bet · GF01KU14 · 1991-12-03 00:00:00 — Justitieombudsmännens redovisning av sin verksamhet till1991/m.m. 1991/92KU14ÄmbetsberättelsenDet ankommer på att granskajustitieombudsmännens verksamhet. Till utskottet har för dettaändamål hänvisats ombudsmännens berättelse för tiden den 1 juli1990 till (redog. 1991/92:1).Ämbetsberättelsen inleds på sedvanligt sätt med en skrivelsetill , vari bl.a. lämnas vissa statistiska uppgifterangående verksamheten. Antalet nya ärenden den 1juli 1990--var 4143 eller 455 fler än undernärmast föregående verksamhetsår. 260 av de nya ärendena varinspektions- och andra initiativärenden, 41 var remisser frånriksdag och departement. Antalet klagoärenden var 3842, dvs.365 fler än under föregående verksamhetsår. Åren1986/87--1988/89 var antalet klagoärenden lägre . Enjämförelse nu med /89 visar att antaletklagoärenden har ökat med ca35%. Balansen per var 982 ärenden, en ökningsedan föregående år med 181.Under verksamhetsåret har fyra åtal anställts. Anmälningar fördisciplinär åtgärd har gjorts beträffande nio personer. Denmöjlighet JO-instruktionen ger att överlämna klagomål till annanmyndighet för prövning och avgörande har utnyttjats i 89 fall.Berättelsen innehåller vidare redogörelser för ärenden avstörre allmänt intresse. Dessutom redovisas vilkaremissyttranden m.m. som ombudsmännen har avgett. Ett avsnitt avämbetsberättelsen innehåller en redogörelse förinspektionsverksamheten. Ämbetsberättelsen innehåller ävenuppgifter om internationellt samarbete. 1991/92:K11 av von der Esch och (båda m)vari yrkas att beslutar låta utreda vilka konsekvensertillämpningen av ministerkommittés rekommendation R(85) 13 får för JO-ämbetet.Motionärerna erinrar om bestämmelsen i 4 § lagen (1986:765)med instruktionen för ombudsmän. Där sägs attombudsmännen skall verka för att brister i lagstiftningenavhjälps. Vidare får de göra framställningar till riksdageneller regeringen om författningsändringar m.m. Enligtmotionärerna kan och bör ombudsmännen också fästa uppmärksamhetpå t.ex. uppenbar diskrepans mellan svensk lagbestämmelse ochinnehållet i en internationell överenskommelse, t.ex.Europakonventionen om mänskliga rättigheter. Det alltför högaantalet fällande domar som fallit mot svenska staten och deförlikningar som regeringen funnit för gott att ingå vidprocesserna i inför europeiska kommissionen ocheuropeiska domstolen för mänskliga rättigheter visar enligtmotionen att i sitt lagstiftningsarbete inte ägnatEuropakonventionen erforderlig uppmärksamhet. I sammanhangeterinras om en av utfärdadrekommendation, R (85) 13, i vilken medlemsstaterna uppmanasstärka ombudsmännens möjligheter att särskilt beakta frågorrörande mänskliga rättigheter. Om dessa kränks av inhemsk lagbör det enligt motionärerna föranleda utredning ochtillkännagivande av ombudsmannens uppfattning.Den aktuella rekommendationen till medlemsstaterna har trepunkter:a. to consider the possibility of appointing an Ombudsman atnational, regional or local level or for specific areas ofpublic administration;b. to consider empowering the Ombudsman, where this is notalready the case, to give particular consideration, within hisgeneral competence, to the human rights matters under hisscrutiny and, if not incompatible with national legislation, toinitiate investigations and to give opinions when questions ofhuman rights are involved;c. to consider extending and strengthening the powers of theOmbudsman in other ways so as to encourage the effectiveobservance of human rights and fundamental freedoms in thefunctioning of the administration. ÄmbetsberättelsenUtskottet har, , fått ett antal skrivelser frånallmänheten angående ombudsmännens verksamhet.Justitieombudsmännen har företrätt inför utskottet och lämnatuppgifter om sin verksamhet. Vidare har utskottets ordförandeoch vice ordförande vid ett sammanträffande med ombudsmännendiskuterat arbetsförhållandena inom ämbetet ochärendeutvecklingen. I samband med utskottets granskning harockså genom utskottskansliets försorg en genomgång gjorts avämbetets diarier, protokoll och registratur.Den av utskottet nu företagna granskningen har inte gettanledning till något särskilt uttalande.MotionenSom framgår av ämbetsberättelsen har justitieombudsmännenunder 1990--1991 i ett antal fall gjort framställningar eller --oftare -- överlämnat beslut till riksdag, regering ellermyndighet i olika ämnen.Konventionsbestämmelser i myndighets rättstillämpning ochjustitieombudsmännens tillsyn därvidlag har tagits upp i ettbeslut som återges i årets redogörelse (s. 153 ff.).Frågan hur svensk rätt förhåller sig till internationellakonventioner, däribland konvention angående skyddför de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,har tidigare behandlats av utskottet vid ett flertal tillfällen.Därvid har olika meningar kommit till uttryck. Med tanke på attSverige tillämpar den s.k. dualistiska medoden -- dvs. ettinförlivande krävs för att en konvention skall vara direkttillämplig för svensk domstol eller förvaltningsmyndighet --står det dock klart att justitieombudsmännen inte kan kritiseraen myndighet för att den inte, med åsidosättande av svenskförfattning, tillämpar konventionsbestämmelser.Helt nyligen erinrade ett enhälligt utskott (1991/92:KU12) ompågående överväganden inom . Det gäller enutredning med uppgift bl.a. att pröva lämpligheten av att, ividare mån än som är fallet, ge internationella konventioner,främst nämnda konvention, motsvarighet i densvenska rätten.Här bör också framhållas att -- som också uttalas i det beslutsom återges i den nu aktuella redogörelsen frånjustitieombudsmännen -- de inom ramen för sin i instruktionenfastlagda rätt kan fästa eller regeringensuppmärksamhet på t.ex. en uppenbar diskrepans mellan en svensklagbestämmelse och innehållet i en internationellöverenskommelse som har biträtt. På detta sätt kanjustitieombudsmännen alltså ge till känna sin uppfattning påsätt som rekommenderas av ministerkommittén. Omfattningen ochinriktningen av granskningen härvidlag bestäms emellertid inteav uttryckliga regler, utan får avgöras av ombudsmännen medutgångspunkt i en lämplighetsbedömning.Utskottet anser att någon åtgärd från sida medanledning av motionen inte är påkallad. beträffande justitieombudsmännens ämbetsberättelseatt lägger redogörelsen /92:1 till handlingarna,2. beträffande ministerkommittésrekommendationatt avslår motion 1991/92:K11.Stockholm den 3 december 1991På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), (), YlvaAnnerstedt (fp), (), (),(), (nyd), (),(), (m), ElvySöderström (s), von der Esch (m) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Särskilt yttrandeBjörn von der Esch och (båda m) anför:Frågan om rätt att -- inom ramen för sininstruktion -- fästa och/eller regeringensuppmärksamhet på t.ex. en uppenbar diskrepans mellan en svensklagbestämmelse och innehållet i en internationellöverenskommelse som biträtt bör ges ökad uppmärksamhet.Det är angeläget att stärka anseende somallmänhetens klagoinstans och att väl nyttja sig av den godajuridiska kompetens som ämbetet besitter.Europarådets ministerkommittés rekommendation R (85) 13 tillmedlemsstaterna att stärka ombudsmännens möjligheter attsärskilt beakta frågor rörande mänskliga rättigheter har Sverigeinte reserverat sig mot, till skillnad från dåvarandeFörbundsrepubliken i dag medger JOs ämbetsinstruktion att JO prövar ärendepå eget initiativ. Antalet initiativärenden har också ökat påsenare år, dock att granskningsärenden av principiell räckviddmed avseende på konventionsförenlighet numera synes ha upphört.Vi anser att bör fästa större vikt vidav ratificerade internationella konventioner, bl.a.Europakonventionen, och därmed också vid rekommendation R (85) 13.Med hänvisning till den utredning om inarbetande avkonventionstexter i den svenska rätten som övervägs inomregeringen och som nämns i betänkandesamt den -- enligt vad vi erfarit under ärendets behandling --utredning rörande JKs uppgifter, även i relation tillJO-ämbetets, som likaledes övervägs inom regeringen, förutsättervi att de i motionen berörda förhållandena beaktas, varmedmotionens syfte tills vidare får anses tillgodosett.