bet · GF01UbU3 · 1991-10-24 00:00:00 — 1989/90:Ub310 av m.fl. (c) vari yrkas17. (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om betydelsen av skolansmiljöundervisning.1990/91:Ub84 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöutbildning inom de grundläggandehögskoleutbildningarna.1990/91:Ub87 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring i 2 §högskolelagen som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lärarutbildningens roll förmiljöundervisningen.1990/91:Ub230 av m.fl. (mp) vari yrkas3. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att införa miljökunskap fr.o.m.förskola t.o.m. högskola.1990/91:Ub240 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kulturmiljökunskap i såväl allmänlantbruksutbildning som utbildning för yrken inombyggnadssektorn.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Kr230.1990/91:Ub281 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning i miljökunskap.1990/91:Ub517 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet avarbetsmiljöutbildning inom högre teknisk utbildning och inomskogs- och jordbruksutbildning.1990/91:Ub523 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om "arbetsmiljö" som ett moment icivilingenjörsutbildningen.1990/91:Ub683 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett miljövetenskapligtutbildningsråd.1990/91:Ub813 av m.fl. (mp) vari yrkas4. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att miljökunskap införs som ettobligatoriskt ämne fr.o.m. förskola t.o.m. högskola. Behovet av att förstärka inslaget av miljökunskap i olikautbildningar har uppmärksammats såväl av regeringen som avmotionärer under de fyra senaste riksmötena. Undervisningen imiljöfrågor i , gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen behandlades ingående i budgetpropositionen1988 (prop. 1987/88:100 bil. 10 s. 67--70). anvisademedel för s.k. miljöresurspersoner vid länsskolnämnderna ochför utvecklingsarbete med s.k. naturskolor. Miljöundervisningeni skolan togs även upp i budgetpropositionen 1990. Insatserinom miljöområdet nämndes där som något som skulle kunnastödjas med hjälp av de medel för utvecklingsarbete somlänsskolnämnderna fick större frihet att disponera (prop.1989/90:100 bil. 10 s. 30 f.). När det gäller högskolan ladesförslag om förstärkning av utbildningen i miljöfrågor fram ibudgetpropositionen 1988 (prop. 1987/88:100 bil. 10 s. 70 f.).Följande år redovisade regeringen (prop. 1988/89:100 bil. 10 s.162 f.) gjorda insatser och pågående arbete på detta område ochströk under vikten av att utveckla miljöaspekterna inomutbildningen. Regeringen påpekade att dessa aspekter inte börses som isolerade tillägg till den hittillsvarande utbildningenutan i själva verket utgör några av de grundläggandeförutsättningarna för t.ex. teknisk och ekonomisk verksamhet.Miljökunskap som ett centralt kunskapsområde förundervisningen på olika nivåer inom utbildningsväsendet togsunder föregående upp av regeringen i tre olikapropositioner. Efter förslag i proposition 1990/91:18 omansvaret för skolan antog (1990/91:UbU4, rskr. 76) enändring i skollagen som innebär att det numera är engrundläggande uppgift för var och en som verkar inom skolan attfrämja respekt för vår gemensamma miljö (1 kap. 2 § tredjestycket skollagen). I proposition 1990/91:85 Växa med kunskaper-- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen föreslogs attmiljökunskap skall betraktas som ett centralt kunskapsområdesom skall behandlas på alla studievägar i gymnasieskolan.Riksdagen hade inga invändningar mot detta. I direktiven tillden läroplanskommitté som regeringen tillkallade i februari1991 lyftes också miljöfrågorna fram som ett centraltkunskapsområde såväl för som för gymnasieskolan ochvuxenutbildningen. Slutligen framlades proposition1990/91:90 En god livsmiljö, i vilken regeringen ytterligareunderströk vikten av utbildning i miljökunskap på alla nivåer iutbildningsväsendet. Flertalet av de yrkanden som behandlas idetta betänkande framställdes innan de två sistnämndapropositionerna hade lagts fram.Ett uttalande av om betydelsen av skolansmiljöundervisning begärs i motion 1989/90:Ub310 (c) yrkande17, som väcktes under allmänna motionstiden . Enligtmotionärerna bör genom ett sådant uttalande markeraden vikt som lägger vid skolans centrala roll imiljöundervisningen på samtliga nivåer inomutbildningsväsendet.Utskottet behandlade detta yrkande såvitt avser ibetänkandet 1990/91:UbU1 (s. 15). Under hänvisning till vadregeringen anfört i propositionerna 1987/88:100 bil. 10,1989/90:100 bil. 10 och 1990/91:18 avstyrktes förslaget. Närdet gäller gymnasieskolan, den kommunala vuxenutbildningen ochhögskolan har regering och riksdag gjort så kraftigamarkeringar att det uttalande som begärs i motionen intebehövs. Utskottet föreslår därför att avslår motion1989/90:Ub310 yrkande 17 delvis.I motionerna 1990/91:Ub230 (mp) yrkande 3 och 1990/91:Ub813(mp) yrkande 4 framförs förslag om att miljökunskap skallinföras som obligatoriskt ämne fr.o.m. förskola t.o.m.högskola.Utskottet vill med anledning av förslaget anföra följande.I direktiven till läroplanskommittén (dir. 1991:9 s. 7) harföredragande statsrådet angivit miljökunskapen som ett centraltkunskapsområde för samtliga skolformer. Statsrådet hänvisartill det resonemang som förts i proposition 1990/91:85 Växa medkunskaper, när det gäller miljöfrågornas roll och plats iutbildningen. I nämnda proposition (s. 159) sägs att det ärnaturligt att i undervisningen i samhällskunskap -- ett ämnesom ingår i den för alla nationella program i gymnasieskolangemensamma kärnan -- knyta ihop frågor om naturtillgångar medfrågor om ekonomiska system, sysselsättning och överlevnad.Vidare framhålls att tyngdpunkten i den undervisning inaturkunskap som likaså skall ingå i den för alla nationellaprogram gemensamma kärnan bör vara miljökunskap. Såväl ipropositionen (s. 100 f.) som i beslut(1990/91:UbU16 s. 139) är miljökunskap upptaget som ettsärskilt ämne endast inom naturvetenskapsprogrammet igymnasieskolan. I övrigt har det överlåtits till atti samband med en kursplaneöversyn överväga hur dettakunskapsområde skall organiseras. har den 11juni 1991 till regeringen överlämnat en promemoria "Förslagtill riktlinjer och modeller för kursplaner förgymnasieskolan och vuxenutbildningen". I denna PM nämnsmiljökunskap som exempel på ett tema för vilket en särskildtemaplan behöver utarbetas. Kommittén lämnar i promemorianockså förslag om att en temaplan skall ange temats mål ochinventera dess kunskaps- och färdighetsstruktur så att det blirmöjligt att integrera det i programmet och i skilda kurser. Motbakgrund bl.a. av läroplanskommitténs skrivelse harregeringen givit i uppdrag attutarbeta förslag till och i förekommande fall besluta omutbildningsplaner och kursplaner för gymnasieskolan m.m. I dentill uppdraget fogade departementspromemorian sägs bl.a. (s. 3)att regeringen skall besluta om vilka teman som måste behandlasi rikets skolor, och att till hjälp för planeringenav ett nationellt tema skall ge ut förslag till temaplan.Utskottet anser att och läroplanskommitténsarbete med frågan om miljökunskapens organisation inte börföregripas. bör därför avslå motionerna 1990/91:Ub230yrkande 3 och 1990/91:Ub813 yrkande 4, båda delvis.Behovet av undervisning i kulturmiljökunskap tas upp imotion 1990/91:Ub240 (fp). Motionärerna anser det besvärandeatt det -- med undantag för arkitektutbildningen --knappast finns någon undervisning i detta ämne för deyrkesgrupper som är verksamma inom byggnadssektorn. Likasåsaknas i lantbruksskolorna heltäckande undervisning ijordbrukets historia och om vård av kulturvärden iodlingslandskapet.Utskottet erinrar om att inte hade något att erinramot vad som anfördes i proposition 1990/91:85 (s. 157) om attmål och riktlinjer för gymnasieskolan skall fastställas avregeringen på grundval av ställningstaganden tillförslagen i nämnda proposition. har fåttregeringens uppdrag att utarbeta förslag till utbildningsplanersom anger målet för vart och ett av de nationella programmen igymnasieskolan. Utbildningsplanerna avses bli fastställda avregeringen. Vidare har fått i uppdrag att utarbetaoch fastställa nationella kursplaner. Med den ansvarsfördelningsom således har ställt sig bakom blir frågan omkulturmiljökunskapens plats i bygg- och naturbruksprogrammeninte en riksdagsfråga.När det gäller högskoleutbildning förbereds iregeringskansliet en övergång från nuvarande studieorganisationmed av inrättade allmänna utbildningslinjer till ettsystem med en centralt fastställd examensordning, varvidansvaret för utbildningens närmare organisation och innehåll iännu högre grad än skall åvila organ på lokal nivå(prop. 1990/91:150 s. 71 f., bet. UbU21, rskr. 389).Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub240.Arbetsmiljöfrågor bör enligt motionerna 1990/91:Ub517 (c)och 1990/91:Ub523 (s) ingå i utbildningen för civilingenjörer,agronomer, lantmästare, skogsmästare och jägmästare.Utskottet erinrar om vad som i det föregående sagts omansvaret för högskoleutbildningens närmare organisation ochinnehåll. I en nyligen framlagd rapport till UHÄ(Civilingenjörs- och arkitektutbildning. Mål och struktur.UHÄ-rapport 1991:12) föreslås att den planeradeexamensordningen -- liksom de tidigare gällande av UHÄfastställda utbildningsplanerna -- förcivilingenjörsutbildningens del skall innehålla ett uttryckligtomnämnande av att civilingenjören skall kunna "utformaprodukter, processer och arbetsmiljö med hänsyn tillmänniskornas förutsättningar och behov och till samhällets målavseende sociala förhållanden, resurshushållning, miljö ochekonomi".Med hänvisning till det pågående beredningsarbetet iregeringskansliet föreslår utskottet att avslårmotionerna 1990/91:Ub517 och 1990/91:Ub523.I motionerna 1990/91:Ub281 (c) yrkande 1 och 1990/91:Ub87(mp) yrkande 2 framhålls vikten av miljökunskap igrundutbildningen och fortbildningen av lärare.Utskottet utgår från att den examensordning som förberedskommer att ha de grundläggande målen för skolverksamheten somutgångspunkt, när det gäller utbildningen av lärare för skolan.Som utskottet inledningsvis erinrat om har främjande avrespekten för vår gemensamma miljö skrivits in som ettgrundläggande mål för skolverksamheten (skollagens 1 kap. 2 §),vilket berör alla som verkar inom skolan. Av miljöpropositionen1991 (prop. 1990/91:90 s. 208) framgår att lärarutbildningarnahör till dem där UHÄ ser störst behov av att utveckla kurseroch kursmoment i miljöfrågor. Utskottet anser mot dennabakgrund att de tillkännagivanden som begärs i ifrågavarandemotionsyrkanden inte behövs, varför yrkandena avstyrks.En komplettering av högskolelagens målparagraf föreslås imotion 1990/91:Ub87 (mp) yrkande 1. Enligt motionärerna börhögskolelagens 2 § kompletteras med föreskriften att allhögskoleutbildning skall främja miljömedvetandet ochförståelsen för människans roll i det globala ekologiskasystemet.Utskottet noterar att UHÄ till regeringen har ingivit ettsådant förslag. Regeringen, som ansåg att målet bör vara attmiljöfrågorna behandlas i samtliga högskoleutbildningar, hadedock enligt proposition 1990/91:90 (s. 208) inte funnit skälatt föreslå en förändring av högskolelagen. Utskottet finnerinte heller skäl för en sådan förändring, varför motion1990/91:Ub87 yrkande 1 bör avslås av riksdagen.I motion 1990/91:Ub84 (fp) yrkande 2 kritiseras regeringensförslag (prop. 1990/91:90 s. 208) när det gällermiljöstoffets infogande i olika högskoleutbildningar.Enligt propositionen bör miljöfrågorna behandlas i varjeenskild utbildning i sådan omfattning och med sådan inriktningsom motiveras av den verksamhet utbildningen förbereder för.UHÄs uppfattning, att en omfattning av miljöstoffet svarandemot 3--5 poäng för all utbildning bör uppnås, kan därvid enligtpropositionen vara en rimlig minsta ambitionsnivå vidhögskolornas fortsatta arbete. Motionärerna anser att dettainnebär en alltför kategorisk formulering av direktiv tillkursplaneöversyn inom högskolan. De bejakar att insikten om ochhänsynen till miljöförutsättningar bör tillföras degrundläggande aspekterna av respektive ämnesområde, menifrågasätter om det i alla utbildningar kan ske på ett sättsom upplevs som meningsfullt. Som exempel nämns språken. Därförbör enligt motionärerna kvantifieringen 3--5 poäng vara ettriktmärke, men en förutsättning måste vara att miljöstoffet kanfogas in på ett naturligt sätt och att kvaliteten påutbildningen kan upprätthållas.Utskottet anser inte att propositionen behöver tolkas såsnävt som motionärerna gör. Enligt utskottets uppfattning finnsdet inte någon motsättning mellan propositionen ochmotionärerna på denna punkt. Yrkandet avstyrks därför.Ett miljövetenskapligt utbildningsråd föreslås i motion1990/91:Ub683 (s), som väcktes under allmänna motionstiden.Utskottet hänvisar till att regeringen enligt proposition1990/91:90 En god livsmiljö (s. 208) avsåg att uppdra åt UHÄatt tillsätta en särskild referensgrupp för att följa detfortsatta arbetet med miljöfrågorna i högskoleutbildningen.Vidare har på skolområdet läroplanskommittén fått iuppdrag att särskilt uppmärksamma miljökunskapen. Motionärernassyfte (en nationell satsning på miljöutbildning) kan därmedförväntas bli tillgodosett, varför bör avslå motion1990/91:Ub683. beträffande uttalande om betydelsen av skolansmiljöundervisningatt avslår motion 1989/90:Ub310 yrkande 17 delvis,2. beträffande miljökunskap som obligatoriskt ämne fr.o.m.förskola t.o.m. högskolaatt avslår motionerna 1990/91:Ub230 yrkande 3 och1990/91:Ub813 yrkande 4, båda delvis,3. beträffande kulturmiljökunskap i vissa utbildningaratt avslår motion 1990/91:Ub240,4. beträffande arbetsmiljöfrågor i viss högre utbildningatt avslår motionerna 1990/91:Ub517 och1990/91:Ub523,5. beträffande miljökunskap i grundutbildning ochfortbildning av lärareatt avslår motionerna 1990/91:Ub281 yrkande 1 och1990/91:Ub87 yrkande 2,6. beträffande komplettering av högskolelagens 2 §att avslår motion 1990/91:Ub87 yrkande 1,7. beträffande miljöstoffets infogande i olikahögskoleutbildningaratt avslår motion 1990/91:Ub84 yrkande 2,8. beträffande miljövetenskapligt utbildningsrådatt avslår motion 1990/91:Ub683.Stockholm den 24 oktober 1991På utbildningsutskottets vägnarRune RydénI beslutet har deltagit:Rune (),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),(),(),() ochBirgitta ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.