bet · GF01KU11 · 1991-11-21 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens proposition 1991/92:3 omsekretess i och en motion som har väckts medanledning av propositionen. Även motioner som har väckts underden allmänna motionstiden behandlas i betänkandet.Utskottet tillstyrker det förslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100) som läggs fram i propositionen.Utskottet lägger även fram förslag till ytterligare ändringar isekretesslagen, vilka föranleds av regeringens förslag.Utskottet avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats en meningsyttring och ett särskiltyttrande. I proposition 1991/92:3 om sekretess inom harregeringen föreslagit att antar det i propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100).Lagförslaget, som har lagts fram efter hörande av lagrådet,har intagits i en bilaga 1 till betänkandet. Motion med anledning av proposition 1991/92:3I motion 1991/92:K1 av () yrkas1. att avslår regeringens proposition 1991/92:3 omsekretess inom ,2. att som sin mening ger regeringen till känna attdet bör införas ett moratorium för nya kyrkolagar i avvaktan påett skiljande av kyrkan från staten.Motioner från allmänna motionstiden 19911990/91:K401 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till lagreglering så attsekretessen återinförs på så sätt att patienter återigen kankänna sig säkra på att de uppgifter de lämnat i förtroende privatläkare inte hamnar i fel händer.1990/91:K402 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet att se över och samordna sekretessreglerna för deyrkesutövare som gör insatser på samma olycksplats.1990/91:K403 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ändring i sekretesslagenbeträffande föräldraskap.1990/91:K407 av och (v, c) variyrkas att beslutar om ändring i sekretesslagen ienlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:K411 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom sekretessreglerna i förskolan och skolan.1990/91:K415 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att en lagändring bör komma till stånd mot missbruk avpersonuppgifter.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf630.1990/91:K423 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförs om utgallring och sekretessbeläggning avuppgifter i register som inte nyttjas för myndighetsutövning,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om besvärsrätt vid utlämnande av uppgift.1990/91:K425 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen framlägger förslag om ändring avsekretesslagstiftningen innebärande att hemligstämpling avdokument i offentliga upphandlingsförfaranden ej får ske. Kyrklig församlingsverksamhetPropositionenEnligt lagen (1979:926) om tystnadsplikt för präst inomsvenska kyrkan har den som är prästvigd i svenska kyrkantystnadsplikt i fråga om det som han har erfarit under enskiltskriftermål (dvs. bikt) eller under själavårdande samtal iövrigt. Inom familjerådgivning gäller sekretess enligt7 kap. 4§ andra stycket sekretesslagen (1980:100) för uppgiftsom enskild har lämnat i förtroende eller som har inhämtats isamband med rådgivningen. Sådan familjerådgivning som handhas avförsamlingar eller kyrkliga samfälligheter omfattas avbestämmelsen. Enligt 7 kap. 15§ andra stycket sekretesslagengäller sekretess i ärende om medlemskap i , föruppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskildanledning kan antas att den enskilde eller någon som står honomnära lider men om uppgiften röjs.Några andra sekretessbestämmelser som uttryckligen omfattarverksamheten inom finns inte.Inom församlingsvårdande verksamhet arbetarenligt propositionen inte bara präster utan också andraanställda såsom diakoner och diakonissor,församlingssekreterare, församlingspedagoger,diakoniassistenter, församlingssystrar, församlingsassistenter,assistenter inom sjukhuskyrkan, förskollärare, barntimmeledareoch fritidsledare. Dessutom deltar många frivilliga iförsamlingsarbetet.Inom församlingar är enligt propositionen del av verksamheten av den karaktären att en person somvänder sig till församlingen utgår från att uppgifter som haneller hon lämnar till någon som tjänstgör där inte lämnasvidare. I propositionen anförs vidare att de som harsjälavårdande uppgifter i församlingarna utan att varaprästvigda har ett stort behov av att kunna försäkra demänniskor de möter att de har tystnadsplikt. Därigenom kan detför samtalen nödvändiga förtroendet skapas. Även om kyrkanspersonal hanterar dessa frågor på det förtroendefulla sätt somkan förväntas, framstår det enligt propositionen som en bristatt det saknas uttryckliga bestämmelser om sekretess på området.I propositionen anförs vidare att en inte obetydlig del avförsamlingsarbetet är av den karaktären att det kan jämställasmed arbetet inom för vilken sekretess gällerenligt 7 kap. 4§ sekretesslagen. Inom denna del avförsamlingsarbetet är enligt propositionen behovet av skydd förkänsliga uppgifter i fråga om enskilda personer av samma slagsom inom . I propositionen anförs att avsaknadenav uttryckliga sekretessbestämmelser också på detta områdeframstår som en brist.Enligt propositionen finns det alltså ett behov av att skapaett lagstadgat sekretesskydd inom svenska kyrkansförsamlingsverksamhet. I propositionen föreslås därför att det isekretesslagen förs in en ny bestämmelse om sekretess i församlingsvårdande verksamhet. Enligt bestämmelsenskall sekretess gälla där för uppgift om enskilds personligaförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjasutan att den enskilde eller någon som står honom nära lider men.MotionenI motion 1991/92:K1 av () förklarar motionärenatt församlingsvårdande verksamhet är mycketvärdefull och att de sekretessregler som föreslås ipropositionen är helt rimliga. De borde enligt motionären gällainom alla trossamfund. Det är enligt motionären samtidigtorimligt att en religiös riktning särbehandlas genomlagstiftning.Motionären anför att statskyrkosystemet strider motregeringsformens portalparagraf om de medborgerliga fri- ochrättigheterna och att redan alltför länge hartolererat undantagsregler för statskyrkan. bör enligtmotionären ha ett moratorium för ny lagstiftning om kyrkan och istället maximalt påskynda frigörelseprocessen (yrkande 2).Motionären anser därför att propositionen bör avslås (yrkande1).Utskottets bedömningTill en början vill utskottet erinra om att frågan om enutvidgning av sekretessen på områdeaktualiserades under förarbetena till sekretesslagen menatt den då inte genomfördes. Som anförs i propositionen harolika organ inom kyrkan därefter vid flera olika tillfällenbegärt en utvidgad sekretess inom församlingsarbetet. Ipropositionen föreslås nu en sådan utvidgning i fråga omsjälavårdande och diakonal verksamhet samt i fråga om barn- ochungdomsverksamhet.En i de flesta fall avgörande förutsättning för att ettsjälavårdande samtal skall bli meningsfullt är att det somkommer fram där stannar mellan samtalsparterna. För präster isvenska kyrkan gäller därför tystnadsplikt i fråga om vad de harerfarit under sådana samtal. Som anförs i propositionen deltaremellertid även andra än präster i den själavårdandeverksamheten. Man kan utgå från att även de iakttar tystnad omde uppgifter om enskildas personliga förhållanden som de då fårdel av. I likhet med regeringen finner utskottet att det dockframstår som en brist att det saknas uttryckliga föreskrifter omsekretess i dessa fall.Som vidare anförs i propositionen kan församlingarnasdiakonala verksamhet och deras verksamhet bland barn ochungdomar jämställas med arbete som bedrivs inom socialtjänsten.Gemensamt för dessa olika verksamheter är att det där kanförekomma uppgifter av känslig natur om enskildas personligaförhållanden. För gäller sekretess enligt 7 kap.4§ sekretesslagen. Utskottet delar regeringens uppfattning attbehovet av skydd för känsliga uppgifter i fråga om enskildapersoner är av samma slag inom denna del av församlingarnasverksamhet som inom . I likhet med regeringenfinner utskottet att avsaknaden av uttryckliga sekretessreglerframstår som en brist också på detta område.Utskottet anser således i likhet med regeringen att det finnsett behov av att skapa ett lagstadgat sekretesskydd inom församlingsverksamhet.När det gäller den närmare utformningen av ett sådantsekretesskydd finner utskottet i likhet med regeringen attsekretessen inte bör knytas till vissa befattningshavare utantill en viss verksamhet. Själavårdande och diakonal verksamhetsamt barn- och ungdomsverksamhet bör, som regeringen föreslår,kunna få den sammanfattande benämningen församlingsvårdandeverksamhet. Med hänsyn till vad som anförts om motivet tillsekretesskyddet bör enligt utskottets mening medförsamlingsvårdande verksamhet i detta sammanhang förstås delsden rent själavårdande verksamheten, dels sådan diakonalverksamhet och sådan barn- och ungdomsverksamhet som normaltmotsvaras av verksamhet inom . Det sagda innebärsåledes att en fritidsverksamhet för barn och ungdom, som kyrkanbedriver och som inte kan jämställas med arbete inomsocialtjänsten, inte heller utgör sådan församlingsvårdandeverksamhet som det här är fråga om.Som anförs i propositionen bör det föreslagna sekretesskyddetha samma omfattning som sekretesskyddet inom socialtjänsten.Sekretess bör därför gälla inom svenska kyrkansförsamlingsvårdande verksamhet för uppgifter om enskildspersonliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiftenkan röjas utan att den enskilde eller någon som står honom näralider men. Sekretessbestämmelsen bör således utformas på detsätt som regeringen har föreslagit. Härutöver krävs emellertidnågra ändringar i 14 kap. sekretesslagen som inte berörs ipropositionen.I 14 kap. sekretesslagen finns bestämmelser om vissabegränsningar i sekretessen. Enligt 2§ fjärde stycket hindrarsekretess således inte att uppgift som angår misstanke om brottlämnas till åklagarmyndighet, polismyndighet eller annanmyndighet som har att ingripa mot brottet, om fängelse ärföreskrivet för brottet och detta kan antas föranleda annanpåföljd än böter. För uppgift som omfattas avsocialtjänstsekretess gäller detta enligt paragrafens femtestycke endast såvitt angår misstanke om brott för vilket inte ärföreskrivet lindrigare straff än fängelse i två år.Socialtjänstsekretess hindrar dock enligt samma stycke inte attuppgift som angår misstanke om brott enligt 3, 4 eller 6 kap.brottsbalken (brott mot liv och hälsa, brott mot frihet och fridoch sexualbrott) mot någon som inte har fyllt lämnastill åklagarmyndighet eller polismyndighet.I 3 § första stycket finns en bestämmelse som innebär enmycket vittgående begränsning av den sekretess som gäller mellanmyndigheterna. Enligt den bestämmelsen får en myndighet lämnasekretessbelagda uppgifter till en annan myndighet, om det äruppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företrädeframför det intresse som sekretessen skall skydda. Enligtparagrafens andra stycke gäller detta dock inte i fråga omsocialtjänstsekretessen.Enligt utskottets mening bör bestämmelserna i 2§ femtestycket och 3§ andra stycket kompletteras så att vad som därföreskrivs i fråga om sekretessbelagda uppgifter inomsocialtjänsten också skall gälla i fråga om sekretessbelagdauppgifter inom församlingsvårdande verksamhet.På grund av det anförda tillstyrker utskottet propositionenslagförslag med de tillägg som utskottet nu har förordat.Utskottet avstyrker därmed yrkandet om avslag på propositionen imotion 1991/92:K1 (yrkande 1). Utskottets ställningstagandeinnebär att utskottet inte vill förorda något moratorium för nylagstiftning som rör . Utskottet avstyrkeryrkandet härom i motion 1991/92:K1 (yrkande 2).I bilaga 2 till detta betänkande lägger utskottet framförslag till ändringar i 14 kap. sekretesslagen.PrivatläkarjournalerBestämmelser om sekretess inom hälso- och sjukvårdsverksamhettill skydd för den enskildes intressen finns i 7 kap. 1§sekretesslagen. Enligt paragrafen gäller sekretess inom hälso-och sjukvården för uppgifter om enskildas hälsotillstånd ellerandra personliga förhållanden.Med hälso- och sjukvård förstås främst den öppna och slutnasjukvård som bedrivs enligt hälso- och sjukvårdslagen(1982:763). Hit hör också den förebyggande medicinskahälsovården. Som exempel kan anges verksamheterna vid mödra- ochbarnavårdscentralerna och vid den psykiska barn- ochungdomsvården. Tandvård innefattas också i hälso- och sjukvård.Bestämmelsen är tillämplig på sådan hälso- och sjukvård sombedrivs i andra förvaltningar, t.ex. inom skolan,, kriminalvården, försvarsmakten ochföretagshälsovård i det allmännas verksamhet.För hälso- och sjukvårdssekretessen gäller ett s.k. omväntskaderekvisit. Det innebär att en uppgift inte får lämnas ut, omdet inte står klart att uppgiften kan röjas utan att denenskilde eller någon som är närstående till honom lider men.Utgångspunkten vid bedömningen av om en uppgift skall lämnas utär alltså att sekretess skall gälla för uppgiften.För personalen vid sjukhus, läkarmottagningar,tandläkarmottagningar m.m. som drivs i enskild regi gäller intesekretesslagen. För dem tillämpas lagen (1980:11) om tillsynöver hälso- och sjukvårdspersonal m.fl. I lagen anges vad somavses med hälso- och sjukvårdspersonal. Den som tillhör ellerhar tillhört hälso- och sjukvårdspersonalen får inte obehörigenröja vad han i sin verksamhet har erfarit om en enskildshälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Somobehörigt röjande anses inte att någon fullgöruppgiftsskyldighet som följer av lag eller förordning (6§).Enligt förarbetena till denna lydelse av paragrafen skall det iprincip råda samma sekretess inom den privata hälso- ochsjukvården som inom sådan vård som bedrivs inom det allmänna(prop. 1980/81:28 s.22).Enligt patientjournallagen (1985:562) skall vid vård,undersökning och behandling av patienter inom allmän och enskildhälso- och sjukvård föras patientjournal. Journalen skall förasför varje patient och får inte vara gemensam för flerapatienter.När en privatpraktiserande läkare eller tandläkare avlidereller hans verksamhet upphör av andra skäl uppstår frågan vadsom skall ske med läkarens eller tandläkarens journaler. Framtill avvecklingen av länsläkarorganisationen förekom detatt länsläkaren tog över sådana arkiv och lät förvara dem medutnyttjande av arkivresurser. Därefter har olikalösningar tillämpats från fall till fall.I betänkandet (Ds S 1984:18) Journalarkiv utanför denoffentliga hälso- och sjukvården och tandvården läggerjournalutredningen fram förslag om vad som i dessa fall skallske med journalerna, om de inte tas om hand på ett förpatienterna betryggande sätt. Förslaget innebär att arkivet --efter beslut av -- skall kunna överföras tilllänsstyrelsen. Enligt förslaget skall samma sekretess gälla föruppgifterna i dessa patientjournaler som gäller för sådanauppgifter inom hälso- och sjukvården.Enligt en propositionsförteckning som har upprättats inomstatsrådsberedningen beräknas en propositionom privata journalarkiv bli avlämnad . Frånsocialdepartementet har inhämtats att det nämnda betänkandetligger till grund för propositionsarbetet.MotionenI motion 1990/91:K401 av () anförmotionären att bristen på regler kan medföra attprivatläkarjournaler kan komma att arkiveras hos landstingen.Det innebär enligt motionären att ingen kan vara säker påatt förtroenden till privatläkare hålls hemliga för denoffentliga sjukvården. Motionären efterlyser därförsekretessregler för sådana journaler som överförs till denoffentliga hälso- och sjukvården.Utskottets bedömningSom framgår av det föregående pågår i ettarbete med en proposition om journalarkiv. Den fråga som tas uppi motionen omfattas av detta arbete. Utskottet anser att arbetetinte bör föregripas av något ställningsstagande från riksdagenssida och avstyrker därför motion 1990/91:K401.Räddningsarbete på olycksplatserBakgrundPå en olycksplats kan personal från , polisenoch hälso- och sjukvården m.fl. gemensamt delta iräddningsinsatserna.För personal finns inga sekretessbestämmelser.Enligt 5 kap. 1 § sekretesslagen gäller sekretess för uppgiftsom hänför sig till polismyndighets verksamhet för attförebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott, om det kan antasatt syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkaseller den framtida verksamheten skadas om uppgiften röjs.Hos polismyndighet gäller vidare enligt 7 kap. 19§sekretesslagen sekretess för sådan uppgift om enskildspersonliga förhållanden som hänför sig till verksamhet somenbart innefattar hjälp eller annat bistånd åt enskild. Försekretessen gäller ett s.k. rakt skaderekvisit. Det innebär atten uppgift inte får lämnas ut, om det kan antas att den enskildeeller någon som står honom nära lider men, om uppgiften röjs.Utgångspunkten för bedömningen av om en uppgift skall lämnas utär alltså att uppgiften skall vara offentlig.Som framgår av redogörelsen i föregående avsnitt finns förhälso- och sjukvårdsverksamheten bestämmelser om en strängaresekretess till skydd för den enskildes intressen i 7 kap. 1§sekretesslagen.MotionenI motion 1990/91:K402 av () anför motionärenatt de angivna skillnaderna i sekretess kan försvåra ettsamordnat uppträdande på en olycksplats och vara till skada förde människor som är inblandade. Enligt hennes mening bör hälso-och sjukvårdssekretessens omvända skaderekvisit gälla för alladem som deltar i räddningsinsatser på samma olycksplats.Utskottets bedömningFör dem som i allmän tjänst deltar i räddningsinsatser på enolycksplats gäller olika sekretessbestämmelser beroende på ivilken verksamhet de normalt är verksamma. Dessa bestämmelser ärkomplicerade och svåra att tillägna sig. Att införasärskilda sekretessbestämmelser som är gemensamma för dem somkan komma att delta i arbetet på en olycksplats skulle enligtutskottets mening göra regelsystemet än mer komplicerat ochsvårtillgängligt. En särskild svårighet i det sammanhanget somutskottet vill peka på är hur begreppet olycksplats skalldefinieras. Utskottet avstyrker därför motion 1990/91:K402.Uppgifter rörande faderskapBakgrundBestämmelser om sekretess inom finns somtidigare nämnts i 7kap.4§sekretesslagen. Inomsocialtjänsten gäller sekretess för uppgift om enskildspersonliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiftenkan röjas utan att den enskilde eller någon som står honom näralider men.Socialnämnds befattning med ärenden om fastställande avfaderskap räknas som socialtjänst.Liksom i fråga om hälso- och sjukvårdssekretess gäller etts.k. omvänt skaderekvisit för socialtjänstsekretessen. Detinnebär att en uppgift inte får lämnas ut, om det inte stårklart att uppgiften får röjas utan att den enskilde eller någonsom är närstående till honom lider men. Utgångspunkten vidbedömningen av om en uppgift skall lämnas ut är alltså attsekretess skall gälla för uppgiften.Regeringsrätten har med stöd av 7 kap. 4 § sekretesslagen i endom vägrat en vuxen person att få del avuppgifter i en barnavårdsakt som utvisar vem som kunde varapersonens fader.I samband med riksdagsbehandlingen av proposition 1989/90:107om godkännande av om barnens rättigheteruppmärksammades denna sekretessfråga i en motion (1989/90:So50av () m.fl.).I ett yttrande till socialutskottet över motionen anfördekonstitutionsutskottet att det är angeläget att intresset av atten person skall kunna få tillgång till uppgifter om sin börd imöjligaste utsträckning kan tillgodoses. Utskottet erinrade omatt barnets intresse att få sådan vetskap har beaktats iinseminationslagen (1984:1140), som ger ett barn som har avlatsgenom insemination rätt att självt få del av uppgifter omspermagivaren under förutsättning att barnet nått tillräckligmognad. Enligt utskottet fanns det anledning för regeringen atti lämpligt sammanhang överväga en ändring av sekretesslagen föratt tillgodose det nämnda intresset (1989/90:KU8y).Socialutskottet delade inställning(1989/90:SoU28).Vid föregående togs frågan upp på nytt. Utskottethänvisade därvid till sitt tidigare uttalande i yttrandet tillsocialutskottet (1990/91:KU10).Inom pågår ett arbete med endepartementspromemoria angående ändringar i sekretesslagen.Promemorian beräknas bli föremål för remissbehandling undervåren 1992. Enligt uppgift från departementet kommer frågan omsekretess beträffande uppgifter om faderskap att behandlas ipromemorian.MotionernaI motion 1990/91:K403 av m.fl. (s) förklararmotionärerna att det är oacceptabelt att eventuellt men förfadern skall ha större vikt än en människas intresse av att vetasitt biologiska ursprung. De menar att sekretesslagen bör ändrasså att det aldrig skall vara möjligt att samhället har uppgifterom en människas identitet utan att kunna lämna ut dem till dendet berör. Samma synpunkter förs fram i motion 1990/91:K407 avBjörn () och (). De anser att det i7kap. 4 § sekretesslagen bör införas en bestämmelse avinnebörd att sekretess ej skall gälla i förhållande till denenskildes barn beträffande uppgifter om föräldraskap som finnsinom socialtjänsten.Utskottets bedömningUtskottet delar den uppfattning som förs fram i motionerna.Som utskottet har anfört är det angeläget att intressetatt en person skall kunna få tillgång till uppgifter om sin bördtillgodoses i den utsträckning som det är möjligt.Utskottet konstaterar därför med tillfredsställelse att frågannu bereds i . Utskottet avstyrker motionerna1990/91:K403 och 1990/91:K407.Sekretess mellan förskolan och grundskolanBakgrundFör uppgifter i den elevvårdande verksamheten i förskolangäller socialtjänstsekretess enligt 7 kap. 4§ sekretesslagen.För socialtjänstsekretessen gäller som framgår av det föregåendeett s.k. omvänt skaderekvisit. Det innebär att en uppgift intefår lämnas ut, om det inte står klart att uppgiften kan röjasutan att den enskilde eller någon som är närstående till honomlider men. Utgångspunkten vid bedömningen av om en uppgift skalllämnas ut är alltså att sekretess skall gälla för uppgiften.Inom det obligatoriska skolväsendet gäller enligt 7 kap. 9§andra stycket sekretesslagen sekretess i skolans elevvårdandeverksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden. Ettrakt skaderekvisit gäller. Det innebär att en uppgift inte fårlämnas ut, om det kan antas att den som uppgiften rör ellernågon som står honom nära lider men om uppgiften röjs.Utgångspunkten vid bedömningen om en uppgift skall lämnas ut äralltså här att uppgiften skall vara offentlig.Som tidigare nämnts finns det i 14 kap. 3 § första stycketsekretesslagen en allmän bestämmelse om begränsning avsekretessen mellan myndigheterna. Bestämmelsen innebär att enmyndighet får lämna sekretessbelagda uppgifter till en annanmyndighet, om det är uppenbart att intresset av att uppgiftenlämnas har företräde framför det intresse som sekretessen skallskydda. Enligt en föreskrift i paragrafens andra stycke gällerdock inte detta i fråga om sekretessen inom ochhälso- och sjukvården. Något sådant undantag görs dock inte försekretessbelagda uppgifter inom skolans elevvårdande verksamhet.I betänkandet 1988/89:KU14 behandlades en motion vari begärdessådana ändringar i sekretesslagen att den elevvårdandeverksamheten i förskolan och i den obligatoriska skolan kommeratt omfattas av samma sekretessregler.I ett yttrande över motionen har anfört attdet för skolans del inte förelåg ett så stort behov av uppgifterfrån sjukvårdens och sekretessområden attbestämmelsen i 14kap. 3§ sekretesslagen om utlämnande avsekretessbelagda uppgifter till annan myndighet bör görastillämplig på dessa områden eller att någon annan åtgärd medliknande effekt bör vidtas. De möjligheter som sekretesslagenger för att tillgodose skolans behov av information ärenligt mening tillräckliga. Det har enligtskolöverstyrelsen omvittnats att lärare på förstaårskurs haft vissa svårigheter att få uppgifter om barn frånförskolan inför skolstarten. I många fall har dessa svårigheterdock berott på att tjänstemännen inte tolkat sekretesslagen påett riktigt sätt.