bet · GE01FiU30 · 1991-05-30 00:00:00 — I motsats till den socialdemokratiska regeringenanser att en förändring av AP-fondernasverksamhet även måste innehålla förslag som leder till ekonomiskdemokrati.Vänsterpartiet har från början varit kritiskt tillRehnberggruppens arbete. Någon form av tvångslag kan intevänsterpartiet acceptera. Denna typ av statliga ingripandentillhör knappast någon förnyelse av arbetarrörelsens politik.Regeringens positiva skrivningar om miljö i propositionenföljs inte upp med konkreta åtgärder. behövs en miljö- ochresursbevarande energipolitik. Om marknaden skall avgörautvecklingen kan inte en uthållig och ekologiskt anpassadtillväxt tryggas.Enighet råder mellan de borgerliga och den socialdemokratiskaregeringen att skall ansöka om medlemskap i utanförbehåll. vill bestämt understryka att frågan omEG-anslutning inte får blandas samman med Sverigesinternationella beroende i stort. Ja eller nej tillEG-medlemskap handlar om två ting: rätt att idemokratisk ordning fatta sina egna beslut och frågan om landetsneutralitet. Skall avhända sig avgörandebeslutsbefogenheter till EG? Skall frångå sin mångårigahistoriska neutralitetssyn och gå med i EG? Vänsterpartietsvarar nej på dessa båda frågor.Det förslag till statsbudget som lades fram av vänsterpartieti januari syftade till att få till stånd en rättvisarefördelningspolitik. I första hand gällde det att gynna de gamla,de sjuka och barnfamiljerna. Delvis direkt via ökade bidrag, menockså indirekt genom upprättandet av ett kommunalt stödpaket.Pengarna skulle tas från höginkomsttagarna, bl.a. genom ettborttagande av grundavdraget för höginkomsttagare, men ocksågenom begränsad avdragsrätt och skärpt förmögenhetsskatt. Enannan viktig ambition var att få till stånd nödvändigainvesteringar. Detta av såväl miljö- som sysselsättningsskäl.Denna inriktning av budgetpolitiken ligger fast. I nuvarandeläge då arbetslösheten stiger och infrastrukturen bokstavligttalat håller på att vittra sönder är det synnerligen angelägetatt låta kraftfulla satsningar komma till stånd.Miljöpartiets partimotion Fi39I motion Fi39 (mp) framhålls att ikompletteringspropositionen och i och folkpartietliberalernas gemensamma valplattform "Ny start för " ärhuvudinriktningen helt klar: mer av samma tillväxtsatsningar. Ensnabb ekonomisk tillväxt är det enda som kan rädda Sverigesekonomi enligt tillväxttrojkan, m--fp--s, som är överens om alltväsentligt i den ekonomiska politiken. Vad som skall räddaSveriges och världens ekologiska situation nämns knappast i debåda dokumenten. I såväl kompletteringspropositionen somm--fp-programmet berörs sambandet mellan ekonomisk aktivitetoch miljö fåordigt. Det enda som sägs är att den ekonomiskatillväxten måste vara långsiktigt hållbar. Det finns dock nästaningen beskrivning av hur detta skall gå till. Och det finnsingen diskussion eller belysning av om den tillväxtpolitik mansjälv föreslår verkligen är långsiktigt hållbar.Som motionärerna ser det måste en politik baserad på enekologiskt balanserad utveckling kräva ett nytt angreppssättjämfört med det traditionella ekonomisk-politiska tänkande somligger bakom förslagen i kompletteringspropositionen och frånmoderaterna och . Tillväxt till varje pris måsteersättas av utveckling i ekologiskt balanserade former. I ensådan utveckling är kvalitetsbegreppet centralt -- miljökvalitetoch mänsklig kvalitet -- medan kvantitet -- mängden produceradevaror och tjänster -- kommer i andra hand.Som visas i motion Fi39 (mp) kan hänsyn till långsiktigresurshushållning och miljö förenas med en ansvarsfull ekonomiskpolitik. Den främsta fördelen med en politik baserad påekologiskt balanserad utveckling är att den utgör ett allvarligtförsök att vända de kurvor på naturresursexploatering ochmiljöskador som pekat stadigt uppåt.I motionen understryks att de gröna presenterar somenda parti i en politik med det uttalade syftet attkraftigt minska exploatering och miljöskador, inte bara påenstaka områden utan i samhället i sin helhet. En annan fördelär det uttalade målet att minska den påfrestning på människan iform av stress och förslitning som dagens högt uppdrivna takt isamhället leder till. En klar inriktning på kortarelönearbetstid ger mer tid för familj och vänner och förinformella insatser för närsamhälle och medmänniskor. Ett förstasteg tas med förslaget att införa en 38-timmarsnormalarbetsvecka.Det största problemet -- sett med ett konventionellt tänkande-- med en politik baserad på ekologiskt balanserad utveckling äratt den ger ett mycket litet, eller inget, utrymme förreallöneökningar i form av en ökad privat varukonsumtion. Förvissa grupper, med en konsumtionsprofil som förbrukar mycketnaturresurser och förstör miljön, blir det en direktkonsumtionssänkning om de inte förmår lägga om sin livsstil.Denna inriktning stämmer överens med partiets motto: "Inte guld,men gröna skogar och ett mänskligare samhälle. "Mer förvånande är det kanske, menar motionärerna, att det inteär möjligt att upprätthålla nuvarande struktur på och tillväxtav den offentliga sektorn i en ekologiskt balanserad ekonomi.Detta förklaras emellertid av att en sådan ekonomi inte förmåratt generera den ökning av skatteinkomsterna på om åretsom dagens offentliga sektor är helt beroende av. En ekologisktbalanserad utvecklingsekonomi förutsätter därför ett avsevärtnytänkande i den offentliga sektorn. Ingredienserna i ett sådantnytänkande är bl.a. ersättning för grundstandard isocialförsäkringarna, minimering av bostadssubventionerna, nyafinansieringsformer och frisläpp av alternativaproduktionsformer i den offentliga sektorn parat med ökadeinformella insatser av medborgarna.I motionen understryks att denna inriktning av den ekonomiskapolitiken bygger på ett fortsatt solidariskt ansvar för desvagaste grupperna i samhället medan medel- och höginkomsttagaretar ett större eget ansvar för sin välfärd. Tillsammans med dedynamiska effekter som den i motion Fi39 (mp) föreslagnaekonomiska politiken ger upphov till kan denna nyorientering avden offentliga sektorn göra en ekologiskt balanserad utvecklingmöjlig.Miljöpartiet de grönas ekonomiska politik bygger på attomorienteringen mot en ekologiskt balanserad utveckling skallgenomföras inom ramen för en i flera avseenden utvecklad ochförbättrad marknadsekonomi. Den viktigaste förändringen är attexterna effekter, i form av naturresursuttag och miljöpåverkan,byggs in i ekonomin genom miljö- och råvaruskatter somskatterna på arbete sänks. I motionen framhålls att inte helleren politik baserad på ekologiskt balanserad utveckling kanundvika den typ av problem som den nuvarande ekonomin brottasmed, dvs. prisstabilitet, lönebildning, incitament för sparandeoch investeringar etc. Det finns dock enligt motionärerna ingetsom talar för att problemen är lättare att lösa med entraditionell tillväxtpolitik. Ytterst bygger möjligheten attlösa problemen på att det finns en någorlunda samstämduppfattning hos stora grupper av befolkningen om att det finnsalternativ till den förda politiken.Som framgått måste, enligt motionärernas uppfattning, denmateriella förbrukningen minskas om ekologisk balans skall kunnauppnås. De åtgärder som därvid föreslås i motionen är följande:1. Minskad användning av fossila bränslen genom:Miljöanpassade drivmedelsskatter också för flygetSänkta fordonshastigheterSlopad mervärdeskatt på kollektivresande på land och havStyrande miljöavgifter -- inför koldioxidskatt på allanvändning av fossila bränslenEnergibeskattning genom råvaruskattUtbyggnad och förbättring av den kollektiva spårburna trafikenÖverföring av person- och godstrafik till järnvägenLösning av storstädernas trafikproblemInga nya motorvägsbyggenBromsad utveckling för inrikesflygetUtöka användningen av biobränslenSlopa skattemässig bilsubvention för företagsbilarEffektivisera befintliga energiproduktionsanläggningar2. Effektivisera energianvändningenStarta speciella effektiviseringsprogram för samhällets allasektorer3. Bygg upp en fungerande konsumentupplysning med bl.a.medvetet genomförda informationskampanjer4. Motverka konsumtionsstimulerande reklam5. Stöd utvecklingen av ett avfallssnålt samhälle6. Minska transportarbetet genom att stimulera till mera lokaltillverkning7. Minska skatterna på arbete och ersätt dem med skatt påenergiråvarorSänk arbetsgivaravgifterna i , norra och påGotland , i övrigalandet utom i storstäderna där sänkningen på 4 procentenhetergäller vård och omsorg8. Förändra jordbruket, bort från kemikalieberoendetEtt bestående problem i svensk ekonomi är, menar motionärerna,det höga kostnadsläget som är en följd av den inflationsdrivandepolitik som regeringen har fört under ett stort antal år. Lägrekostnader och sänkt inflation kan uppnås genom en genomtänktekonomisk politik med ekologiska förtecken. I en sådan politikmåste följande miljörelaterade åtgärder ingå:Sänkta arbetsgivaravgifter, som leder till betydandesänkningar av de totala lönekostnaderna i företag och offentligasektorn. Lönekostnadssänkningarna kommer att variera mellan 4och beroende på var verksamheten finns i landet. Betala medskatt på energi och miljöfarliga utsläpp.Slopad moms på kollektivtrafik till lands och sjöss, somminskar kostnaderna för anställdas resor i arbetet och därmedföretagens och den offentliga sektorns transportkostnader.Sänkt moms på restauranger och turism m.m., som bidrar tillatt sänka kostnaderna för yrkesverksammas lunch- ochmiddagsätande.Slopad moms på basmaten, som leder till att medborgarnaprioriterar de billigare matalternativen och därför inte ledertill krav på ökade löner på grund av stigandelevnadsomkostnader.Internationellt samarbete är av allra största betydelse förlandets ekonomi. vill ha ett utvidgatall-europeiskt ekonomiskt, socialt, ekologiskt och kulturelltsamarbete på lika villkor med respekt för de olika ländernassärart och historia. Ett samarbete som till skillnad mot EG skerpå demokratisk grund. vill vidare avsolidaritetsskäl verka för överstatliga beslut förgränsöverskridande miljöförstöring. I motionen understryks attSverige måste säga nej till det hårda integrationsarbete med enbegränsad del av som regeringen nu genomför för enanslutning till EG. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken1990/91:Fi36 av och (m, fp) variyrkas1. att godkänner de riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som redovisas i motionen.1990/91:Fi37 av m.fl. (c) vari yrkas1. att godkänner de allmänna riktlinjer för denekonomiska politiken som förordats i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts under avsnittet Internationell integrationsåvitt avser miljöavgifter på elproduktion,5. att anvisar 10 . tillinfrastrukturella investeringar, t.ex. för att säkrapersontrafiken på , finansierade i huvudsak viaförsäljning av statliga företag i enlighet med vad i motionenanförts.1990/91:Fi38 av m.fl. (v) vari yrkas1. att med avslag på regeringens förslag imotsvarande del godkänner de riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som förordas i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utlänningars köp av svenska företag,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om relationer till EG ochsjälvständiga ekonomiska utveckling,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillväxt och miljö som utgångspunkt förden ekonomiska politiken.1990/91:Fi39 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att med anledning av proposition 1990/91:150 somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionenom riktlinjer för den ekonomiska politiken,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sänkning av arbetsgivaravgifterna,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den ekonomiska politiken och EG.1990/91:Fi53 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna de metodersom enligt motionen bör användas för att skapa arbete ochalternativ sysselsättning vid företag som annars riskerar storarbetslöshet, som man investerar i nya ekonomiska ochekologiska tillgångar i landet.1990/91:Fi64 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelse och inriktning avbyggverksamheten för utvecklingen på arbetsmarknaden.1990/91:Fi65 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de positiva effekterna på arbetsmarknadenav infrastrukturinvesteringar.1990/91:Fi67 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av helhetssyn på en bärkraftigekonomisk utveckling.1990/91:Fi68 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av den ekonomiska politikenoch dess koppling till energipolitiken.Stabiliseringsavtalet1990/91:Fi38 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbete ochtvångsåtgärder på arbetsmarknaden,AP-fonderna1990/91:Fi36 av och (m, fp) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avveckling av löntagarfonderna och stoppför aktieköp.1990/91:Fi37 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om avveckling av löntagarfonderna och motvidgad placeringsrätt för AP-fonden.1990/91:Fi38 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om AP-fonder, sparande, investeringar ochekonomisk demokrati.Statsskuldspolitiken1990/91:Fi45 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statsskuldspolitiken.Bemyndigande för den statliga upplåningen1990/91:Fi45 av m.fl. (m) vari yrkas3. att bemyndigar regeringen att för budgetåret1991/92 ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåningintill ett belopp på netto 30 miljarder kronor.Penning- och valutapolitiken1990/91:Fi45 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen och fullmäktigei till känna vad i motionen anförts om kredit- ochvalutapolitiken.1990/91:Fi55 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger fullmäktige i till kännavad i motionen anförts om valutapolitiken.Investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten1990/91:Fi48 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att avslår förslaget att slopainvesteringsskatten för vissa byggnadsarbeten iStockholmsområdet,4. att hos regeringen begär förslag till förlängningav investeringsskatten i enlighet med vad somanförts i motionen.1990/91:Sk317 av m.fl. (m) vari yrkas4. att beslutar avskaffa den särskildainvesteringsskatten för kontor i enlighet med vad i motionenanförts.1990/91:Sk431 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen beslutar att avskaffa investeringsavgifterna för visstbyggande.1990/91:Sk434 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring av investeringsavgiften ochåterförande av intäkterna till bostadsbyggande, kollektivtrafik,skolor och miljöinsatser i Stockholmsregionen.Mervärdeskatten1990/91:Fi37 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om differentierad mervärdeskatt ochharmonisering med EG.1990/91:Fi38 av m.fl. (v) vari yrkas8. att beslutar att mervärdeskatten på mat sänkstill enligt vad som anförts i motionen.1990/91:Fi39 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reducerad restaurangmoms,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om slopad moms på kollektivtrafik till landsoch sjöss.1990/91:Fi40 av förste vice talman m.fl.(m) vari yrkas1. att beslutar att från återställamomsen på hotell- och restaurangverksamhet till den relativanivå som gällde före ,2. att beslutar att moms på persontransporter inkl.liftverksamhet från skall tas ut enligt sammaprinciper som hotell- och restaurangmomsen.1990/91:Fi47 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att moms på basmat skall slopas,2. att beslutar att skattebortfallet för slopad momspå basmat skall kompenseras med en generell höjning av denallmänna momsen på sätt som anges i motionen,3. att beslutar att åtminstone halvera momsen påbasmat om yrkandena 1 och 2 inte bifalls,4. att beslutar bibehålla den nuvarande momsen på25% för att klara skattebortfallet för en halverad moms påbasmat om yrkandena 1 och 2 inte bifalls.1990/91:Fi49 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar slopa den tillfälliga höjningen avmervärdeskatten på räknat som pålägg fr.o.m. den 1september,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en successiv sänkning av mervärdeskatten.1990/91:Fi62 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om differentierad mervärdeskatt ochharmonisering med EG,2. att beslutar om lag om ändring i lagen (1968:430)om mervärdeskatt i enlighet med vad i motionen anförts,3. att beslutar upphäva lagen (1990:591) omupphävande av lagen (1941:251) om särskild varuskatt,4. att , därest yrkande 3 bifalls, beträffande lagen(1941:251) om särskild varuskatt hos regeringen begär förslagtill breddning av beskattningsunderlag och skattehöjning samtbeslutar att lagen i fråga ej skall omfatta kemisk-tekniskapreparat i enlighet med vad i motionen anförts,5. att beslutar om ändring i lagen (1977:306) omdryckesskatt så att öl ej längre ingår bland de skattepliktigavarorna samt beslutar om ny lag med punktskatt på öl i enlighetmed vad i motionen anförts,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en skärpt prisövervakning i samband medikraftträdandet av reformförslaget.Övriga ekonomisk-politiska motionsyrkanden1990/91:Fi38 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att inga försämringar skall genomföras iarbetsskadeförsäkringen.1990/91:Fi39 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att förändra och förbättrakonkurrenslagstiftningen.1990/91:Fi46 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att noggrant följa frågan omkonkurrenssituationen för turistnäringen i såväl nationellt sominternationellt perspektiv,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förslag till åtgärder för attbalansera konkurrensskillnaden mellan och andra länder.3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att SIND får i uppdrag attockså belysa de eventuella olikheter i förutsättningarna sområder för turistnäringen och annan industri.1990/91:Fi66 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ett åtgärdsprogram föratt främja entreprenörskapet inom privat och offentlig sektor.Allmänna riktlinjer för budgetregleringen1990/91:Fi36 av och (m, fp) variyrkas2. att godkänner de riktlinjer för budgetregleringensom redovisas i motionen.1990/91:Fi37 av m.fl. (c) vari yrkas2. att godkänner de allmänna riktlinjer förbudgetregleringen som förordats i motionen.1990/91:Fi38 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommunalt stödpaket.1990/91:Fi39 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att med anledning av proposition 1990/91:150 somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionenom riktlinjer för budgetregleringen.Kartläggning av subventioner1990/91:Fi715 av och () variyrkas att hos regeringen begär en redovisning ochanalys av de statliga subventionerna.Drift- och kapitalbudget1990/91:T43 av m.fl. (m) vari yrkas2. att uppdrar åt den av talmannen tillsattautredningen om roll i budgetprocessen m.m. attöverväga en uppdelning av statsbudgeten i en drift- och enkapitalbudget.Utbyggnad av samlingslokaler1990/91:Fi60 av m.fl. (c,s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om byggande av allmänna samlingslokaler.Information om samarbete med EG1990/91:Fi48 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att anslår ytterligare 20 milj.kr. att användastill Europainformation i enlighet med vad som anförts imotionen.1990/91:Fi57 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagenbeslutar att för /92 anvisa 10 milj.kr. somresurs för studieförbunden och EG-kritiska organisationer.Bilaga I:4 Finansdepartementet1990/91:Fi45 av m.fl. (m) vari yrkas4. att avslår förslaget att ur riksgäldskontoretsanslag bestrida kostnader för information om ungdomsbosparandet.Bilaga I:5 Utbildningsdepartementet1990/91:Ub197 av m.fl. (v) vari yrkas5. att till studerandehälsovården från den 1 januari1992 anvisar 3 000 000 kr.Bilaga I:6 Arbetsmarknadsdepartementet1990/91:Fi38 av m.fl. (v) vari yrkas5. att beslutar att till AMS verksamhet för insatserför arbete och sysselsättning anvisa utöverregeringens förslag enligt vad som förordas i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samlade åtgärder för att hävda arbete åtalla.1990/91:Fi43 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den nya stödformen utbildningsvikariat,2. att med ändring av sitt tidigare beslut tillArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader för budgetåret1991/92 anvisar ett ramanslag av 2 ,3. att avslår regeringens förslag angåendedagpenning vid arbetsmarknadsutbildning för ungdomar under 20år,4. att med avslag på regeringens förslag i decembersom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående kvalifikationstider för rekryteringsstöd.1990/91:Fi54 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om prioritering av arbetsmarknadspolitiskainsatser för utsatta grupper,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om systemet med utbildningsvikariat,3. att med ändring av sitt tidigare beslut tillArbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader för budgetåret1991/92 anvisar ett ramanslag av 2 609 139 000 kr.1990/91:Fi65 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet att noga följa och inrikta statensinsatser efter utvecklingen på de lokala och regionalaarbetsmarknaderna,2. att till anslaget B 2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för /92 anvisar . lägre änregeringens förslag eller således 13 600 687 000 kr.Bilaga I:7 Bostadsdepartementet1990/91:Fi38 av m.fl. (v) vari yrkas14. att avslår regeringens förslag (bilaga I:7)angående sänkt investeringsbidrag för bostadsbyggande.1990/91:Fi48 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att hos regeringen begär förslag till särskiltinvesteringsstöd för ekologiskt riktigt byggande i enlighet medvad som anförts i motionen.1990/91:Fi62 av m.fl. (c) vari yrkas7. att med avslag på proposition 1990/91:150 i dennadel beslutar att medel till Investeringsbidrag förbostadsbyggande för /92 ej skall anvisas underförutsättning att skatteplikten för tillhandahållande avprodukter och tjänster i samband med byggande och boende avbostäder sänks till fr.o.m. . Den ekonomiska politikenDen internationella utvecklingenI februari innevarande år konstaterade utskottet (1990/91:FiU20 s.27--30)att tidigare prognoser från och andra kvalificerade institut över denekonomiska tillväxten av kraftigt justeratsned. Som framgår av tabell 1 innebär bedömningen i kompletteringspropositionenav den internationella utvecklingen att ytterligare neddragningar av prognosenmåste göras. Både för OECD-området totalt och för bedömsproduktionstillväxten praktiskt taget ha halverats jämfört med dentillväxt som angavs i finansplanen. I exempelvis och Sverigestagnerar sålunda tillväxten och i och blir den klartnegativ.Det kan anges flera orsaker till den lägre tillväxten i OECD-området. Denfrämsta förklaringen till avmattningen är med stor sannolikhet attinvesteringsboomen som inleddes för denna gångär över. innebar för totalt att investeringstillväxtenhelt upphörde. Konjunkturnedgången förstärktes av att krisen i Persiska vikengav negativa effekter hos den ekonomiska aktiviteten genom de negativaförväntningar i hushåll och företag som kriget framkallade.