bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — Av propositionen framgår även att densvenska regeringen, tillsammans med de övriga EFTA-länderna, harbegärt förhandlingar om deltagande i EEA. Utskottet utgår frånatt med deltagande avses fullt medlemskap. Motionerna Jo722yrkande 4 och Jo733 yrkandena 9 och 10 får därmed ansesbesvarade.Utskottet har även förståelse för den mening som framförs ifolkpartiets och motioner om införande avlikvärdiga ekonomiska styrmedel i och internationellamiljöavgifter. Vid det ovan omnämnda EG/i november1990 enades miljöministrarna om att öka samarbetet på bl.a.sådana områden som ekonomiska styrmedel. Utskottet förutsätteratt regeringen verkar för att dessa strävanden fullföljs. Sommotionärerna framhåller är det en fördel om industrinskonkurrensförhållanden inte snedvrids av nationellasärbestämmelser. Någon ytterligare åtgärd medanledning av motionerna Jo739 yrkande 9 och Jo752 yrkande 13påkallas alltså inte.Riksdagen uttalade att bör eftersträva attbli medlem i den Europeiska gemenskapen med bibehållenneutralitetspolitik. uppmanades regeringen attåterkomma till i frågan om förhandlingarnasuppläggning och konstitutionella aspekter på medlemskapet (skr.1990/91:50, UU8, rskr. En ansökan om medlemskap kommertroligen att göras . Inom ramen för den europeiskagemenskapen kommer att kunna arbeta för en grundläggandegemensam miljölagstiftning för . Motion Jo752 yrkande 3påkallar mot den bakgrunden ingen särskild åtgärd.Miljösamarbetet med Öst- och CentraleuropaPropositionenRegeringens ställningstaganden sammanfattas enligt följande.Miljösamarbetet med Öst- och baseras på tvåroller, den stödjande och den kravställande. Dessa roller skiljsså långt möjligt åt.Stödjarrollen utgår från det mottagande landets prioriteringaroch samordnas med landets egna insatser. Stödinsatsernaorganiseras företrädesvis på multilateral bas. Bilateralastödinsatser samordnas så långt det över huvud taget är möjligtmed andra länders och multilaterala organisationers stöd.Kravställarrollen måste utgå från våra egna prioriteringar.MotionernaI motion 1989/90:Jo879 (v) förordas att ett mål för samarbetetmed de östeuropeiska länderna skall vara att på ett långsiktigthållbart sätt förbättra miljön (yrkande 27). I motion Jo731 (m)yrkas på ett utvidgat samarbete på naturvårdens område medÖstersjöstaterna inkl. de baltiska staterna och (yrkande20), och i motion 1989/90:Jo883 (m) efterlyses enförsöksverksamhet mot kväveläckage i . I motion Jo720 (fp)yrkas på insatser på miljöområdet i (yrkande 2).Enligt motion 1989/90:Jo749 (c) bör ta initiativ tillatt flera europeiska länder går samman för att bilda eninternationell luftvårdsfond (yrkande 9). Ett motsvarandeyrkande, om en miljöfond, framförs i motion Jo752 yrkande 10(mp).Utskottets övervägandenSom framgår av redovisningen av regeringens ställningstagandebör miljösamarbetet med Öst- och utgå från tvåolika roller: Dels rätt att skydda sin egen miljö ochdärvid ställa krav på att andra länder minskar de utsläpp sompåverkar , dels skyldighet att i solidaritetlämna stöd till länder som av olika skäl har svårigheter attskydda sin egen miljö. I båda fallen är syftet att utsläppen idet stödda landet skall minska. I det förra fallet prioriterasde utsläpp som är viktigast sett utifrån svenskmiljövårdssynpunkt. I det senare fallet skall de utsläppprioriteras som är viktigast för det stödda landets miljö. Mångagånger, men långt ifrån alla, kan prioriteringarna sammanfalla.Det är viktigt att de olika rollerna hålls klart åtskilda. Detär vidare en fördel om stödet kan kanaliseras multilateralt. Föratt underlätta detta skall bilateralt stöd vara tydligt inordnati en i det mottagande landet nationellt utarbetad och förankradplan. De multilaterala insatserna spelar en central roll för attskapa sådana planer.Våren 1990 beslutade att skallanvändas för samarbete med Öst- och undertreårsperioden /91--1992/93. Omkring 400 milj.kr. beräknasgå till miljösamarbete av olika slag.Utskottet delar regeringens mening att ett riktatmyndighetssamarbete bör ske med Öst- och som ettled i den nationella svenska miljöpolitikens strävan attnedbringa belastningen på den svenska miljön. Av olikageografiska och meteorologiska skäl kommer detta samarbete attkoncentreras till vatten- och luftföroreningar i ,vattenföroreningar i de baltiska republikerna ochLeningradområdet samt luftföroreningar i Tjeckoslovakien.Detta samarbete bör administreras gemensamt av ochresp. Det bör vara konkret och myndighetsanknutet samtbygga på det inledda miljösamarbetet. Vidarebör samarbetet i möjligaste mån knytas till arbetet inomHelsingforskonventionen och konventionen om gränsöverskridandeluftföroreningar samt till de aktionsplaner som beslutades vidregeringschefskonferensen i Ronneby.Vad utskottet anfört i anslutning till propositionen är ävenägnat att tillgodose syftet med vänstermotionen 1989/90:Jo879yrkande 27. Ett mål för samarbetet med de östeuropeiska ländernaskall, som motionärerna understryker, vara att på ettlångsiktigt hållbart sätt förbättra miljön.Enligt utskottets mening bör även motionerna Jo720 yrkande 2,Jo731 yrkande 20 och 1989/90:Jo883 yrkande 12 kunna besvaras medhänvisning till det anförda.Vad gäller och yrkanden om en europeiskluftvårdsfond resp. miljöfond får utskottet hänvisa till vad ipropositionen anförs om att ett samnordisktmiljöfinansieringsbolag, kallat Nordic Environment FinanceCorporation (NEFCO) etablerats för att delta i finansiering avsamriskföretag som tillverkar miljöutrustning ochtillhandahåller miljötjänster i . Ytterligare ettexempel på det omfattande internationella samarbete som vuxitfram som en följd av omvälvningarna i Öst- och ärden konferens på regeringschefsnivå om miljö somhölls i . I denna konferens deltog ävenfinansieringsorgan som , Europeiskautvecklingsbanken, Europeiska investeringsbanken och denNordiska investeringsbanken. Mötet följs upp av en arbetsgruppbenämnd Baltic Sea Task Force i vilken bankerna medverkar, meduppgift att ta fram ett samlat program för åtgärder inklusivesådana större investeringar som förutsätts bli nödvändiga. Deinsatser som en miljöfond eller luftvårdsfond skulle möjliggöraenligt motionerna bör enligt utskottets mening kunna genomförasinom ramen för det internationella samarbete som skisserats här.Även miljö- och vattenkommittén inom FNs ekonomiska kommissionför -- ECE -- har vid ett möte konstateratatt målsättningen med införandet av en europeisk miljöfond istort sett uppfyllts genom det omfattande finansiella stöd tillÖsteuropa som har skett.Syftet med motionerna Jo752 yrkande 10 och 1989/90:Jo749yrkande 9 får anses tillgodosett med hänvisning till vadutskottet anfört.Utskottet erinrar i detta sammanhang om att Världsbankenenligt propositionen (s. 122) tillsammans med och ett förslag om en särskild miljöfond, den s.k. GlobalEnvironment Facility, för att finansiera åtgärder i u-länderna.Övrigt miljösamarbetePropositionenRegeringens ställningstaganden sammanfattas enligt följande.Sverige skall verka för att konferensen för säkerhet ochsamarbete i (ESK) fortsatt aktivt behandlar miljöfrågornaoch ger impulser till det internationella miljösamarbetet.Sverige avser spela en fortsatt pådrivande roll i OECDsmiljöarbete.Inom det europeiska regionala miljösamarbetet läggs särskiltstor vikt vid samarbetet kring och gränsöverskridandeluftföroreningar. (s. 116)MotionernaMiljöpartiet yrkar i motionerna Jo752 yrkande 12 och1989/90:Jo820 yrkande 8 att uttalar att de strängastemiljökraven i något nordiskt land skall vara riktlinje förandra nordiska länder.I motion Jo739 (fp) föreslås ett riksdagsuttalande omfortsatta förhandlingar inom ramen för omlångväga gränsöverskridande luftföroreningar. Dessa böromfatta begränsning av såväl ozonbildande ämnen och tungmetallersom även svavel- och kväveutsläpp (yrkande 8). I motionernaJo752 yrkande 5 och 1989/90:Jo820 yrkande 3 betonas vikten avatt verkar för en försurningskonvention som utgår frånatt kritiska belastningsgränser upprättas.Det miljöskyddsarbetet är föremål för ett antalmotioner.Enligt motion Jo108 (v) bör göra ett uttalande omatt minska dagens hot mot våra hav (yrkande 1) och om behovetatt stärka samarbetet med övriga stater runt våra hav(yrkande2). Särskilt viktigt är det enligt motionen att stärkasamarbetet med runt Östersjön.Inom Östersjösamarbetet yrkas i motion Jo752 (mp) att Sverigeskall verka för att Helsingforskonventionen utvecklas så att denuppfyller vissa krav: den bör fungera som bas för samordning avde olika ländernas interna miljölagstiftning, och kraven pålokalisering, teknik och utsläpp bör gälla i samtliga stater(yrkande 6). Motsvarande yrkanden återfinns i motionerna1989/90:Jo820 yrkande 4 (mp) och 1989/90:Jo769 yrkandena 1--10(mp). I motion Jo752 yrkande 11 efterlyses ökat stöd tillenskilda och organisationer för att kunna sätta upp ettÖstersjösekretariat.Yrkanden om bildande av en framställs imotionerna Jo721 (c) yrkande 1, Jo762 (fp) yrkande 3,1989/90:Jo746 (fp) yrkande 3 och 1989/90:Jo818 (fp) yrkande 3.Enligt motionerna Jo752 (mp) yrkande 7 och den likalydande1989/90:Jo820 yrkande 5 bör Paris- och Oslokonventionernautvecklas så att försiktighetsprincipen tillämpas där denkritiska belastningsgränsen inte kan fastställas. Vidare börOslokonventionens ämneslistor revideras.I motion Jo721 (c) yrkas att bör agera kraftfullt motNorge för att stoppa planer på oljeutvinning i (yrkande 2). Vidare bör ta initiativet till ettgemensamt nordiskt program för miljöförbättringar iSkagerrak--och för detta ändamål utnyttja denspeciella låneordningen i Nordiska investeringsbanken (yrkande3). I motion Jo66 (m) begärs att tar upp förnyadeförhandlingar med norska regeringen om reningen av utsläppeninom och och om återställande avfiskbestånden i gränsvattnen.Enligt motion 1989/90:Jo749 (c) yrkande 7 bör göraett uttalande om internationella överenskommelser om åtgärdermot oljeutsläpp. Regeringen bör vid internationellaöverläggningar föreslå skärpta insatser mot oljeutsläpp. Enannan åtgärd som behöver vidtas för att begränsa oljeskadorna äratt påskynda ingripandena i samband med oljeutsläpp, ansermotionärerna.Utskottets övervägandenNordenUtskottet erinrar om att nordiskamiljöskyddskonvention likställer grannländernasmiljöskyddsintressen med det egna landets vid prövning avtillstånd för miljöfarlig verksamhet.För att fördjupa det nordiska samarbetet antog nordiskaministerrådet en handlingsplan avseende luftföroreningar, en handlingsplan avseende föroreningar av havet, ett handlingsprogram för renare teknologi, avfall ochåteranvändning.De tre dokumenten innehåller vissa målformuleringar från dedeltagande regeringarnas sida.Utskottet konstaterar att det nordiska samarbetet påmiljöområdet fortsätter att utvecklas. Utskottet är dock ickeberett att förorda ett svenskt initiativ av detinnehåll som motionärerna påyrkar. Motionerna Jo752 yrkande 12och 1989/90:Jo820 yrkande 8 avstyrks således.LuftvårdenSom framgår av propositionen har inom ramen årsECE-konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningarslutits överenskommelser om bindande tilläggsprotokoll omminskning av svavel- och kväveutsläpp. har godkänt dessaprotokoll. Ett stort antal västeuropeiska länder inkl. Sverigehar gjort betydligt mer långtgående åtaganden. Arbetet inomkonventionen inriktas på reviderade protokoll ombegränsningar av utsläppen av svavel och kväveoxider samt på ettnytt protokoll om begränsningar av utsläppen av flyktigaorganiska ämnen. Regeringen anser att målformuleringarna måstebaseras på kritiska belastningsgränser till skillnad fråntidigare överenskommelser. Detta innebär att nya åtaganden omutsläppsminskningar blir olika för enskilda länder eller grupperav länder. Kraven kan därmed variera mellan Nord- och Sydeuropa.Vad utskottet anfört i anslutning till propositionen om denaktuella situationen och den planerade aktiviteten inomkonventionsarbetet på luftvårdsområdet i bör tillgodosesyftet med motionerna Jo739 yrkande 8, Jo752 yrkande 5 och1989/90:Jo820 yrkande 3.Det miljöskyddsarbetetDet internationella samarbetet till skydd för våra havkanaliseras genom () för skyddetav miljö inkl. samt av Paris- ochOslokommissionerna avseende utsläpp till Nordostatlanten frånlandbaserade källor resp. från dumpning och förbränning tillhavs. I gemensamma frågor verkar de båda senare tillsammans ochkallas då OSPARCOM. har dessutom treNordsjökonferenser hållits på ministernivå med deltagande avNordsjöns strandstater samt och EG. Även omNordsjökonferensernas överenskommelser inte har samma formelltbindande karaktär som de överenskommelser som finns ikonventionstexterna, är ändå i praktiken de beslut somfattas vid samtliga dessa fora av ungefärligen sammagenomslagskraft nationellt. Besluten vid Nordsjökonferensernagenomförs via OSPARCOM samt via den internationellasjöfartsorganisationen eller andra etablerade organ.Ett omfattande nordiskt samarbete bedrivs inom ramen förNordiska ministerrådet. Dessutom förekommer ett utvecklatbilateralt samarbete. Den ovan redovisade nordiskahandlingsplanen avseende föroreningar av havet innehåller iprincip samma element och ambitionsnivåer som de beslut somtagits i konventionssammanhangen och den senasteNordsjökonferensen.När det gäller miljösamarbetet kring framhållernaturvårdsverket i rapporten 90 att de åtgärder somgenomförts och planeras i blott obetydligt kan bidratill förbättringen av havet som helhet. Det stora arbetet måstesättas in i Leningradområdet, i de baltiska republikerna och iPolen. Det totala investeringsbehovet för att i dessa länderkomma till samma basnivå som vi har i och övrigaNordvästeuropa ligger säkert i storleksordningen många tiotalsmiljarder kronor, anför verket. Regeringen har uppdragit åtnaturvårdsverket att utarbeta ett förslag till program för ettintensifierat miljösamarbete mellan och Östeuropa.Utskottet har i det föregående redogjort för de överläggningarsom förts vid konferensen på regeringschefsnivå om Östersjönsmiljö i . En arbetsgrupp tillsattes då meduppgift ta fram ett samlat program för åtgärder inklusive sådanastörre investeringar som förutsätts bli nödvändiga.Utskottet har ingen annan mening än motionärerna om att ettkonsekvent och målmedvetet arbete måste göras för att minskadagens hot mot våra hav, i nära samarbete med övrigastrandstater. Som framgår av den lämnade översikten pågår förnärvarande ett aktivt arbete i detta syfte. Utskottet finnerdärmed att syftet med motion Jo108 yrkandena 1 och 2 i alltväsentligt är tillgodosett.Utskottet delar även den mening som framförs i motionernaJo752 yrkande 6, 1989/90:Jo820 yrkande 4 och 1989/90:Jo769yrkandena 1--10 att det multilaterala miljösamarbetet iÖstersjöområdet bör ha sin bas i . Det ärdock knappast uppgift att i detalj reglera hurverksamheten inom kommissionen skall utformas och hur deenskilda staterna skall genomföra de överenskommelser somträffas inom kommissionen. Motionerna bör således icke föranledanågon vidare åtgärd. På motsvarande sätt får syftetmed motion Jo752 yrkande 11 anses till stor del tillgodosettgenom att regeringen i budgetavsnittet föreslår att 2 milj.kr.skall avsättas till stöd för de svenska ideellamiljöorganisationernas arbete främst i Öst- och Västeuropa.Riksdagen har förordat (1987/88:JoU23, rskr. 373)att regeringen arbetar för tillskapandet av enNordsjökommission. Regeringen erinrar i propositionen om attNordsjöns miljöproblem fått ökad uppmärksamhet genomNordsjökonferenserna. Detta gäller också arbetet inom Oslo- ochPariskommissionerna, vilkas geografiska arbetsfält är sådant attäven täcks. Vidare finns det i Paris- ochOslokonventionernas gemensamma sekretariat särskiltavdelad personal som arbetar med Nordsjöfrågor enbart. FortsattaNordsjökonferenser i kombination med en sammanslagning ocheffektivisering av Oslo- och Pariskonventionerna gör attNordsjöfrågorna i det fortsatta arbetet kommer att vara vältillgodosedda. Regeringen anser därför att det för närvarandeinte föreligger ett behov av att tillskapa en separatNordsjökommission. Utskottet finner med hänsyn till denutveckling som ägt rum sedan ställningstagande år1988, att nu bör ansluta sig till regeringensbedömning. Med det anförda avstyrks motionerna Jo721 yrkande 1,Jo762 yrkande 3, 1989/90:Jo746 yrkande 3 och 1989/90:Jo818yrkande 3.Som framgår av det anförda pågår en aktiv utveckling avinnehållet i Paris- och Oslokonventionerna. Vid den tredjeNordsjökonferensen förband sig ministrarna att sträva mot enanvändning av icke förorenande eller lågförorenande processeroch icke vådliga produkter. Vid denna konferens fattades ocksåett viktigt principbeslut om att reduktionsmålet för de stabilaoch toxiska substanserna skall omfatta i princip alla ämnen somuppfyller de krav som angavs i den andra Nordsjödeklarationen,och inte bara sådana ämnen som av olika anledningar placerats påexempelvis prioriterade åtgärdslistor. Med det anförda fårmotionerna Jo752 yrkande 7 och 1989/90:Jo820 yrkande 5 ansesbesvarade.Motion Jo721 yrkandena 2 och 3 kan enligt utskottets meningbesvaras med hänvisning till vad som i det föregående anförts omden särskilda nordiska åtgärdsplanen mot förorening av bl.a. denmarina miljön.Utskottet har vidare erfarit att man i Glomma och Oslofjordenunder vidtagit omfattande åtgärder för utbyggnadav kommunala reningsverk och även genomfört reningsåtgärder avbl.a. titanutsläppen från metallindustrin. Vidare har enligtuppgift beslut fattats om nedläggning av en massafabrik i länge utgjort en belastning på utsläppssidan. Resultatethar enligt svenska marinbiologer blivit att föroreningen frånnorsk sida av de svensk-norska gränsvattnen redan reduceratsväsentligt och att ytterligare förbättring är att vänta.Anledning synes således icke föreligga att ta upp någrabilaterala diskussioner i den riktning som förordas i motionJo66.När det gäller förslaget i motion 1989/90:Jo749 yrkande 7 omett riksdagsuttalande om internationella överenskommelser omåtgärder mot oljeutsläpp får utskottet hänvisa till denomfattande reglering som ges i de internationella konventionernaMARPOL 73/78 och Helsingforskonventionen. I 1967 årsKöpenhamnsöverenskommelse mellan de nordiska länderna reglerasbl.a. underrättande om iakttagelser av oljeförekomster och hjälpvid bekämpning. I sammanhanget må även nämnas att heltnyligen, , undertecknat en omberedskap för samt insatser och samarbete vid föroreningar genomoljeutsläpp. Syftet med motionen tillgodoses i väsentlig gradgenom det anförda.Miljö och folkrättPropositionenI propositionen anförs att en fortsatt utveckling avfolkrätten på miljöns område är angelägen. Bindande konventionerär den mest långtgående formen av internationella åtaganden ochkan vara nödvändiga för att komma till rätta med vissamiljöproblem. Valet mellan globala och regionala konventioneravgörs av problemets karaktär.MotionernaEnligt motion Jo752 (mp) är miljöproblemen så allvarliga attdet behövs ett överstatligt beslutsfattande som ett komplementtill arbetet med konventioner (yrkande 2). I motion1989/90:Jo769 (mp) yrkas att den internationella rätten skallkompletteras med efterlevnadskontroll med påföljder förfördragsbrott (yrkande 11).Utskottets övervägandenUtskottet erinrar om att internationella överenskommelserkräver att samtliga parter medverkar i överenskommelserna.Sverige driver ett aktivt arbete för att få tillstånd långtgående överenskommelser på miljöområdet, och Sverigeförhandlar om ökat deltagande i det europeiskasamarbetet. Utskottet delar regeringens uppfattning att enkonventions karaktär måste bli beroende av såväl innehållet somav vilka parter som deltar i konventionsarbetet. Med det anfördaavstyrks motionerna Jo752 och 1989/90:Jo769 i berörda delar.Miljö och handelPropositionenRegeringens ställningstaganden sammanfattas enligt följande.Varor i internationell handel spelar en allt större roll förbelastningen på svensk miljö. För ett litet internationelltberoende land med höga miljöambitioner som utgör fastaoch väl fungerande regler en grund på vilken vi kan bygga enaktiv miljöpolitik. Genom att vara pådrivande och tillsammansmed andra länder verka för att de internationella reglernautvecklas kan vi ... förbättra miljön som vi undvikerhandelstvister. Vårt syfte bör vara att så långt möjligt nå framtill gemensamma uppfattningar om risker, behov av åtgärder ochslag av åtgärder till fördel för miljön.En samsyn på en så hög miljöskyddsnivå som möjligt bör därföreftersträvas.För kommer inte minst EES-samarbetet att vara av storbetydelse i detta avseende.MotionernaI motion Jo115 (v) yrkas att med större kraft måstehävda miljöfrågorna i handelspolitiken (yrkande 11), och imotion Jo801 av samma parti yrkas att miljöfrågorna läggs tillgrund för nästa (yrkande 2) samt att enparlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att redovisasambanden mellan handelspolitik och miljöpolitik och attskyndsamt lämna förslag till riktlinjer för det fortsattaarbetet på detta område (yrkande 3).Utskottets övervägandenUtskottet delar motionärernas uppfattning att miljöfrågornabör vägas in i de handelspolitiska övervägandena. Så tordehittills ha varit fallet i blott ringa utsträckning. Som framgårav redovisningen av propositionens innehåll har ochövriga EFTA-länder föreslagit att skall diskutera huruvidade nuvarande reglerna på ett tillfredsställande sätt kan hanteraden snabba utvecklingen på det miljöpolitiska området. För attförbereda sådana överläggningar har tagit initiativettill en analys av frågan i . Utskottet understrykerbetydelsen av att denna fråga förs framåt. Vad utskottet sålundaanfört i anslutning till propositionen synes ägnat atttillgodose syftet med motionerna. Dessa bör alltså ickeföranleda någon ytterligare åtgärd från sida.Miljölagstiftningen i framtidenInledningPropositionenI propositionen sammanfattas regeringens ställningstagandenenligt följande.Miljöskyddskommitténs fortsatta arbete skall ta sikte på attsamla miljölagarna i en miljöbalkTillåtlighetsreglerna skall skärpasKommittén skall studera om de nuvarande omprövningsreglernabehöver ändrasRegleringen av trafikens miljöfrågor skall harmonieras medannan miljölagstiftningFrågan om en förstärkning av allmänhetens inflytande imiljöskyddsprövningen skall övervägas av kommitténUtrymmet för ekonomiska sanktioner i miljölagstiftningen skallutvidgasFörhållandet mellan internationella åtaganden och densvenska miljölagstiftningen skall utredas särskiltMotionenEnligt motion Jo749 bör de fastlagda miljömålenges formen av en miljötraktat med klara mål: för hushållningen med naturresurser för bevarande av livsviktiga ekosystem för miljön i mark, vatten och luft för bevarande av arter, populationer och genetisk variation för bevarande av naturtyper, biotoper och kulturlandskap för bioteknikens möjligheter och begränsningarNär fattat beslut om dessa miljömål skall enligtmotionen ett åtgärdsprogram utarbetas på grundval avvetenskapliga bedömningar utifrån vad som behöver göras för attåstadkomma ett livskraftigt samhälle.Utskottets övervägandenSom framgår av vad som anförts inledningsvis biträderutskottet regeringens förslag att samla miljölagarna i enmiljöbalk. Någon särskild miljötraktat av det slag som förordasi motionen är med hänsyn härtill knappast påkallad. I övrigthänvisas till vad utskottet anfört i det föregående ominriktningen av miljöpolitiken. Motionen avstyrks i denna del(yrkande 2).SamordningPropositionenRegeringens ställningstaganden sammanfattas enligt följande ipropositionen.Kommitténs fortsatta arbete skall ta sikte på att miljölagarnaskall samlas i en miljöbalk för att underlätta överblicken ochtillämpningen både för myndigheter, verksamhetsutövare ochallmänheten. Naturresurslagen och naturvårdslagen bör ingå imiljöbalken.I propositionen anförs vidare bl.a. följande (s. 131--132).Ambitionen för kommitténs arbete bör vara att inordna dencentrala miljölagstiftningen i en samlad lag, en miljöbalk.Regeringen konstaterar att den nuvarande miljöskyddslagen harsom främsta syfte att skydda mot farliga utsläpp från vissapunktkällor. Miljöproblemen är dock betydligt mer komplexa änså.