bet · GE01UbU17 · 1991-05-23 00:00:00 — Enligt föredragande statsrådetär det självfallet viktigt att de båda myndigheterna samverkarpå detta område.Utskottet finner det angeläget att somtillsynsmyndighet för skolhälsovården samverkar med andracentrala myndigheter i syfte att bl.a. samordna vissaförebyggande insatser på hälso- och sjukvårdens område.Utskottet utgår från att nödvändigheten av samverkan m.m. medandra myndigheter kommer att fastställas i instruktionen fördet nya skolverket.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1990/91:Ub179 yrkande 5. I konsekvens med utskottetsställningstaganden när det gäller tillsynsmyndigheten förskolhälsovården anser utskottet att bör avslå motion1990/91:Ub179 yrkande 4 med förslag om en tjänst somskolöverläkare vid socialstyrelsen.I motion 1990/91:Ub307 (c) från den allmänna motionstiden1991 framhålls att skolhälsovården har en stor betydelse förfolkhälsoarbetet. Enligt motionärerna finns det starka skäl atti det pågående reformarbetet för skolan slå fast behovet av enfortsatt väl fungerande skolhälsovård. Även i motion1990/91:Ub182 (c) yrkande 2 framhålls vikten av attskolhälsovården får behålla sin bredd och kompetens. Enligtmotionärerna är det viktigt att skolläkaren med sinmedicinska sakkunskap och erfarenhet även i fortsättningenkommer att ingå i skolhälsovården.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Utskottet vill peka på att skolhälsovårdens mål, omfattningoch personal nu regleras i 11kap. Någonändring på dessa områden föreslås inte i propositionen. Dettainnebär bl.a. att för skolhälsovården skall finnas skolläkareoch skolsköterska.Med det anförda anser utskottet att syftet med motionerna1990/91:Ub182 yrkande 2 och 1990/91:Ub307 är tillgodosett,varför de avstyrks.Val av skolaI propositionen framhålls att alla barn och ungdomar iSverige skall ha samma rätt till utbildning av hög kvalitet.Riksdagens beslut om ansvaret för skolan innebär bl.a. attutbildningen inom varje skolform skall vara likvärdig varhelstden anordnas i landet (1kap. 2§ skollagen). Det är såledesen grundläggande skyldighet för samtliga kommuner attutbildningen håller en hög och jämn kvalitet.I motionerna 1990/91:Ub183 (m) yrkande 11 och 1990/91:Ub181(mp) yrkande 7 begärs förslag om lagreglering av elevers ochföräldrars rätt att välja skola. Denna rätt skall gälla valav både fristående skolor och skolor inom det offentligaskolsystemet. Enligt den förstnämnda motionen (yrkande 12) bördet i skollagen klart framgå att kommunerna har skyldighet attinformera föräldrar och elever om rätten att välja skola.Utskottet erinrar om att underinnevarande avslagit liknande yrkanden om rätten attvälja skola (jfr bet. 1990/91:UbU4, rskr. 76 resp. bet.1990/91:UbU7, rskr. Utskottet anser att det inte finnsanledning för att nu ändra uppfattning i frågan,varför utskottet avstyrker motionerna 1990/91:Ub181 yrkande 7och 1990/91:Ub183 yrkandena 11 och 12.Regeringens förslag till lydelse av 4kap. 6§ tredjestycket när det gäller val av skola i hemkommunen innebäratt utgångspunkten för placeringen skall vara att platserna ien grundskola förbehålls de elever för vilka skolan är denskola som ligger närmast deras hem, dvs. att de får så kortskolväg som möjligt. Vårdnadshavarnas önskemål om att derasbarn skall tas emot vid en skola inom kommunen skall beaktas sålångt det är möjligt utan att andra elevers berättigade krav påplacering i en skola nära hemmet åsidosätts.I motion 1990/91:Ub186 (fp) yrkande 2 avvisas den lagtekniskalösningen i propositionen när det gäller elevernas val avskola. Motionärerna anser att lagrummet bör få en mer generellutformning. Om kommunerna ges en skyldighet att i störstamöjliga utsträckning tillgodose föräldrars och eleversönskemål, inkluderar det en skyldighet att söka tillfredsställaockså dem som föredrar den närmaste skolan, hävdarmotionärerna. Enligt motion 1990/91:Ub187 (c) yrkande 3 bör manstarkare understryka de ekonomiska aspekterna när det gällervalet av skola. Motionärerna anser att önskemål om placeringvid annan skola bör beaktas så långt det är praktiskt ochekonomiskt möjligt utan att man åsidosätter andra eleversberättigade krav på placering i en skola nära hemmet.Som utskottet ser det kommer det alltid att finnas elever somvill gå i någon annan skola än den som innebär den kortasteskolvägen. Skälen för dessa önskemål kan vara olika. Det kangälla t.ex. praktiska frågor om barnomsorg, eleversfritidssysselsättningar, resor med föräldrar m.m. mening bör önskemål om placering vid annan skolabeaktas så långt det är praktiskt och ekonomiskt möjligt.Efterkommande av önskemål om annan skola får inte medföra attnågon annan elev som annars enligt huvudprincipen skulle hatagits emot i den önskade skolan drabbas av en allvarligförsämring beträffande sin skolväg. En kommun måste vidarekunna avvisa sådana önskemål som är förenade med betydandemerkostnader för kommunen. Det kan t.ex. gälla kostnader förextra skolskjuts, skolbarnomsorg m.m.Utskottet anser att den av regeringen föreslagnalagregleringen ligger i linje med uttalande (bet.1990/91:UbU4, rskr. 76) under innevarande riksmöte.Utskottet föreslår att med anledning av motion1990/91:Ub187 yrkande 3 och med avslag på motion 1990/91:Ub186yrkande 2 antar det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i skollagen såvitt avser 4kap. 6§ tredjestycket.I motion 1990/91:Ub181 (mp) yrkande 8 föreslås att för eleversom går i fristående skolor skall ersättning för skolskjutsutgå enligt närhetsprincipen, dvs. motsvarande den skola somligger närmast hemmet.Enligt föreslagen lydelse av 4kap. 7§ är hemkommunenskyldig att sörja för att eleverna i fårkostnadsfri skolskjuts om sådan behövs "med hänsyn tillfärdvägens längd, trafikförhållandena, fysiskt handikapp hos enelev eller någon annan särskild omständighet".Enligt utskottets uppfattning är beslut om skolskjuts enkommunal angelägenhet och måste ha sin utgångspunkt i lokalaförhållanden. Med hänvisning till hemkommunens lagfästaskyldighet att sörja för kostnadsfri skolskjuts för eleverna igrundskolan föreslår utskottet att avslår motion1990/91:Ub181 yrkande 8.Förläggningen av icke obligatoriska inslag i utbildningenI årets budgetproposition (prop. 1990/91:100, bilaga 10s.46--48) behandlas vissa åtgärder som syftar till atteffektivisera formerna för hemspråksundervisningen. Riksdagenhar (bet. 1990/91:UbU7, rskr. 222) fattat beslut idenna fråga. Principerna för elevers rätt tillhemspråksundervisning ligger fast. Samma grupper av elever somtidigare skall alltså ha rätt till undervisning. Liksom idaggäller det rätt till undervisning i den omfattning som fordrasför att täcka elevens behov. Det är emellertid aldrig fråga omnågon skyldighet för eleven att delta ihemspråksundervisningen. Vidare skall kommunerna få avgöra omvillkoren för rätt till hemspråksundervisning föreligger ellerinte.Enligt nuvarande bestämmelser (grundskoleförordningen 5kap.11§) kan en kommun befrias från skyldigheten att anordnahemspråksundervisning om t.ex. lärare saknas. Enligtföreliggande proposition skall skyldighet inte heller föreliggaom anordnandet medför stora kostnader för kommunen, t.ex.kostnader som uppstår då det är omöjligt att anordnaundervisningen i rationella grupper. Enligt föredragandestatsrådets bedömning är en rimlig minsta gruppstorlek förhemspråksundervisning fem elever. I skollagens regler omskolpliktens omfattning görs ett förtydligande (3kap. 11§)så att det blir klart att det finns möjlighet att förläggaundervisning i hemspråk och andra icke obligatoriska inslag iutbildningen till utan att dessa räknas in i dedagar som skolplikten omfattar. När det gäller skoldagens längdföreslås motsvarande ändring för sådana inslag.I motionerna 1990/91:Ub187 (c) yrkande 4, 1990/91:Ub180 (v)yrkande 4 och 1990/91:Ub181 (mp) yrkande 10 avvisas regeringensförslag om förläggning av icke obligatoriska inslag iundervisningen. Motionärerna anför bl.a. att för atthemspråksundervisningen skall kunna ske på ett bra sätt krävsatt elevens hemspråkslärare och ordinarie lärare samarbetar.Detta gäller främst studiehandledningen på hemspråk. Omhemspråksundervisningen förläggs till eller efterskoldagens slut kommer ett sådant samarbete att försvåras.Motionärerna ser också en risk i att invandrareleverna på dettasätt isoleras från sina övriga klasskamrater och vänner. Enligtmotionärerna innebär regeringens förslag atthemspråksundervisningen inte ges med andra ämnen likvärdigaarbetsmöjligheter.Utskottet uppfattar regeringens förslag till ändring avskollagens regler om skolpliktens omfattning så att det intekommer att finnas något lagfäst hinder för en kommun attförlägga icke obligatoriska inslag i undervisningen tilllördagar eller efter skoldagens slut. Hemspråksundervisningenbör i första hand förläggas inom den ordinarie skoltiden. Kandetta ej lösas är det möjligt att förlägga undervisningenexempelvis efter skoldagens slut och . Denföreslagna ändringen av skollagen skall ses som en åtgärd somgenom anordnande av rationella undervisningsgrupper kan ökamöjligheterna till hemspråksundervisning för invandrareleverna.Utskottets syn på hemspråksundervisningens (undervisning ihemspråk och studiehandledning på hemspråk) syfte, organisationm.m., vilken bl.a. kommit till uttryck i betänkande1990/91:UbU7, är således oförändrad. Utskottet förutsätter attkommunerna tillsammans med berörda elever, vårdnadshavare ochlärare gör allt för att skapa sådana lösningar att så mångaelever som möjligt får den undervisning som de önskar ochbehöver.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna /91:Ub180 yrkande 4, 1990/91:Ub181 yrkande 10och 1990/91:Ub187 yrkande 4 och föreslår att antarpropositionens förslag till lag om ändring i skollagen såvittavser 3kap. 11§ tredje stycket.Enligt motion 1990/91:Ub180 (v) yrkande 5 bör en regel om enrimlig minsta gruppstorlek för anordnande avhemspråksundervisning inte fastställas. Motionärerna anseratt en minsta gruppstorlek som förutsättning för kommunernasskyldighet att anordna hemspråksundervisning inte står iöverensstämmelse med den enskilda elevens rätt och behov avspråkstöd. Enligt motion 1990/91:Ub181 (mp) yrkande 9 börkommunerna vara skyldiga att anordna hemspråksundervisningoavsett undervisningsgruppens storlek.Utskottet erinrar om följande.Som framhålls i propositionen (s.61) skall de principer förelevers rätt till hemspråksundervisning som tidigarebeslutat om ligga fast. Samma grupper av elever som tidigareskall alltså ha rätt till undervisning.Riksdagens beslut om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18,bet. UbU4, rskr. 76) innebär att en del av den statligastyrningen av skolområdet som tidigare utövats genomstatsbidragsbestämmelserna för de olika skolformerna nu upphör.Fr.o.m. den 1juli 1991 utbetalas ett finansiellt stöd i formav ett sektorsbidrag till samtliga kommuner. Riksdagensställningstagande till ett generellt bidrag till skolsektorngrundar sig på uppfattningen att ett sådant bidrag också vidaste ramen och därmed ett stort utrymme fördecentralisering och möjligheter för personalen i skolan,eleverna och föräldrarna att utöva ett reellt inflytande och taansvar. Som utskottet framhåller i betänkande 1990/91:UbU7(s.9) innebär det nya statsbidragssystemet en större frihetför kommunerna att genomföra bl.a. hemspråksundervisningen.Samtidigt bör kraven på bättre planering ochledningsorganisation för denna undervisning komma i förgrundeni samband med den lokala resursfördelningen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /91:Ub180 yrkande 5 och 1990/91:Ub181 yrkande 9.Fristående skolor för skolpliktiga eleverEnligt propositionen bör den statliga skoladministrationenäven fortsättningsvis svara för godkännande av friståendeskolor för vanlig skolplikt (jfr 9kap. 1§ andra stycketskollagen). blir därmed den myndighet som efterhörande av kommunen beslutar i dessa frågor fr.o.m. den 1juli1991.I motionerna 1989/90:Ub225 yrkandena 3 och 4 och1990/91:Ub241 yrkande 11 (båda m) samt 1990/91:Ub35 yrkande 6och 1990/91:Ub821 yrkande 15 (båda fp) samt 1990/91:Ub6 (c)yrkande 8 delvis hävdas att det bör vara skolstyrelsen somskall svara för godkännande av fristående skolor.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Sedan läsåret 1988/89 har det varit länsskolnämnd som fattatbeslut om godkännande av fristående skolor. vardet skolstyrelsen i den kommun där den fristående skolan varbelägen som hade att fatta sådant beslut. Skälet till ändringenav beslutsinstans den 1juli 1988 var att det bedömdesönskvärt med en mer enhetlig praxis vid beslut igodkännandefrågor (UbU 1987/88:14, rskr. När nulänsskolnämnderna avvecklas den 1juli 1991 är det enligtutskottets mening följdriktigt att blirbeslutsinstans i dessa frågor och därmed svarar för en enhetligpraxis vid sådana ärendens avgöranden. Utskottet förutsätteratt i samband med bytet av myndighetsnivå förgodkännande av fristående skolor i sin aktiva tillsyn ger aktpå att kravet för godkännande är uppfyllt av alla berördaskolor. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1989/90:Ub225 yrkandena 3och 4, 1990/91:Ub6 yrkande 8 delvis, 1990/91:Ub35 yrkande 6,1990/91:Ub241 yrkande 11 och 1990/91:Ub821 yrkande 15 antar deti propositionen framlagda förslaget till lag om ändring iskollagen såvitt avser 9kap. 1§ andra stycket.I propositionen anförs vidare att frågan om statsbidragtill fristående skolor som bör prövas av regeringen.Enligt motion 1990/91:Ub186 (fp) yrkande 4 bör somsin mening ge regeringen till känna att en fristående skola somgodkänts av också skall vara berättigad tillstatliga och kommunala bidrag. I motionerna 1990/91:Ub183 (m)yrkande 13 och 1990/91:Ub35 (fp) yrkande 5 framförsuppfattningen att en fristående skola som godkänts bör erhållabidrag som är i samma nivå som övriga skolors. Enligtmotionärerna löses detta genom att bidraget följer eleven tillden skola som eleven väljer. Även i motionerna 1990/91:Ub6yrkande 8 delvis och 1990/91:Ub187 yrkande 6 (båda c) föreslåsatt de fristående skolorna skall ges samma bidrag som skolor ikommunal regi. Enligt motionärerna bör samtliga i kommunenboende elever räknas in i bidragsunderlaget. Statsbidraget börbetalas ut i sin helhet till kommunen som därefter fördelarresurserna efter behov till samtliga skolor i kommunen.Riksdagen bör avslå regeringens förslag till beslutsordning närdet gäller statsbidrag till fristående skolor (yrkande 5).Utskottet anser att nuvarande ordning, enligt vilken eninstans fattar beslut om godkännande av fristående skola och enannan om statsbidrag till samma skola, lett till inte önskvärdakonsekvenser (jfr bet. 1990/91:UbU9). Det är rimligt att enfristående skola som är godkänd för skolpliktens fullgörandehar de ekonomiska förutsättningarna för verksamhetens drift.Utskottet föreslår därför att samtliga i en kommun skolpliktigaelever, som går i eller fristående skola godkändför vanlig skolplikt, skall räknas in i underlaget förkommunens sektorsbidrag (jfr bet. 1990/91:UbU4 s. 33--35).Årliga justeringar av detta bidrag till kommunen skall alltsåske under hänsynstagande till bl.a. antalet elever i kommunen,som går i grundskola eller fristående skola av här nämnt slagden 15september beräkningsåret. Kommunen bör fördela sittsektorsbidrag och sina övriga resurser på skolområdet efterbehov till samtliga skolor för elever med vanlig skolplikt inomkommunen, såväl offentliga som fristående.Det tar tid att lägga om statsbidragssystemet. Av detta skäloch av statsfinansiella skäl anser utskottet att föreslagenförändring av bidragsordningen för fristående skolor bör görasfr.o.m. /93.Enligt utskottets mening innebär en fördelning efter behovatt kommunen skall fördela tillgängliga resurser på skolområdetpå såväl kommunala som fristående skolor inom kommunens gränserpå samma sätt som kommunen skulle ha gjort om samtligaskolor varit kommunala. Avsikten är således inte att ett ochsamma krontalsbelopp skall utgå per elev att proportionelltfördelas på samtliga såväl kommunala som fristående skolor ikommunen.Utskottet vill till detta lägga följande. I de fall en avgifttas ut vid en fristående skola, bör den vara skälig, ochkommunen bör ha en möjlighet att avväga verksamhetsbidragettill skolan med hänsyn till avgiftens storlek. Vidare bör enfristående skola ha skyldighet att i mån av plats ta emot elevom eleven och vårdnadshavaren så önskar.När det gäller grundskoledelen av , Grännaskolan, Lundsbergs skola, Franska skolan ochGöteborgs högre samskola föreslår utskottet ingen ändring avnuvarande bidragsordning. Dessa skolor berörs alltså inte avvad utskottet förordat i det föregående och bör som fåhela sitt statsbidrag från anslaget Bidrag till driften avfristående skolor.Någon ändring av nuvarande statsbidragsordning för friståendeskolor över grundskolenivån föreslås inte heller. För dessaskolor beslutar riksdag och regering om en ram för det totalaantalet årselevplatser, som får ligga till grund förstatsbidrag. Skolorna har också olika bidragsnivåer beroende påutbildningens art. Till bilden hör att fristående skolor övergrundskolenivån inte utgör en enhetlig grupp. Det finnsvisserligen ett antal skolor som anordnar utbildningmotsvarande gymnasieskolans treåriga studieförberedande linjermen det finns också en annan huvudgrupp, nämligen delsriksrekryterande skolor med yrkesinriktning som inte utanvidare kan betraktas som gymnasieskola för 16--19-åringar ellerkommunal vuxenutbildning, dels skolor med konstnärliginriktning. Denna senare huvudgrupp av skolor bygger som regelpå genomgången utbildning efter (jfr bet.1990/91:UbU9 s. 7).Vad utskottet har anfört om bidrag till fristående skolor börriksdagen med anledning av motionerna 1990/91:Ub6 yrkande 8delvis, 1990/91:Ub35 yrkande 5, 1990/91:Ub183 yrkande 13,1990/91:Ub186 yrkande 4 och 1990/91:Ub187 yrkandena 5 och 6samt med avslag på proposition 1990/91:115 som sin mening geregeringen till känna.Övriga frågorI föreslagen lydelse av 4kap. 3§ skollagen slås fast attgrundskolan skall ha nio årskurser. Av dessa utgör årskurserna1--3 lågstadium, 4--6 mellanstadium och 7--9 högstadium.Enligt motionerna 1990/91:Ub187 (c) yrkande 1 och1990/91:Ub180 (v) yrkande 3 bör som sin mening geregeringen till känna att stadieindelningen i grundskolanskall avskaffas.Utskottet erinrar om att den s.k. läroplanskommittén (dir.1991:9) bl.a. skall pröva om den nuvarande stadieindelningen igrundskolan kan upphöra. Med hänvisning härtill föreslårutskottet att med avslag på motionerna 1990/91:Ub180yrkande 3 och 1990/91:Ub187 yrkande 1 antar förslaget till lagom ändring i skollagen såvitt avser 4kap. 3§ förstastycket.Enligt motion 1990/91:Ub201 (c) saknas i skollagen stöd förskolan att agera för en tvångsförflyttning av en störandeelev om elevens vårdnadshavare vägrar samtycka tillomplaceringen. Om skolan genom olika åtgärder inte kan fåeleven att bättra sig, anser motionärerna att skolan bör gesbefogenhet att tvångsförflytta en störande elev utanföräldrarnas samtycke.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande.I propositionen (s.60) redovisar föredragande statsrådetsin syn på placeringen på skolenhet av enskilda elever sombehöver särskilt stöd av något slag. I detta sammanhang tasäven frågan upp om eventuella omplaceringar av elever underskolgången. Föredragande statsrådet vill stryka under den viktsom han lägger vid att omplaceringar av enstaka elever sker isamförstånd med vårdnadshavarna. Enligt föredragande statsrådetär det således inte tillåtet att som ren bestraffning flytta enelev som uppfattas som besvärlig till en annan skola. Däremotkan kommunen dels för att uppfylla sin skyldighet att gesärskilt stöd, dels för att kunna upprätthålla undervisningenskvalitet för andra elever bli tvungen att, ytterst även motelevens vilja, flytta denne till en skola där det finnsmöjligheter att ge det behövliga stödet och att ge det utan attundervisningen för andra elever blir lidande därav.Med hänvisning till vad som redovisats i föreliggandeproposition anser utskottet att syftet med motion 1990/91:Ub201är tillgodosett, varför motionen avstyrks.I motion 1990/91:Ub181 (mp) föreslås att beslutarom dels lagfäst rätt till gymnasieutbildning(yrkande 12), dels lagfäst rätt för varje elev tillindividuellt program i gymnasieskolan (yrkande 13), dels ocklagfäst rätt till studieavbrott i gymnasieskolan (yrkande 14).Utskottet vill erinra om att motsvarande yrkanden har väcktsmed anledning av propositionen om en ny gymnasieskola ochvuxenutbildning (prop. 1990/91:85). Utskottet behandlar dessayrkanden i betänkande 1990/91:UbU16. Med hänvisning till vaddär anförts föreslår utskottet att avslår motion1990/91:Ub181 yrkandena 12, 13 och 14.I motion 1990/91:Ub330 (m) framförs förslag om möjligheteratt anordna gymnasieutbildning på entreprenad. Genom enfortsatt decentralisering inom skolan, tillämpningen av ettnytt statsbidragssystem och en mål- och resultatorienteradstyrning av skolan kommer kommunerna enligt motionärernasuppfattning att kunna anpassa sin verksamhet till lokala behovoch förutsättningar. Det finns dock fortfarande regler kvar somomöjliggör skoldrift i entreprenadform. Dessa regler böravskaffas.Utskottet vill hänvisa till sitt ställningstagande ibetänkande 1990/91:UbU4 (s.27f.) beträffande ettmotionsyrkande om att använda icke-kommunala lärare inomkommunens skolväsende. Eftersom betygsättning är att betraktasom myndighetsutövning och sådan enligt regeringsformen intefår överlåtas på annan utan stöd av lag, ansåg utskottet, attutrymmet för att använda icke-kommunala lärare är ytterstbegränsat. Utskottet avstyrkte motionsyrkandet. Med hänsynhärtill bör även det nu aktuella motionsyrkandet avslås avriksdagen.I motion 1990/91:Ub180 (v) yrkande 6 föreslås att det iskollagen skrivs in att eleverna utan kostnad skall ha tillgångtill skolmåltider motsvarande minst en tredjedel av det dagliganäringsbehovet.Utskottet erinrar om att under föregående riksmöteavslog likartade yrkanden (bet. 1990/91:UbU1). Utskottet harinte funnit att något nytt har framkommit i ärendet som börföranleda att ändra sitt ställningstagande i vadgäller lagfäst rätt till kostnadsfria skolmåltider. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1990/91:Ub180yrkande 6.Utskottet föreslår att antar det i proposition1990/91:115 framlagda förslaget till lag om ändring i skollagensåvitt avser ikraftträdande- och övergångsbestämmelser medden ändringen att bestämmelserna erhåller i bilaga 7 somutskottets förslag betecknade lydelse.Utskottet föreslår vidare att antar regeringensförslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) i denmån det inte omfattas av vad utskottet hemställt under mom. 1,2, 4, 5, 17, 19, 23, 25, 27, 29 och 34.Upprättade lagförslagUtskottet tillstyrker regeringens förslag till lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370) enligt bilaga 2.Första stycket i nämnda lagrum bör dock anpassas till denlydelse det fått enligt beslut (prop. 1990/91:141, bet. SfU16, rskr. 303) som framgår avbilaga 10. Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslagtill dels lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) enligtbilaga 3, dels lag om ändring i lagen om rätt till ledighetför grundläggande svenskundervisning för invandrare(1986:163) enligt bilaga 4, dels lag om ändring iarbetsrättsliga beredskapslagen (1987:1262) enligt bilaga 5,dels ock lag om ändring i semesterlagen (1977:480) enligtbilaga 6.FörordningsregleringenRegeringen föreslår att tidigare riksdagsbindningar bakomolika bestämmelser i de skilda skolformsförordningarna ochandra förordningar rörande skolans verksamhet hävs och att detfår ankomma på regeringen att meddela deförordningsföreskrifter som behövs under den nu reformeradeskollagen.Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning att detskall få ankomma på regeringen att under skollagen ge deytterligare förordningsföreskrifter som kan anses behövliga.Dessa föreskrifter måste utgå från den av reformeradeskollagen enligt föreliggande förslag och enligt riksdagensbeslut om dels ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18, bet.UbU4, rskr.