bet · GE01SoU12 · 1991-03-28 00:00:00 — för mångfaldigande och utskick.I samband med att anställda hos i Kirunavarslades om uppsägning gjorde efter beslutav AMS en s.k. rådrumsbeställning hos bolaget.Beställningen, som gjordes möjligheterna tillrådrumsbeställningar upphörde , avsågframställning av ett tiotal produkter om samhällsinformation ipunktskrift. Kostnaderna beräknades till 1 milj. kr. (25 000sidor à ). Avsikten var att de synskadade själva skullegöra beställningar av det framställda materialet. I december1990 begärde hos att fåanvända återstoden av de beviljade medlen (ca .) tillatt kopiera och sända ut materialet gratis till de synskadade.Ansökan beviljades inte eftersom "rådrumspengar" inte fåranvändas till ett sådant ändamål.I 1989 års handikapputrednings direktiv (dir. 1988:53)pekas på att det i olika sammanhang har uttalats att den s.k.ansvars- och finansieringsprincipen skall gälla inomhandikappområdet. Innebörden av denna princip sägs vara attmiljöer och verksamheter skall utformas och bedrivas så att deblir tillgängliga för alla medborgare. Enligt direktiven skallkommittén klargöra de problem och hinder som kan föreligga fören mer konsekvent tillämpning av ansvars- ochfinansieringsprincipen och föreslå hur dessa skall kunna lösas.I betänkande av handikapputredning (SOU 1990:19)Handikapp och välfärd? -- en lägesrapport konstaterarutredningen att ansvars- och finansieringsprincipen intefungerar tillfredsställande. Enligt utredningens mening är detdock en princip att slå vakt om. Tillämpningen av den kräveremellertid en anpassning till tidens krav och devärderingsförskjutningar som ständigt sker i samhället, anförsdet. I betänkandet sägs att utredningen kommer att överväga omdet finns anledning att stärka principens genomslagskraft genomlagstiftning.I betänkandet 1989/90:KrU24 (s. 13 f.) konstaterades atttalboks- och (TPB) har till uppgift atti samverkan med andra bibliotek i landet arbeta för attsynskadade och andra handikappade får tillgång till litteratur.För att uppfylla detta åliggande skall TPB framställa och lånaut talböcker och punktskriftsböcker, tillhandahållapunktskriftsböcker för försäljning samt bistå folkbibliotek ochandra med råd och information. I två motioner, Kr248 (s) ochKr281 (s), framhölls att det fanns ett stort behov av ökadpunktskriftsproduktion. Motionärerna ansåg att de synskadadeborde få bättre tillgång till samhällsinformation,konsumentinformation och offentliga publikationer i punktskrift.Enligt en av motionerna borde 4 milj.kr. anslås till sådanapunktskriftsprodukter som nämndes i motionen. Framställningenborde enligt motionen utföras vid företaget iKiruna, som fram producerade punktskrift förTPB. anlitar TPB annan producent, anfördes det.Kulturutskottet uttalade i betänkandet att utskottet hade storförståelse för att synskadade behövde även annan litteratur,information m.m. i punktskrift än den som producerades genomTPBs försorg, t.ex. sådan samhälls- och konsumentinformation somnämndes i de då aktuella motionerna. Produktion av sådaninformation och andra offentliga publikationer ingick docknormalt inte i TPBs verksamhetsområde. ville idet aktuella sammanhanget starkt understryka olika myndighetersansvar för att den samhällsinformation m.m. som de produceraroch som synskadade behöver görs tillgänglig på olika sätt för desynskadade.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet anser det viktigt att alla får tillgång tillsamhällsinformation. handikapputredning behandlarfrågan om den s.k. ansvars- och finansieringsprincipenstillämpning. Principen innebär bl.a. att den som har ansvaretför en viss verksamhet, i detta fall samhällsinformation, ocksåhar ansvaret för att se till att alla kan få del avverksamheten. Kostnaden för anpassningsåtgärder som behövs,t.ex. för människor med olika handikapp, skall enligt principenfinansieras som verksamheten i övrigt. I avvaktan på förslagfrån utredningen anser utskottet att inte bör överväganågot initiativ i frågan. Motionerna So229 (fp), So275 (s) ochA605 (v) avstyrks.Statens hundskola (G 8)I budgetpropositionen föreslås . under anslaget G 8.Enligt riksdagsbeslut (1987/88:SoU24, rskr. 303) har riksdagengodkänt propositionen (1987/88:126) om inriktningen avverksamheten vid statens hundskola m.m. Statens hundskola ärnumera en renodlad uppdragsmyndighet med uppgift att motersättning tillhandahålla polis- och ledarhundar. Kostnadernaför skolan skall täckas av intäkter från försäljningen avprodukter och tjänster.I motion So257 av och (bådamp) yrkas att beslutar bygga utledarhundsutbildningen och tolkverksamheten enligt vad somanförts i motionen och att anslår 6 milj.kr. för dennaverksamhet (yrkande 2 delvis). Motionärerna framhåller attdet finns behov av fler ledarhundar. bör därföranslås till denna utbildning enligt motionen.I budgetpropositionen anförs att statens hundskola intelyckats fylla behovet av framför allt ledarhundar för synskadadesom förutsattes i samband med omorganisationen. En särskildutredare har tillkallats, som skall utreda om det finnsförutsättningar för att driva statens hundskola i form avaktiebolag. Mot bakgrund av bl.a. utredarens förslag kommerföredraganden senare att föreslå regeringen att återkomma tillriksdagen i denna fråga.I betänkandet 1990/91:SoU1 (s. 36 f.) behandlade utskottetmotioner om ledarhundsutbildningen. Utskottet konstaterade attverksamheten vid statens hundskola enligt beslut 1988skulle inriktas på produktion av ledar- och polishundar.Omställningen av hundskolan till en renodlad uppdragsmyndighetpågick, anfördes det, och organisationsförändringen förväntadespå sikt skapa ekonomisk balans i verksamheten. Vidarekonstaterades att hundskolan i tilläggsbudget II hade anvisatsytterligare omställningsbidrag för /90. Åtgärderhade också vidtagits för att förbättra aveln. Utskottet ansågatt förutsättningar vid det aktuella tillfället fanns förhundskolan att fullfölja omställningsarbetet och tryggaavelsbehovet. Utskottet avstyrkte då aktuella motioner.Riksdagen följde utskottet (res. mp).Utskottet gör följande bedömning.För närvarande utreds frågan om statens hundskola i framtidenskall drivas i form av aktiebolag. I avvaktan på förslag frånregeringen är utskottet inte berett att ställa sig bakom kravetatt anslå medel för en utbyggnad av ledarhundsutbildningen.Motion So257 (mp) yrkande 2 delvis avstyrks därför.Utskottet tillstyrker propositionens förslag tillmedelsanvisning till Statens hundskola.Bidrag till handikapporganisationer (G 10)I budgetpropositionen föreslås . under anslagetG 10. Från anslaget erhåller handikapporganisationerna bidragtill sin verksamhet. Regeringen beslutar om fördelningen avanslagsbeloppet mellan organisationerna efter förslag av statenshandikappråd. 35 organisationer har fått bidrag underinnevarande budgetår.I motion So223 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen för /92 till socialdepartementetsanslag G 10 Bidrag till handikapporganisationer anvisarytterligare 25 milj.kr. (yrkande24). Motionärernapåpekar att handikapporganisationerna har höga kostnader för sinverksamhet bl.a. därför att många personer har olika slag avfunktionshinder som verksamheten måste anpassas efter. Enligtmotionen har organisationerna också drabbats av betydandekostnadsökningar på grund av momsbreddningen i samband medskatteomläggningen. Den anslagsökning som föreslås ibudgetpropositionen anser motionärerna inte tillräcklig för atthandikapporganisationerna skall ges reella möjligheter att drivasin verksamhet.I motion So260 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen till Bidrag till handikapporganisationer /92 anslår . utöver vad regeringenhar föreslagit (yrkande 1) och att beslutar attinrätta ett reservationsanslag på . enligt vad imotionen anförts om handikapporganisationernas internationellaarbete (yrkande 2). Handikapporganisationerna har enligtmotionen inte haft de personella och ekonomiska resurser somfordras för att bedriva det nödvändiga regionala och lokalaorganisationsarbetet. För att möjliggöra en decentralisering såatt de berörda också får ta del i och påverka besluten ansermotionärerna att organisationsstödet behöver höjas. Eftersomorganisationernas internationella engagemang ser mycket olika utanser motionärerna att ett särskilt anslag bör inrättas fördetta ändamål, som förvaltas av statens handikappråd.I budgetpropositionen (s. 159 f.) föreslås en fortsattutökning av statsbidraget till handikapporganisationerna. Ettskäl är att handikapporganisationerna har höga merkostnader föratt verksamheten måste ha en hög grad av anpassning. Ett annatskäl är organisationernas oro inför de kostnadsökningar sommomsbreddningen medför. Ett ytterligare skäl ärorganisationernas ökande engagemang och utökade verksamhet närdet gäller internationella handikappfrågor. Desutom syftar denföreslagna förstärkningen enligt budgetpropositionen till att georganisationerna möjligheter att genom t.ex. uppsökandeverksamhet söka integrera nya handikappgrupper i den ordinarieverksamheten.I betänkandet 1989/90:SoU17 (s. 81 f.) behandladeutskottet senast motioner om ytterligare höjning av anslagettill handikapporganisationerna. Med hänsyn till att anslagetunder senare år höjts kraftigt och till att regeringen också detaktuella året föreslagit ett ökat stöd tillhandikapporganisationerna kunde utskottet inte ställa sig bakomkrav på ytterligare höjning av anslaget. Utskottet avstyrktedärför då aktuella motioner (res. fp, c, vpk).Utskottet gör följande bedömning.Utskottet konstaterar att de förstärkningar av statsbidragettill handikapporganisationer som gjorts under en följd av år harvarit betydligt större än de prisökningar som skett undermotsvarande tid. I årets budgetproposition föreslås också enkraftig förstärkning av stödet. Utskottet kan inte ställa sigbakom kraven på ytterligare höjning av anslaget. Utskottettillstyrker den i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningen till Bidrag till handikapporganisationer ochavstyrker motionerna So223 (fp) yrkande 24 och So260 (v) yrkande1.Ett av skälen till regeringens förslag om ett förstärktstatsbidrag för nästa budgetår är handikapporganisationernasökande engagemang och utökade verksamhet när det gällerinternationella handikappfrågor. Utskottet anser inte att detutöver denna förstärkning finns utrymme för ett särskilt anslagtill handikapporganisationernas internationella arbete. MotionSo260 (v) yrkande 2 avstyrks därför.Medelsanvisningen i övrigtUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Bidrag till social hemhjälp,ålderdomshem m.m. (G 1), Bidrag till färdtjänst, servicelinjerm.m. (G 2), Kostnader för viss omsorg om psykisktutvecklingsstörda m.fl. (G 3), (G 4),Ersättning till för texttelefoner (G 5), Ersättningtill postverket för befordran av blindskriftsförsändelser (G 6),(G 9) och Bilstöd till handikappade (G 11),vilka inte mött någon erinran i form av motioner.Övriga motioner om äldre- och handikappomsorgTolkverksamhetenI motion So223 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tolkverksamheten (yrkande 10).Motionärerna framhåller att i princip finns inga begränsningar imöjligheten att få tolktjänst, men i praktiken är tillgångenbegränsad. Enligt kartläggning finnsdet behov av ca 100 nya tolktjänster för att på ett acceptabeltsätt tillgodose behoven, vilket motsvarar en utbyggnad avverksamheten med 50 %.I motion So257 av och (bådamp) yrkas att beslutar bygga utledarhundsutbildningen och tolkverksamheten enligt vad somanförts i motionen och att anslår 6 milj.kr. för dennaverksamhet (yrkande 2 delvis). Motionärerna framhåller attdet finns behov av fler teckenspråkstolkar och dövblindtolkar. bör därför anslås till var och en av dessa utbildningarenligt motionen.I motion So298 av och (bådac) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ökad utbildning avdövtolkar (yrkande 1) och att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet attinrätta fler tjänster som dövtolkar (yrkande 2).Motionärerna framhåller att dövtolkar med speciella kunskaperbehövs inom en rad områden i samhället, bl.a. inomdomstolsväsendet och den kyrkliga verksamheten. Behovet avutbildade dövtolkar ökar enligt motionen, bl.a. i och med att dedöva inser att de har rätt till dövtolk, inte bara till de mestgrundläggande behoven, utan också för att t.ex. skaffa sig enhögskoleutbildning.Med hänsyn till att det finns ett stort behov av tolkar fördem som har hörselskador av skilda slag ansågs det ibudgetpropositionen (1989/90:100 bil. 10, UbU17) förra åretangeläget att denna utbildning byggdes ut och breddades. Ipropositionen föreslogs därför en ökning av medlen tilltolkutbildningen och teckenspråkslärarutbildningen. Ipropositionen (prop. 1990/91:82) Folkbildning föreslås (s.31 f. och 47f.) att /92 skall få disponera de statsbidrag som utgårur folkhögskoleanslaget. Ur detta anslag utgår bl.a. särskildastatsbidrag till utbildning av tolkar för döva, dövblinda,synskadade och hörselskadade. Anslagsbeloppet, som i stort settär oförändrat, har prisomräknats.Sedan 1982 har hälso- och sjukvårdshuvudmännen ansvar förtolktjänst. I hjälpmedelsutredningens betänkande (SOU1989:39) Hjälpmedelsverksamhetens utveckling -- kartläggning ochbedömning (s.83) framhålls att huvudmännen anser attverksamheten i stort sett har förbättrats, som detförekommer att behov av tolktjänst inte kan tillgodoses.Svårighetsgraden på tolkuppdragen blir allt högre, vilket ivissa fall ställer stora krav på specialutbildning hos tolken.Även bristen på utbildade tolkar ses som ett stort problemenligt huvudmännen. En fortsatt utbyggnad av tolktjänsten fördöva och hörselskadade bör enligt utredningen komma till stånd.Enligt uppgift från visar den kartläggningöver tolkverksamheten som gjorts av verket att det råder bristpå både tolktjänster och utbildade tolkar samt attbetalningsansvaret är oklart.1989 års handikapputredning behandlar bl.a. tolktjänstfrågor.Utredningen planerar avlämna sitt huvudbetänkande under våren1991.I betänkandet 1990/91:SoU1 (s. 22 f.) behandlade utskotteten motion om tolkverksamheten tillsammans med motioner omhandikapphjälpmedel. Utskottet konstaterade att frågor omhjälpmedel för handikappade hade behandlats avhjälpmedelsutredningen. Vidare anfördes att vissa frågor omhjälpmedel för handikappade övervägdes av 1989 årshandikapputredning. I avvaktan på beredningen avhjälpmedelsutredningens förslag och slutförandet av 1989 årshandikapputredning borde enligt utskottets meningavstå från att göra uttalanden i de frågor som togs upp i dåaktuell motion. Motionen avstyrktes (res. mp).Utskottet gör följande bedömning.Utskottet konstaterar att frågor om tolktjänst behandlas av1989 års handikapputredning. I avvaktan på förslag frånutredningen anser utskottet att inte bör överväganågot initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därför motionernaSo223 (fp) yrkande 10, So257 (mp) yrkande 2 delvis och So298 (c)yrkandena 1 och 2.Information om äldreomsorgsreformenI motion So271 av Margó m.fl. (v) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om disponering av de . somregeringen anslagit till information om äldreomsorgsreformen(yrkande 4). Motionärerna anser det vara något grundläggandefel i äldreomsorgsreformen om det behövs satsningar ihalvmiljardstorlek för att informera berörd personal omförändringarna. Dessa medel bör enligt motionen i ställetanvändas som en första satsning på att ge hemtjänstpersonalenadekvat utbildning för sitt arbete.I betänkandet 1990/91:SoU9 (s. 92) har utskottetföreslagit ett tillkännagivande om statligt stöd för informationoch utbildning. Utskottet delade inställningen i propositionenatt ett genomförande av den föreslagna huvudmannaskapsreformenförutsätter utbildning av och viss information till berördpersonal hos kommuner och landsting. En sådan utbildning bordeenligt utskottet planeras och genomföras i nära samarbete mellanhuvudmännen. Utskottet ansåg det vara till fördel om insatsernadelvis kunde integreras med den ordinarie vidareutbildning ochfortbildning som bedrivs inom kommuner och landsting. Detstatliga stödet till utbildningsinsatserna borde enligtutskottet uppgå till 500 milj.kr. följde utskottet(res. m, c, v). Vidare avstyrkte utskottet ett motionskravdelvis liknande det nu aktuella yrkandet (res. v).Utskottet gör följande bedömning.Riksdagen fattade så sent som beslut omomfattningen och disponeringen av det statliga stödet förinformation och utbildning med anledning avhuvudmannaskapsreformen inom äldreomsorgen. Med hänsyn härtillanser utskottet att inte har anledning att på nyttöverväga något initiativ i frågan. Utskottet avstyrker därförmotion So271 (v) yrkande 4.Socialt behandlingsarbete, alkohol- och narkotikapolitik(H1--H 4)Bidrag till organisationer (H 3)I propositionen föreslås att anslaget höjs med drygt fyramilj.kr. Under nio olikaanslagsposter utgår bidrag. Till drogförebyggande arbete genomframför allt riksorganisationer och kommuner beräknas för nästabudgetår ca 12,9 milj.kr., varav ca 4,7 milj.kr. tillarbetsmarknadens organisationer för insatser inom områdetAlkohol och arbetsliv. För bidrag till ungdomsorganisationernasdroginformation föreslås ca 5,3 milj.kr. Tillsammanslutningar för stöd och hjälp åt narkotikamissbrukare samttill vissa organisationer som bedriver rehabiliteringsarbeteföreslås få disponera sammanlagt ca 18,8milj.kr. Vidare beräknas för organisationsstöd till vissanykterhetsorganisationer ca 17,1 milj.kr., tillNykterhetsrörelsens landsförbund ca . och ca 3,6milj.kr. till KALV-organisationerna (,Alkoholproblematikers riksorganisation, Länkarnas riksförbundoch ). För bidrag tillorganisationer som arbetar för utsatta barn och familjerberäknas drygt 2 milj.kr., för bidrag till de homosexuellasorganisation beräknas drygt 1 milj.kr. och för bidrag tillkvinnojourernas riksorganisation m.m. beräknas 2 milj.kr.I budgetpropositionen (s. 170) erinras om att enlandsomfattande aktion mot alkohol och andra droger hargenomförts . Aktionen leds av enarbetsgrupp, i vilken ingår representanter för folkrörelser ochmyndigheter som arbetar med drogfrågor. Arbetsgruppen, somkallar sig ATHENA-gruppen, har initierat olika drogförebyggandeverksamheter och opinionsbildande insatser. Gruppen hardisponerat cirka 10 milj.kr. Regeringen har nyligenbeslutat att förlänga gruppens mandat fram till den 1 juli 1991för att gruppen tillsammans med regeringens aktionsgrupp motnarkotika skall ytterligare intensifiera och förstärka de lokaladrogförebyggande insatserna.Bidrag till organisationer som bedriverrehabiliteringsarbeteFör bidrag till sammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare,sammanslutningar för stöd och hjälp åt narkotikamissbrukare samtvissa organisationer som bedriver rehabiliteringsarbete inommissbruksområdet beräknas i budgetpropositionen underanslagspost 4 för nästa budgetår , vilket innebären höjning med . Det är som fördelarbidrag till organisationerna för deras insatser i samband medrehabilitering av missbrukare.I motion So336 av m.fl. (fp) föreslås enhöjning av anslaget H 3 med 10 milj.kr. utöver regeringensförslag (yrkande 10). För att minska efterfrågan på alkoholmåste kunskaperna om alkoholens vanebildande egenskaper öka ochattityderna till alkoholbruk ändras, säger motionärerna. Deanser att det behövs en nationell offensiv med deltagande avolika grupper i samhället. Arbetet för att åstadkomma en minskadalkoholkonsumtion måste bedrivas kontinuerligt.Motionärerna påpekar att ideella organisationer och enskildapersoner gör betydande insatser inom missbrukarvården. Deförordar därför att den föreslagna anslagshöjningen på 10milj.kr. i första hand fördelas som stöd till ,och åtläkemedelsmissbrukare (RFHL).Det arbete som görs av och andra organisationersom arbetar med missbrukare och utslagna tas också upp i motionSo237 (c) som behandlas under anslagspost 5.I motion So256 av m.fl. (mp) hemställs attriksdagen gör ett uttalande om att länkverksamhet i skildaorganisations- och verksamhetsformer skall få ökat stöd(yrkande 8).I motion So259 av m.fl. (c, s, m, fp, v)hemställs att som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om grundanslag till StiftelsenKvinnoforum. Om skall kunna fortsätta sin verksamhetkrävs en mer långsiktig finansiering än -- som är fallet --årsvisa bidrag från . Motionärerna förordar attett grundanslag på 2 milj.kr. De anser också att verksamheten börutvärderas före femårsperiodens utgång. I motionenlämnas följande redovisning för organisation ochverksamhet.Stiftelsen startades på initiativ avsocialdepartementet /88. Verksamheten drevsunder som en del av läkemedelsmissbrukare, Stockholmsavdelningen (RFHL-S).Sin nuvarande form, stiftelse, fick , i april 1990.Kvinnoforum skall i sin verksamhet främja bl.a. konkretverksamhet för kvinnor med missbruks- och beroendeproblem samtolika former av information/utbildning/handledning ochförändringsarbete.Vidare skall verka för utvecklande av metoder förutvärdering och forskning inom stiftelsens verksamhetsområdensamt främja metodutveckling.Det övergripande målet för verksamhet är attsynliggöra kvinnors möjligheter, problem, resurser och behov ivård- och behandlingssammanhang samt förebygga kvinnorsutslagning som orsakas av beroende/missbruk.Detta sker genom olika insatser bl.a. genom att stödjakvinnoprojekt inom öppenvård och institutionsvård. Kvinnoforumdriver också en omfattande utbildnings- och konferensverksamhet.Kvinnoforum har fått ett bidrag för sinverksamhet på drygt 1 milj.kr. från socialstyrelsen.Härtill har erhållit projektmedel för vissa uppdrag.Kvinnoforum har också vissa inkomster från sin föreläsnings- ochutbildningsverksamhet.I budgetpropositionen erinrar föredragande statsrådet omatt det från olika håll har framlagts förslag om förändringar avden samlade alkoholpolitiken. har ställt sig bakom ettav socialutskottet framlagt betänkande (bet. 1989/90:SoU2, rskr.13) om en aktiv alkoholpolitik som redovisar behov avställningstaganden på det alkoholpolitiska området. Vidare harsocialstyrelsen till regeringen överlämnat ett handlingsprogramför att sänka alkoholkonsumtionen fram ochen rapport om minskad tillgänglighet av alkohol iungdomsgrupperna. har vidare behandlatsambandet mellan alkohol och våld i offentliga miljöer ochlämnat förslag till åtgärder som bl.a. berör servering avalkoholdrycker vid restauranger.Vidare anför föredragande statsrådet följande.Jag delar helt den uppfattning som socialutskottet uttalade isitt nämnda betänkande, nämligen att vi måste finnakonkreta åtgärder som leder till en varaktig sänkning avalkoholkonsumtionen. Inte minst viktigt anser jag det därvidvara att sätta in informationen om alkohol och andra droger iett vidare folkhälsoperspektiv, i syfte att ge individen ettbättre underlag för medvetna val när det gäller bådealkoholvanor och andra levnadsvanor vilka är av strategiskbetydelse för den enskildes hälsa. avser jagatt föreslå regeringen att i en proposition till lämnaförslag till åtgärder inom det alkoholpolitiska området.I betänkandet 1988/89:SoU20 behandlade utskottet också ettantal motioner (s, m, fp, vpk) om ökat stöd till bl.a.organisationer som bedriver rehabiliteringsarbete. Utskottet (s.12) vidhöll sin tidigare uppfattning att de ideellaorganisationerna utgör en viktig resurs i kampen mot missbruk.Dessa utför, uttalade utskottet, ett angeläget socialt arbete,när det gäller vården och rehabiliteringen av missbrukare.Utskottet påpekade att den enskilt drivna vården kraftigt harexpanderat. Trots att de enskilda, ideella organisationernasålunda har utökat sin verksamhet, har någon motsvarande ökningav anslagen till organisationerna inte ägt rum, konstateradeutskottet och ansåg att anslaget till de ideella organisationersom bedriver ett socialt rehabiliteringsarbete borde ökas. anfört gavs regeringen till känna.I betänkandet 1989/90:SoU17 vidhöll utskottet dennauppfattning. Utskottet var mycket positivt till att regeringenföreslog att statsbidraget till dessa organisationer skulle ökamed närmare 3,6 milj.kr.