bet · GE01BoU18 · 1991-05-07 00:00:00 — Byggandetskall sålunda ske på ett sådant sätt att störningar i naturenundviks och bebyggelsen planeras så att stor hänsyn tas tillnärmiljön. I ett ekologiskt system finns det alltid ett närasamband och ett ömsesidigt beroende till vilket stor hänsynmåste tas. Utan att försvåra en önskvärd integritet och behovetav avskildhet bör dessa grunder utgöra en norm i ett ekologisktboende.Sammanfattningsvis bör sålunda bostadspolitiken präglas av enhelhetssyn som omfattar alla och som bättre tar hänsyn till deändliga naturresurserna. Den framtida bostadspolitiken måstedärför på ett helt annat sätt än inriktas på en bättreboendemiljö och på ett ekologiskt anpassat byggande och boende.För att nå de uppsatta målen för ett resursbevarande ochmiljöanpassat boende krävs det en rad åtgärder i enlighet medförslagen i motionerna Bo242 (c) och Bo244 (c). Bland dessaåtgärder märks bl.a.införandet av byggnadsregler som är utformade så att ekologiskteknik m.m. stimuleras fram,en mera systematisk användning av miljökonsekvensbeskrivningarsom beslutsunderlag,förbättrad energihushållning i bebyggelsen,en energiförsörjning som bygger på förnybar energi samteffektivare och mera miljövänliga sätt för avfallshantering.Utskottet delar uppfattningen i reservationen. Vad nu anförtsbör med anledning av partimotion Bo34yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna. Ävenförslagen i motionerna Bo28 (s) och Bo42 (mp) yrkandena 1--5, 7och 8 får anses tillgodosedda med vad nu anförts.dels att moment 38 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:38. beträffande ekologiskt byggandeatt med anledning av motionerna 1990/91:Bo28,1990/91:Bo34 yrkande 2 och 1990/91:Bo42 yrkandena 1--5 samt 7och 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,33.Ekologiskt byggande (mom. 38)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet delar" och på s. 27 slutar med "till dem"bort ha följande lydelse:I bostadsutskottets betänkande 1990/91:BoU12 anfördes i env-reservation följande med anledning av vissa motioner omekologiskt byggande:Som framhålls i motion Bo235 (v) måste ekologi, i detta falldefinierat som resurshushållning och kretsloppstänkande,genomsyra hela bostadsbyggandet och bostadsplaneringen. Även omdet har genomförts flera ekobyprojekt och andramindre projekt baserade på ekologiska principer så är detta intetillräckligt. Med utgångspunkt i de vunnaerfarenheterna är det nu dags att låta allt byggande ske påekologisk grund. Den sociala grunden för bostadsbyggandet måstesåledes kompletteras med en ekologisk.Grundprinciperna för det nu förordade byggandet bör bl.a. varahushållning med energi och naturresurser,kretsloppstänkande samtdemokratisering och lokalt beslutsfattande.Dessa grundprinciper kan i sin tur konkretiseras i en radpunkter som bygger bl.a. på erfarenheterna av till dags datogenomförda s.k. ekobyprojekt. Häri bör bl.a. ingåkällsortering av avfallet,tillvaratagande av avlopp som kan renas och återanvändas fört.ex. bevattning,lokal produktion av energi,luftväxling och ventilation genom utvecklat självdrag m.m.,bättre utnyttjande av solens energi,uppvärmning baserad på förnyelsebara lokala energikällor samtökad användning av lokala vattentäkter m.m.De nu förordade principerna bör tillämpas såväl vidnyproduktion som vid ombyggnad och förbättring av det befintligabostadsbeståndet. För att nå det eftersträvade ekologiskabyggandet fordras dock lagändringar och andra kompletteringar avgällande bestämmelser m.m. så att den ekologiska grundprincipenframhävs. Det gäller bl.a. ändringar i ,renhållningsförordningen och VA-lagen. Dessutom bör deekologiska principerna vara vägledande närtillämpningsföreskrifterna till det nyabostadsfinansieringssystemet utarbetas.Utskottet delar den i reservationen framförda uppfattningen.Riksdagen bör med anledning av de nu behandlade motionerna (s),(c) och (mp) som sin mening ge regeringen till känna vad ireservationen anförts om ekologiskt byggande.dels att moment 38 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:38. beträffande ekologiskt byggandeatt med anledning av motionerna 1990/91:Bo28,1990/91:Bo34 yrkande 2 och 1990/91:Bo42 yrkandena 1--5 samt 7och 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,34.Ekologiskt byggande (mom. 38)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet delar" och på s. 27 slutar med "till dem"bort ha följande lydelse:I bostadsutskottets betänkande 1990/91:BoU12 anfördes i enmp-reservation följande med anledning av vissa motioner omekologiskt byggande:Bostadsutskottet delar den i de grönaspartimotion Bo233 framförda uppfattningen att allt nybyggandeskall ske utifrån ett strikt kretsloppstänkande. finnsdet naturligtvis inte någon anledning att begränsa dessaekologiska krav till att enbart avse nybyggande. Även denbefintliga bebyggelsen bör sålunda successivt anpassas till allarimliga ekologiska krav utan att arkitektoniska värdenfördärvas. I korthet innebär dessa utgångspunkter att bostädernaskall integreras med natur, odling, historisk bebyggelse,bostadsnära arbetsplatser, transporter och avfallshantering.I likhet med motionärerna kan utskottet konstatera attintresset för ekologiskt byggande har ökat markant under desenaste åren. är det uppenbart att begreppetekologiskt byggande i sig används på ett sätt som inte alltid ärentydigt eller jämförbart. Det är sålunda i många fall svårt attbedöma i vilken utsträckning ett visst projekt eller byggeverkligen är ekologiskt anpassat. Som ett första steg i denfortsatta utvecklingen av ett på ekologisk grund baseratbyggande och boende bör därför ett entydigt ekologisktbyggnadsbegrepp fastställas. Detta begrepp skall sedan liggatill grund för de regler i bl.a. naturresurslagen samt plan- ochbygglagen som styr planering och byggande. Det bör dessutomutgöra en förutsättning för att statligt bostadsstöd skall utgå.Även om det på grund av enskilda människors och grupperskunskaper och intresse har vuxit fram flera ekobyprojekt m.m.tvingas utskottet notera att samhällets hittillsvarande insatserpå området inte varit tillräckliga. Förutom de ovan angivnalagstiftningsåtgärderna m.m. fordras därför medvetna satsningarfrån stat, kommun och berörda myndigheter m.fl. för att på ettmera konkret sätt än främja ekologiskt byggande. Somett första steg i en sådan medveten satsning bör medel anslåsöver statsbudgeten. I enlighet med förslagen i degrönas partimotion Bo233 bör således 100 milj.kr. anvisas förstöd till ekologiskt byggande för utveckling av nya byggmetoderm.m. och 3 milj.kr. för inrättandet av en professur i ämnetekologiskt byggande. Av det förstnämnda beloppet bör 5 milj. kr.användas för att vidareutveckla det s.k. ekokommunprojektet.Utöver det nu förordade ekonomiska stödet bör kompletterandeåtgärder sättas in. Det gäller dels utredningsinsatser avseendeekologiskt byggande, dels insatser som syftar till att säkraekologins roll i byggprocessen. Som exempel på det sistnämndaslaget av insatser kan nämnas storleksbegränsning avbyggentreprenader och en vidareutveckling av arkitektens roll iplan- och byggprocessen.Ett grundläggande inslag i ett ekologiskt anpassat byggandeutgör hanteringen av vatten- och avloppsfrågorna. De lösningarsom finns för att ta hand om avloppsvattnet från vårabostäder är ur ekologisk synpunkt mycket olämpliga. Utsläppenutgör en svår belastning på vår miljö och våra vattendrag.Strävan bör därför vara att använda nya och bättre system. Idetta avseende utgör de kommunala avloppssystemen en allvarligbegränsning. Det bör därför uppdras åt kommunerna att vid sinöversyn av ledningsnäten ta hänsyn till alternativ tillvattentoaletter. Inför framtida byten av avloppsledningar m.m.bör således andra lösningar än vattentoalett prövas. Det finnsockså nya lösningar som förbilligar eller heltonödiggör stora kommunala avloppsnät. Det bör bl.a. ankomma påboverket att mot bakgrund härav analysera, utvärdera ochredovisa hur och i vilken takt ekologiska avlopps- ochtoalettsystem skall kunna ersätta den vanliga vattentoaletten.Den i reservationen aktualiserade frågan är viktig. Det finnsgoda skäl för att med anledning av de nu behandlademotionerna från s, c och mp återigen fästa uppmärksamhet på den.Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen medanledning av motionerna.dels att moment 38 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:38. beträffande ekologiskt byggandeatt med anledning av motionerna 1990/91:Bo28,1990/91:Bo34 yrkande 2 och 1990/91:Bo42 yrkandena 1--5 samt 7och 8 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,35. Program för mätning av markradon (mom. 39)(), (), (), BirgerAndersson (c) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "I det" och slutar med "Bo27 (fp) avstyrks" bort haföljande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion Bo27 (fp) om att ettheltäckande program för mätning av markradon bör genomföras. Detfår anses naturligt att detta program bygger på de av SGUhittills genomförda flygradiometriska mätningarna om var meradetaljerade markradonundersökningar bör genomföras. Det börnaturligtvis också övervägas hur de nu förordadeundersökningarna skall finansieras. Kanske kan en finansieringvia byggforskningsrådet visa sig lämplig, kanske kanundersökningarna finansieras genom en omprioritering av anslagentill SGU. Även andra möjligheter kan kanske stå till buds.Regeringen bör efter överväganden i ärendet återkomma tillriksdagen med förslag till lösning av frågan.Riksdagen bör med anledning av motion Bo27 (fp) som sin meningge regeringen till känna vad nu anförts.dels att moment 39 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:39. beträffande program för mätning av markradonatt med anledning av motion 1990/91:Bo27 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Bedömning av beslut om miljökonsekvensbeskrivningarJan Strömdahl (v) anför:I reservation 6 till betänkandet behandlas med anledning av env-motion frågan om beslutanderätt avseendemiljökonsekvensbeskrivningar. I reservationen förordas, tillskillnad mot propositionen, att skall gesbeslutanderätt angående godkännande av sådana beskrivningar. Ettbifall till vad i reservationen föreslagits innebär attförslaget i partimotion Bo33 yrkande 4--7 ombedömning av beslut om miljökonsekvensbeskrivningar får ansestillgodosett.2. Förklaring av de fyra huvudälvarna m. fl. som nationalälvarKjell () anför:I en mp-motion som hänvisats till harföreslagits att huvudälvarna ges grundlagsskydd. I vissamotioner i nu föreliggande betänkande tas upp frågan om attdessa älvar och ytterligare några älvar förklaras somnationalälvar. Jag har i reservation 24 tillsammans medföreträdare för och stött dessamotionsyrkanden som ett steg på vägen att ge dem detgrundlagsskydd som förordas i den motion som, förmodligen hösten1991, kommer att behandlas av konstitutionsutskottet.3. Indalsälvens deltaErling och (båda fp) anför:Det finns anledning erinra om att ärlandets största havsdelta. Det är också den största kvarvaranderesten av den naturmiljö som var knuten till främstIndalsälven. Älven är kraftigt utbyggd och dämd. I deltatåterfinns många av de växter som förr var allmänna längs heladalen. Det gäller såväl den lilla och hotade ävjepilörten somdet mycket sällsynta klådriset (som är landets enda tamarisk).Deltat är också en viktig rastplats och häcklokal för flyttandefåglar av olika slag, varav många är hotade, sällsynta ochupptagna i bl.a. . På flera av deltats öar finnsnumera mäktiga lövskogar (mest al) som rymmer en alltmer hotadflora och fauna. Särskilt stor uppmärksamhet har ett fåtalobservationer av den akut utrotningshotade vitryggigahackspetten rönt.Trots de stora naturvärden som deltat representerar har detefter prövning bl.a. enligt NRL anlagts en väg i området. Enligtvår uppfattning bör några ytterligare ingrepp i deltat integöras. Det kan finnas anledning att återkomma till iärendet.Bilaga 1Regeringens av utskottet tillstyrktaFörslag tillLag om ändring i lagen (1991:46) om ändring i lagen (1987:12)om hushållning med naturresurser m.m.Förslag tillFörslag tillReservanternas [(v), (mp)]Bilaga 2Näringsutskottets yttrande1990/91:NU11yBilaga 3MiljökonsekvensbeskrivningarTill bostadsutskottetBostadsutskottet har berett näringsutskottet tillfälle attyttra sig över kapitel 8, Miljökonsekvensbeskrivningar, iproposition 1990/91:90 om en god livsmiljö samt yrkandena 4och6 i motion 1990/91:Bo33 av m.fl. (mp).Motionen går i angiven del ut på att myndigheter -- regeringeneller statens energiverk -- som svarar för beslut om koncessioneller motsvarande enligt lagen (1902:71 s.1), innefattandevissa bestämmelser om elektriska anläggningar (ellagen), lagen(1978:160) om vissa rörledningar och lagen (1966:314) omkontinentalsockeln inte är lämpliga instanser för att bedöma ommiljökonsekvensbeskrivningar i ärenden enligt resp. lagar ärtillräckliga. Motionärerna åberopar vad som i propositionen sägsbeträffande väglagen, nämligen att lämpligen en annan myndighetän bör bedöma om en miljökonsekvensbeskrivning enligtdenna lag är tillräcklig.Näringsutskottet, som ställer sig positivt till införande avkrav på miljökonsekvensbeskrivningar, inskränker sig till attkommentera de kritiska synpunkterna i motionen. Härvid angerutskottet först den ordning som skall gälla enligt regeringensförslag.Koncession enligt ellagen meddelas av statens energiverk(eller framgent, efter en omorganisation i linje med vad somföreslås i proposition 1990/91:87 om näringspolitik förtillväxt, av en ny näringspolitisk myndighet). Energiverketskall i egenskap av tillståndsmyndighet bedöma ommiljökonsekvensbeskrivningen är tillräcklig. Eftersomlänsstyrelsen skall avge yttrande och även deltar isamrådsförfarandet innan ansökan om koncession görs tillenergiverket bör, heter det i propositionen, gestillfälle att yttra sig över miljökonsekvensbeskrivningen.Koncession enligt rörledningslagen meddelas av regeringen, menansökan skall ges in till och beredas av statens energiverk.Innan med ett utlåtande överlämnar ärendet tillregeringen skall yttrande inhämtas från bl.a. för annan än staten att utforska eller utvinnanaturtillgångar på kontinentalsockeln meddelas i vissa fall --avseende sand-, grus- eller stentäkt inom allmänt vattenområde-- av geologiska undersökning och eljest av regeringen.I propositionen sägs att och , somförutsätts yttra sig i ifrågavarande tillståndsärenden, börberedas tillfälle att yttra sig över den upprättademiljökonsekvensbeskrivningen, eftersom de får anses ha en bättreöverblick över de geografiska områden som berörs i dessa ärendenän vad de enskilda länsstyrelserna har.Av redogörelsen framgår att beredningen av sådana ärenden somåsyftas i de aktuella motionsyrkandena regelmässigt kommer attgenomföras under medverkan av åtminstone någon myndighet --, ,, -- som uteslutande eller bl.a. ärinriktad på miljöfrågor. Det kan förutsättas att denna medverkankommer att innefatta en bedömning av om den föreliggandemiljökonsekvensbeskrivningen är tillräcklig. Oavsett detta hartillståndsmyndigheten ansvar för att ett tillfredsställandebeslutsunderlag föreligger. Vid tvivelsmål i detta hänseende --som kan föranledas bl.a. av invändningar från företrädare förmotstående intressen -- bör tillståndsmyndigheten givetvis, ävenom detta inte är direkt föreskrivet, rådfråga någon sakkunniginstans. Vad beträffar de fall då regeringen ärtillståndsmyndighet bör understrykas att regeringen, oberoendeav inom vilket departement ärendet handläggs, såsom högstainstans skall bevaka att alla relevanta aspekter beaktas.Enligt näringsutskottets uppfattning skall således deintressen som motionärerna genom de aktuella yrkandena vill slåvakt om bli tillgodosedda beträffande ärenden inom de tre nämndaområdena.Stockholm den 16 april 1991På näringsutskottets vägnarHadar CarsNärvarande: (fp), (), PerWesterberg (m), (), (), Inga-BrittJohansson (s), (), (),(), (), (), LeifMarklund (s), (), (), BjörnKaaling (s) och ().Avvikande meningLars () anser att den del av yttrandet som börjarmed "Av redogörelsen" och slutar med "nämnda områdena" bort haföljande lydelse:Näringsutskottet delar motionärernas uppfattning att det inteär tillfredsställande att myndigheter som inte primärt ärinriktade på prövning av miljöfrågor skall ha ansvaret för attbedöma om föreliggande miljökonsekvensbeskrivningar ärtillräckliga. Bestämmelserna om handläggning avtillståndsärenden enligt de tre nämnda lagarna bör följaktligenutformas så att ett kompetent organ, som beroende på ärendetsart kan vara naturvårdsenhet eller statensnaturvårdsverk, åläggs att på ett tidigt stadium göra en sådanbedömning. Därigenom skapas förutsättningar för attbeslutsunderlaget kan kompletteras i den utsträckning somerfordras.