bet · GF01KU3 · 1991-11-14 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett antal motioner som främst rörvallagsfrågor av teknisk karaktär. Under hänvisning tillpågående översyn av vallagen genom en särskild utredningsmanavstyrks motionsyrkandena. 1990/91:K705 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en revidering avvallagen.1990/91:K706 av tredje vice talman m.fl. (c)vari yrkas att beslutar att 11 kap. 3 § vallagen skallha följande lydelse: Väljare som -- -- -- fyllt . Vårdareär den som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt gerväljaren vård av mera varaktigt slag. Sådan valsedelsförsändelse-- -- -- på följande sätt. Väljare lägger -- -- -- känt för dem.Vårdare skall ange i vilket vårdnadsförhållande han står tillväljaren. Vittne skall -- -- -- vara vittne.1990/91:K708 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar ändra vallagen i syfte att bättre skyddarösthemligheten i enlighet med vad som i motionen anförts.1990/91:K712 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att ändra reglerna om budröstning i 11 kap.3§ enligt vad som angivits i motionen. Partibegreppet m.m.MotionenEnligt motion 1990/91:K705 av och (båda s) bör en revidering av vallagen komma till stånd.Motionärerna erinrar om dels den valtekniska definitionen avpartibegreppet som gjorts i 3 kap. 7§ regeringsformen: "Medparti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, somuppträder i val under särskild partibeteckning", dels omreglerna för tillhandahållande av partimarkerade valsedlar samtom obesatta mandat i kommunfullmäktigförsamlingar. Motionärernaanser att bestämmelserna i 6 kap. 9§ vallagen omtillhandahållande i vallokal av partimarkerade valsedlar bör sesöver. Vidare föreslås att reglerna rörande obesatt mandat börändras så att plats som ej kunnat besättas går vidare blandövriga partier i mandatfördelningsordning.RiksskatteverketRiksskatteverket har i en utvärdering av erfarenheter från1988 års val tagit upp frågan om obesatta mandat. RSV anfördeföljande:Efter 1988 års val uppmärksammade bl.a. massmedia attmiljöpartiet de gröna fått mandat i många kommuner där partietegentligen inte ställt upp i valet. Eftersom det i dessakommuner inte fanns några tryckta valsedlar använde väljarna departimarkerade valsedlar som tillhandahölls av RSV.Röster på parti som inte ställer upp i val är ingen nyföreteelse, i varje fall inte i kyrkofullmäktigval. Iseptembervalen har det dock inte tidigare förekommit i sådanomfattning att partiet kunde delta i mandatfördelningen.RSV har från länsstyrelserna inhämtat uppgifter om de fall vid1988 års kommunfullmäktigval där mandat blivit obesatt eller därmandat besatts med stöd av enstaka handskrivna kandidatnamn.I två kommuner har mandat för blivit obesatt pågrund av att kandidatnamn helt saknats på valsedlarna. I niokommuner har någon suppleant inte kunnat utses för miljöpartiet.Även kommunisterna saknar helt suppleanter i enkommun.Enligt 14 kap. 15 d § vallagen skall överskjutande mandat varaobesatt för vilken valet gäller om ett partierhållit flera mandat än vad som motsvarar antalet namn påpartiets valsedlar. utses suppleanterenligt 14 kap. 19§ vallagen. Härvid gäller i princip sammaregler i de fall suppleanter inte kan utses. Dessutom tillämpasett s.k. listtroget system, vilket innebär att suppleanterendast kan utses med hjälp av de valsedlar som upptar ledamotensnamn.Omfattningen av obesatta mandat och otillräckligt antalsuppleanter val utgör enligt RSVs bedömning motivför en särskild översyn av ifrågavarande bestämmelser. Ettalternativ till gällande bestämmelser är att platsen övergårtill det parti som står närmast på tur att tilldelas mandat. Vadgäller suppleanter är dock en sådan lösning mindre lämplig. Idetta sammanhang kan dessutom folkstyrelsekommitténs förslag ibetänkandet Folkstyrelsens villkor (SOU 1987:6) om obligatoriskförhandsanmälan tas upp till förnyad prövning. Vidkommunfullmäktigvalen ger dock inte kommitténs förslagmotsvarande effekter eftersom anmälan för riksdags- ellerlandstingsval enligt förslaget även skulle gälla för val tillkommunfullmäktige. För att få motsvarande effekt som vidkyrkofullmäktigval krävs en vidareutveckling av kommitténsförslag med förhandsanmälan för varje enskilt val.Tidigare behandling, m.m.En motion med i stort sett likartat syfte och av sammamotionärer behandlades av . Utskottet(1989/90:KU12) erinrade då om att frågan om tillhandahållande avvalsedlar behandlats av med anledning avmotionsyrkande om att centrala valmyndigheten skulle beaktapartiorganisationernas önskemål om utläggning av valsedlar.Utskottet erinrade om att tillhandahållandet av valsedlar gälleralla tre valen och att det kan uppkomma situationer då man intevet vilken partiorganisation som skall avgöra frågan.Motionsyrkandet avstyrktes under hänvisning till attriksskatteverkets rapport var under beredning inomregeringskansliet.Hösten 1990 behandlades (1990/91:KU4) och avslogs en motion omöversyn av vallagens regler rörande partibegreppet underhänvisning till att frågan om obesatta mandat ochtillhandahållandet av valsedlar skulle tas upp till beredning iregeringskansliet med anledning av RSVs utvärdering averfarenheter av val. Utskottet hänvisade till attfrågor om valsedelsutläggning m.m. ingår bland de frågor somenligt RSVs förslag bör bli föremål för en lagteknisk översynoch avstyrkte motionsyrkandet.KommittédirektivRegeringen tillsatte en särskild utredare föratt se över valförfarandet från administrativ och teknisksynpunkt (dir. 1991:3). Utredaren bör enligt direktiven ha storfrihet att ta upp de frågor som han anser behöver övervägas inomramen för sin översyn. Exempel på frågor som kan behandlas finnsangivna i promemoria . Denslutliga beredningen av valfrågorna bör göras underparlamentarisk medverkan.2. RösthemlighetenMotionenI motion 1990/91:K708 av () föreslås attriksdagen ändrar vallagen i syfte att bättre skyddarösthemligheten i de fall röstning sker genom maka/make. Enligtmotionären är det inte så vanligt att röstning sker genommake/maka eller bud. Därför är olikheter i färgsättning (kanten)av de ytterkuvert som används vid budröstning resp. personliginställelse inte lämpligt med hänsyn till valhemligheten. Detfinns enligt motionären risk att valförrättare i små valdistriktkan minnas namnen på dem som röstat genom bud. Därför börvalkuverten vara identiska. Det bör ankomma på vederbörandeutskott att utforma erforderlig författningstext.Gällande reglerEnligt 9 kap. 3 § vallagen går röstning i vallokal till påföljande sätt (personlig inställelse).När väljaren kommer in i vallokalen, får han ett valkuvert förvart och ett av valen. Han uppsöker därefter en av de avskildaplatserna och lägger där för varje val in sin valsedel i ettvalkuvert. Valsedel får ej vikas.Väljaren lämnar iordningställda valkuvert till valförrättaren.Om denne begär det, skall väljaren uppge sitt fullständiga namn,sin födelsetid och sitt hemvist inom valdistriket eller, om hanär upptagen i särskild röstlängd, hemvistet i den ort i riketdär han senast var kyrkobokförd. Valförrättaren kontrollerar attväljaren är upptagen som röstberättigad i röstlängden, att hanej redan röstat i valet, att han ställt i ordning endast ettvalkuvert för varje val och att kuvert ej är försett medobehörig märkning. Valförrättaren lägger därefter i väljarensnärvaro valkuverten i valurnorna. I samband härmed antecknas iröstlängden att väljaren röstat.För röstning med valsedelsförsändelse gäller enligt 11 kap.1§ att "Väljare som är gift får lämna valsedel genom sin make.Sådan valsedelsförsändelse anordnas på följande sätt. Väljarenlägger för varje val själv in sin valsedel i ett innerkuvert. Inärvaro av ett vittne lägger han sedan in iordningställdainnerkuvert i ett ytterkuvert för valsedelsförsändelse ochtillsluter detta. Därefter tecknar väljaren på ytterkuvertetförsäkran på heder och samvete att han förfarit på detta sätt.Vittnet intygar skriftligen att väljaren egenhändigtundertecknat försäkran. Vittne skall ha fyllt . Väljarensmake eller barn eller makens barn får ej vara vittne. "I 7 § föreskrivs följande:Lämnas valsedelsförsändelse i vallokal, kontrollerarvalförrättaren att väljaren är upptagen som röstberättigad iröstlängden, att han ej redan röstat i valet, att försändelsenär i föreskrivet skick och har anordnats inom föreskriven tidsamt att ytterkuvertet är tillslutet. Därefter brytervalförrättaren ytterkuvertet och kontrollerar attiordningställda innerkuvert är av föreskriven beskaffenhet, attväljaren ställt i ordning endast ett innerkuvert för varje valsamt att innerkuvert ej är försett med obehörig märkning. Inärvaro av den som lämnat valsedelsförsändelsen lägger däreftervalförrättaren mottagna innerkuvert i valurnorna. I sambandhärmed antecknas i röstlängden att väljaren röstat.Pågående utredning m.m.Den översyn av valförfarandet som pågår omfattar i enlighetmed direktiv och de förslag som () framlagtbl.a. frågor om valsedlar och valkuvert.RSV anför i sin utvärdering av val bl.a. följande:Vid upprättande av valsedels- och brevröstningsförsändelserskall särskilda s.k. innerkuvert användas istället för devalkuvert som används vid röstning i vallokal m.m. Enligt 8 kap.9§ vallagen får valkuvert lämnas ut endast i samband medröstning och endast tillställas valnämnder och röstmottagare.Innerkuvert däremot sprids tillsammans med övrigt material förvalsedels- och brevröstningsförsändelser i mycket storomfattning. Det förekommer dock att även valkuvert kommer ut icirkulation utanför vallokalerna och röstmottagningsställena. Omsådana kuvert används vid exempelvis valsedelsförsändelser utgördet grund för underkännande. Uppföljningen av underkändaförtidsröster visar att antalet sådana underkända röstersuccessivt ökar och att de vid val uppgick till ca 200röster. Eftersom det inte med fullständig säkerhet kangaranteras att valkuvert endast finns i vallokaler och påröstmottagningsställen kan de nuvarande bestämmelserna om tvåskilda kuverttyper ifrågasättas. Om de särskilda innerkuvertenslopas skulle dessutom vissa ekonomiska vinster göras.RSV återkom i PM bl.a. till frågan om behovet avöversyn av reglerna om olika kuverttyper.3. BudröstningMotionernaI motionerna 1990/91:K706 av tredje vice talman m.fl. (c) och 1990/91:K712 av m.fl. (m)föreslås att reglerna om budröstning ändras så att begreppetvårdare definieras i lagtexten och att den som avlämnarvalsedelsförsändelse (budet) i egenskap av vårdare skall ange ivilket vårdnadsförhållande han står till väljaren. Enligtmotionärerna är möjligheten till budröstning av stort värde.Brister i tillämpningen av budröstningen har emellertidföranlett kritik i rätt många fall. Frågan har prövats avvalprövningsnämnden i ett antal ärenden. Nuvarande ordning ärenligt motionärerna inte invändningsfri; och otillbörligpåverkan har uppdagats och i något fall har valet fått göras om.En viktig anledning till att problem uppkommer och att missbrukinte kan uteslutas är att det i gällande bestämmelser intenärmare anges vem som skall anses som vårdare eller hurvårdnadsförhållandet skall styrkas. Genom att institutetsomyndighetsförklaring inte längre finns kvar torde användningenav vårdare som bud komma att öka. I motionen framläggs förslagtill lagändring i preciserande syfte.Gällande regler, m.m.Särskilda bestämmelser om röstning med valsedelsförsändelseåterfinns i 11 kap. vallagen. Enligt 3§ får väljare, som pågrund av sjukdom, rörelsehinder eller hög ålder ej kan inställasig i vallokalen, lämna valsedel genom bud. Bud får den vara somär väljarens barn, barnbarn, fader, moder, syskon eller vårdaresom fyllt . I nämnda paragraf finns ocksådetaljföreskrifter om valsedelsförsändelser. Dåvalsedelsförsändelse mottas skall valförrättaren kontrollera attgällande regler iakttagits -- 11 kap. 7§. Bud som ej är käntav röstmottagaren är skyldig att legitimera sig -- 8§. Väljaresom är gift får lämna valsedel genom sin make -- 1§.Tidigare behandling, m.m.Motionsyrkanden avseende budröstning har tidigare behandlatsav , (1990/91:KU4). Då avslogsmotionsyrkanden under hänvisning till tidigare bedömning, varvidutskottet framhöll vikten av att budröstningsförfarandet ochpartiernas roll hålls klart isär och att det var av särskildbetydelse att de som medverkar i röstningsförfarandet påvårdinstitutioner följer gällande regler. Det kunde enligtutskottet förutsättas att de politiska partierna kommer attverka för att de aktiva i det lokala valarbetet blir orienteradeom gällande föreskrifter. Utskottet hänvisade även till attfrågan kommer under övervägande inom medanledning av skrivelse med utvärdering av 1988års val. I en reservation (m, c, fp, mp) yrkades bifall tillmotionens lagförslag. följde utskottet.Utskottets bedömningSom framgår av redovisningen i det föregående tillsatteregeringen en särskild utredare för att se övervalförfarandet från administrativa och tekniska utgångspunkter(dir. 1991:3). Syftet med utredningen är att anpassavalförfarandet till beslutade och planerade förändringar inombl.a. områdena för folkbokföring och regional skatteförvaltningsamt till den tekniska utvecklingen framför allt inomADB-området. I ett senare skede avses enligt direktivenutredningsarbetet bedrivas under parlamentarisk medverkan. Enallmän utgångspunkt för utredningsarbetet bör vara de trehuvudkraven som enligt förarbetena till vallag ställspå valförfarandet. Det måste sålunda fylla högt ställda krav påtillförlitlighet och ge garantier för att valen sker underformer som tryggar den för fria val nödvändiga rösthemlighetensamt att valförfarandet är smidigt och enkelt.Den centrala valmyndigheten, (), harredovisat erfarenheter allmänna val och pågrundval av dessa erfarenheter lagt fram en rad förslag tillförbättringar av valförfarandet och valadministrationen.Under beredningen av ärendet har den särskilde utredarenföreträtt inför utskottet och lämnat uppgifter om arbetetsuppläggning och tidsplan. pågår huvudsakligenfaktainsamling som senare skall följas upp genom en särskildstudie av förhållandena i 15 kommuner som RSV företar. Ettdelbetänkande avses bli framlagt i början av hösten 1992varefter den parlamentariska medverkan i utredningsarbetet avseskomma till stånd.Som framgått kommer frågor rörande budröstning, såväl genomvårdare som äkta make, att behandlas i utredningsarbetet.Detsamma gäller valsedlars tillhandahållande i vallokalerna samtfrågor om partibegreppet och valhemligheten. De i motionernaaktualiserade frågorna kommer sålunda att övervägas. Utskottetvill särskilt understryka vikten av att budröstningsreglerna medavseende bl.a. på vårdare ges en sådan utformning att risken förotillbörlig påverkan elimineras och att kraven på rösthemlighetsäkras. Det är också av stor vikt att nuvarande möjligheter attmissbruka partibeteckningar och kandidatnamn inte förekommer iframtiden. Det är enligt utskottet otillfredsställande med enordning som innebär att det är möjligt för ett parti eller enpartibildare att föra upp kandidater under andra partiersbeteckningar och därigenom kunna tillgodoräkna sig röster --under förutsättning att det första namnet på valsedeln är ettanmält kandidatnamn. Det är inte heller en godtagbar ordning attett parti eller en partibildare för upp kandidater -- ofta välkända namn -- från andra partier på egen valsedel. Sådanaförfaranden får anses otillbörliga och utskottet utgår från attutredningsmannen ägnar hithörande frågor särskild uppmärksamhetoch lämnar förslag till lösning av berörda problem.Med hänvisning till det anförda är enligt utskottetmotionernas syften tillgodosedda. Någon åtgärd från riksdagenssida med anledning av motionerna är således inteerforderlig, varför motionsyrkandena avstyrks. Utskottetbehandlar ett antal andra valfrågor -- bl.a. omvalkretsindelning och personval -- i ett annat betänkande(1991/92:KU15). Utskottet hemställeratt avslår motionerna 1990/91:K705, 1990/91:K706,1990/91:K708 och 1990/91:K712.Stockholm den 14 november 1991På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (), StigBertilsson (m), (), (),(nyd), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.