och A768 (c).