bet · GE01FiU37 · 1991-05-30 00:00:00 — och (båda c) anserdels att avsnittet under utskottets överväganden bortutgå,dels att utskottet bort anföra följande.I likhet med motionärerna i motion Fi63 (c) anser utskottetatt propositionen skall avslås i de delar som utskottet har attbehandla. Även motion So58 (fp) bör avslås. Motionärernautvecklar närmare i motion 1990/91:So91 med anledning avpropositionen 1990/91:175 om vissa folkhälsofrågor varförförslaget om inrättande av ett nytt folkhälsoinstitut böravslås. Utskottet motsätter sig även i övrigt att nedskärningargörs i . Styrelsen bör nu i stället ges möjlighetatt se över sin organisation i syfte att verksamheten iframtiden skall kunna bedrivas ännu effektivare inte minst vadgäller folkhälsofrågorna.Socialutskottet anser således att finansutskottet med bifalltill motion Fi63 bör avslå propositionen och motion Fi58.2. och (båda fp) anserdels att det avsnitt i yttrandet under utskottetsöverväganden som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"inte kan uppfyllas" bör utgå,dels att utskottet bort anföra följande.Utskottet anser att de omfattande förändringar i övrigt avsocialstyrelsen vad avser uppgifter, organisation och resursersom föreslås i propositionen bör bli föremål för enorganisationsutredning så att deras konsekvenser blir ordentligtbelysta. Regeringen bör därefter återkomma till medett mer genomarbetat förslag till organisationsförändring. Enomfördelning av HIV/aids-arbetet bör ske så att ansvaret föruppgifter som normalt åvilar även när det gällerHIV/aids förläggs dit och inte som i regeringens förslag tillregeringskansliet. Utskottet anser sålunda att propositionen medanledning av motion Fi58 bör avstyrkas. Även motion Fi63 böravstyrkas.3. , Per Stenmarck och (allam) anserdels att sista stycket under utskottets överväganden bortutgå,dels att utskottet bort anföra följande.Utskottet anser slutligen att bör delas upp ien medicinalstyrelse och en socialstyrelse. Ansvarsfördelningenär oklar såväl för hälso- och sjukvården som försocialvården. Det är enligt utskottet angeläget att denmedicinska kompetensen återupprättas och att hälso- ochsjukvården klart byggs på medicinsk vetenskap och beprövaderfarenhet. Med tanke på den snabba medicinska ochmedicinsk-tekniska utvecklingen är behovet av en särskildmedicinalstyrelse ännu större nu än tidigare.Kulturutskottets yttrande1990/91:KrU9yBilaga 5KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat beredakulturutskottet tillfälle att yttra sig över proposition1990/91:150 (kompletteringspropositionen) beträffande bilagornaII:1 -- II:13 jämte eventuella motioner, såvitt propositionen iangivna delar och motionerna rör kulturutskottetsberedningsområde.UtskottetOmställning och minskning av den statliga administrationeninom kultur- och massmedieområdetUtskottet har i denna del av ärendet hållit en utfrågning medföreträdare för utbildningsdepartementet.Utbildningsministern anför i propositionen (bil. II:7, s. 77)att han gjort bedömningen att det bör vara möjligt att, som ettled i arbetet med att decentralisera, förenkla och rationaliserakulturområdets myndighetsstruktur, sätta upp ett mål som innebäratt myndigheterna inom kulturområdet skall åstadkomma minskadeadministrativa kostnader med minst 12 milj.kr. under denkommande treårsperioden.För /92 räknar utbildningsministern med attkravet på en kostnadseffektivisering uppnås genom vissaförändringar inom arkivområdet. har föreslagit enförändrad användning av papperskvalitéer i statsförvaltningen,vilket innebär att användningen av arkivbeständigt papper delvisbör ersättas av s.k. åldringsbeständigt papper. Omläggningen avpappersanvändningen bör kunna genomföras under budgetåret1991/92. Utbildningsministern anför att det sammanlagda värdetav denna besparing för den offentliga sektorn som helhetberäknas till 3 milj.kr.För budgetåren 1992/93 och 1993/94 räknar utbildningsministernmed att myndigheternas anslagsframställningar skall kunnatillhandahålla underlag för vilka rationaliseringsvinster somkan tas ut. Besparingarna bör kunna uppgå till 2 resp. 7milj.kr. för resp. budgetår.På massmedieområdet beräknar utbildningsministern att talboks-och administrativa kostnader skallkunna minskas med . /94.Utskottet behandlar i det följande en motion, som väckts medanledning av kompletteringspropositionen.I motion Fi42 (m) hemställs att remissorganens yttranden överriksarkivets förslag skall avvaktas innan beslut fattas omövergång till nya papperskvalitéer för arkivalier.Utskottet har tagit del av remissyttrandena samt en inom ABTumba Bruk upprättad promemoria.Utskottet konstaterar att remissinstanserna över lag ärpositiva till förslag som bl.a. innebär attmyndigheterna skall kunna välja mellan arkivbeständigt ochåldringsbeständigt papper vid arkivbildning. Från någraremissinstanser framförs krav på att det i riksarkivetsföreskrifter skall anges vilka kategorier av handlingar somskall bevaras på arkiv- resp. åldringsbeständigt papper. En avremissinstanserna, nämligen statens provningsanstalt, stöder ihuvudsak förslaget men menar att övergången från arkiv- tillåldringsbeständigt papper för vissa slag av handlingar bör anståtills ökad kunskap om beständigheten hos skrift på det mindreslitstarka papperet har inhämtats. Enligt statensprovningsanstalts beräkning kommer den årliga besparingen attuppgå till 15 milj.kr., under förutsättning att hälften av detarkivpapper som används ersätts med åldringsbeständigtpapper.Utskottet gör -- på grundval av vad som framkommit i ärendet-- den bedömningen att det finns goda skäl att göra denomläggning av pappersanvändningen som anges i propositionen.Motionen avstyrks således. Utskottet vill dock framhålla attsynpunkterna i motionen i viss mån tillgodoses genom vadutskottet anför i det följande.En övergång till åldringsbeständigt brukspapper kan bedömasmedföra att kvalitén på myndigheternas brukspapper förbättrasutan att papperet för den skull blir dyrare. En sådan övergånginnebär också att pappersmarknaden kommer att inrymmaendast en typ av brukspapper -- av väsentligt högre kvalité ändagens. Därigenom förbättras möjligheterna att bevara såvälvanliga trycksaker som enskilda arkiv, två områden som förnärvarande vållar problem från beständighetssynpunkt.De synpunkter som provningsanstalten framfört när det gällerbeständigheten hos skrift på åldringsbeständigt papper kommer --enligt vad utskottet har erfarit -- att beaktas i föreskrifternapå området.Enligt utskottets mening kommer således den föreslagnaförändringen -- utöver besparingseffekterna -- även få positivakulturpolitiska effekter. Med tanke på att intar enledande roll i när det gäller pappersproduktion finns detäven möjligheter för vårt land att påverka den internationellastandarden på detta område.Den medelsbesparing om 3 milj.kr., som regeringen angett, ärett betydligt lägre belopp än det som statens provningsanstaltberäknat. Utskottet konstaterar att besparingens storlekuppenbarligen är svårbedömd och att det belopp som regeringenangett kan vara lågt beräknat. Om besparingseffekten skulle blistörre än 3 milj.kr. är det emellertid en välkommen konsekvensav förslaget.Utskottet vill understryka vikten av att arkivhandlingar som-- nu eller -- kan komma att utsättas för de riskersom är förenade med frekvent användning även framgent kommer attframställas på arkivpapper. Utskottet vill också framhållaangelägenheten av tydliga föreskrifter för användningen avarkivbeständigt och av åldringsbeständigt papper.I enlighet med det anförda har utskottet inte något att erinramot vad som anförts i propositionen om besparingen budgetåret1991/92 inom kulturområdet. Utskottet har inte heller något atterinra i vad avser besparingarna inom nämnda område budgetåren1992/93 och 1993/94. Likaledes bör riktlinjerna för besparingeni fråga om talboks- och godkännas.Kulturutskottet tillstyrker således att godkänner deriktlinjer för omställning och minskning av den statligaadministrationen inom kulturområdet och massmedieområdet som harangetts i propositionen (bil. II:7, punkterna 7 och 9 ihemställan).TuristfrågorI några motioner behandlas frågor om turistnäringenskonkurrensförhållanden efter skattereformen. Motionärerna anförfrämst att breddningen av mervärdeskatten försämrarturistföretagens konkurrenskraft.I sitt yttrande 1989/90:KrU8y till skatteutskottet vid förrariksmötet behandlade utskottet utförligt frågan omskattereformens inverkan på turistnäringen. Utskottet fann inteskäl att med hänsyn till näringens intressen förorda någonändring av de föreslagna -- nu gällande --mervärdeskattereglerna. Med anledning av att regeringen angettatt statens industriverk (SIND) skulle få i uppdrag att följautvecklingen på vissa turistorter och bedöma de skattepolitiskabeslutens effekter på den regionala utvecklingen anfördeutskottet vidare att det förutsatte att en fortlöpanderedovisning lämnades till regeringen och att SIND även i övrigt-- i enlighet med sitt allmänna uppdrag -- uppmärksammarkonsekvenserna för turismen av mervärdeskatteomläggningen.SIND har lämnat en delrapport (Regionalutveckling 1991:4) med anledning av det ovan nämnda uppdraget.Av rapporten kan utläsas att resandenäringen fått vidkännasminskad efterfrågan . Sysselsättningen har minskat.Ett ökat antal konkurser antyder att lönsamheten i företagen harsjunkit och att deras sårbarhet är relativt stor, anför SIND.I rapporten föreslås åtgärder till stöd för turistföretagen,bl.a. att medel för utvecklingsbidrag reserveras särskilt förturistnäringen och att marknadsförings- ochutbildningsinsatserna inom branschen intensifieras. SIND avser,mot bakgrund av de resultat som presenteras i rapporten, attlämna en extra rapport med undersökningar avföretagens lönsamhet och av utvecklingen undervintersäsongen 1991.Utskottet vill, mot bakgrund av det anförda och med hänsyntill vad som anförs motionsvägen, framhålla det angelägna i attturistnäringens utveckling efter skattereformen ävenfortsättningsvis följs. Härigenom kan branschenskonkurrensförhållanden såväl inom landet som internationelltbelysas och underlag skapas för att bedöma om särskilda åtgärderför att motverka negativa effekter på dess konkurrenskraft ärpåkallade.Stockholm den 16 maj 1991På kulturutskottets vägnarIngrid SundbergNärvarande: (), (), MajaBäckström (s), (), (), JanHyttring (c), (), (), SylviaPettersson (s), (), (),(), (), (), (), () och ().Avvikande meningMervärdeskattens effekter för turistnäringenIngrid (), (), (), StinaGustavsson (c) och () anser att den del avutskottets yttrande som börjar med "Utskottet vill" och slutarmed "är påkallade" bort ha följande lydelse:SINDs utredningsresultat avseende turistnäringens utvecklingunder och början av 1991 visar att de farhågor som tidigareframförts om de nya mervärdeskattereglernas negativa effekterför branschen har varit befogade. Slutsatsen vinner stöd av denkännedom som utskottet i övrigt har om turistbranschen. Det ståralltså klart att skatteomläggningen har orsakat betydandeproblem för den svenska turistnäringen. Utskottet ser med oro pådenna utveckling och vill understryka det angelägna i attåtgärder vidtas för att komma till rätta med problemen.Regeringen bör därför återkomma till medförslag till sådana åtgärder, i första hand genom ändring avreglerna om mervärdeskatt.Jordbruksutskottets yttrande1990/91:JoU9yBilaga 6Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1991/92, m.m.Till finansutskottetFinansutskottet har berett jordbruksutskottettillfälle att avge yttrande över proposition 1990/91:150 medförslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1990/91, m.m. såvitt avser bilagorna II:8() och II:13 ().PropositionenI propositionen lämnas bl.a. förslag om riktlinjer föromställning och minskning av den statliga administrationen inomjordbruks- och miljödepartementens verksamhetsområden. Vidareföreslås att förs över tillfiskeriverket. Merparten av verksamheten vid laboratorietfinansieras med intäkter från kraftindustrin. Resterande del (.) finansieras med medel från fjortonde huvudtitelnsanslag B 1. I samband med attfiskeriverket övertar ansvaret för laboratoriet skallbesparingar på 2,5 milj.kr. göras genom dels samordning medverkets nuvarande verksamhet, dels förändring av reglerna somrör bemanningen av Argos.De föreslagna åtgärderna beräknas sammanlagt leda till enminskning av den statliga administrationen inomjordbruksdepartementets verksamhetsområde under budgetåren1991/92--1993/94 som minst motsvarar 115 milj.kr. Inommiljödepartementets verksamhetsområde bedöms föreslagna ochvidtagna åtgärder kunna ge besparingar på sammantaget omkring 30milj.kr. inom den närmaste treårsperioden. Regeringen föreslåratt under fjortonde huvudtitelns ramanslag för /92 anvisar ett belopp som är1040000kr. lägre än vad som föreslagits i proposition1990/91:90 En god livsmiljö. Under nionde huvudtitelnsförslagsanslag föreslås att /92 anvisar ett belopp som är 1460000kr.lägre än vad som föreslagits i proposition 1990/91:87 omnäringspolitik för tillväxt.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot de av regeringen redovisaderiktlinjerna för omställning och minskning av den statligaadministrationen inom jordbruks- och miljödepartementensverksamhetsområden. Utskottet föreslår att finansutskottetgodkänner dessa riktlinjer och tillstyrker regeringens förslagom minskade anslag under nionde resp. fjortonde huvudtiteln.Stockholm den 16 maj 1991På jordbruksutskottets vägnarKarl : (), (), HåkanStrömberg (s), (), (),(), (), (), ÅkeSelberg (s), (), (), SörenNorrby (fp), (), (), MarianneSamuelsson (mp), () och ().Näringsutskottets yttrande1990/91:NU14yBilaga 7KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1990/91:150 med förslag till slutligreglering av statsbudgeten för /92, m.m.(kompletteringspropositionen) jämte motioner, såvittpropositionen och motionerna rör näringsutskottetsberedningsområde.Näringsutskottet kommenterar i detta yttrande dels vissaavsnitt i del II av propositionen, Omställning och minskning avden statliga administrationen, dels följande motioner i angivnadelar:1990/91:Fi38 yrkande 3,1990/91:Fi39 yrkande 4,1990/91:Fi66,1990/91:Fi67,1990/91:Fi68.Omställning och minskning av den statliga administrationenI del II av kompletteringspropositionen redovisas etttreårsprogram enligt vilket hela den statliga administrationengenom strukturella förändringar skall reduceras med 10%.Näringsutskottet går inte in på de allmänna resonemang sominleder framställningen utan begränsar sig till att beröra deavsnitt som gäller myndigheter inom näringsutskottetsberedningsområde.Under rubriken och exportfrämjande (bil. II:2,s.22 f.) lämnas vissa upplysningar rörande delskommerskollegium, dels exportråd. Beträffande detsenare hänvisas till en proposition som planeras bli avlämnadsenare i vår. Det anförda ger inte anledning till någotuttalande från näringsutskottets sida.I industridepartementets bilaga (bil. II:11, s. 103 f.)refereras i korthet det förslag som i proposition 1990/91:87 harframlagts om att en ny central näringspolitisk myndighet skallinrättas den 1juli 1991 och överta uppgifter från statensenergiverk, statens industriverk och styrelsen för tekniskutveckling, vilka läggs ned. Näringsutskottetbehandlar detta förslag i sitt betänkande 1990/91:35, somavlämnas i dagarna.Tre andra förvaltningssektorer av intresse förnäringsutskottet omfattas av förslag att skallgodkänna de riktlinjer för omställning och minskning av denstatliga administrationen inom resp. departements område som haranförts.Detta gäller först den tillsynsverksamhet som utövas avbankinspektionen och försäkringsinspektionen (bil. II:6,s.63). I proposition 1990/91:177 har regeringen föreslagit attdessa skall föras samman till en myndighet,benämnd finansinspektionen. avser att behandladetta förslag i sitt betänkande 1990/91:NU44. Något godkännandeav riktlinjer beträffande finansinspektionen på grundval avvad som anförs i kompletteringspropositionen synes inte börakomma i fråga.Ett motsvarande förslag om godkännande av riktlinjer finns icivildepartementets bilaga (bil. Under rubrikenKonkurrens- och konsumentfrågor meddelas bl.a. attkonkurrenskommittén (C1989:03) i sitt slutbetänkandeväntas föreslå hur en lämplig myndighetsstruktur påkonkurrensområdet skall vara utformad för framtiden. Betydelsenav en effektiv konkurrensövervakning tillsammans med deomfattande avregleringar som genomförs innebär, heter det ipropositionen, en strukturell tyngdpunktsförskjutning frånmyndigheter som har att administrera regleringar tillmyndigheterna på konkurrensområdet. Civilministern uttalaremellertid att han, trots den prioritet konkurrensövervakningenhar och i avvaktan på konkurrenskommitténs slutliga förslag närdet gäller myndighetsstrukturen, bedömer det möjligt att underbudgetperioden /93--1993/94 kan genomföras effektiviseringari verksamheten som ger besparingar på påkonkurrensområdet. kan inte finna att riksdagenhar rimligt underlag för att beträffande myndigheterna påkonkurrensområdet nu godkänna riktlinjer med det innehåll somcivilministern har angett.Även beträffande verksamhetsområdeframställs förslag om att skall godkänna riktlinjerför omställning och minskning av den statliga administrationen.Näringsutskottet har på detta område intresse för statenskärnkraftinspektion och statens kärnbränslenämnd (bil. II:13,s.118). I propositionen meddelas att dessa båda myndigheteroch har fått i uppdrag att tillhösten 1991 redovisa hur ett ökat samarbete dem emellan på vissaangivna områden skall kunna genomföras. Vidare anmäls ettuppdrag åt statskontoret att utreda möjligarationaliseringseffekter och samordningsvinster vid ensamlokalisering av de tre myndigheterna i kvarteret iStockholm. Inget av de nämnda uppdragen är av karaktär att nu geanledning till något ställningstagande från sida.Motionsyrkanden i skilda ämnenI den översiktliga redogörelse för aktuellt reformarbete somingår i den reviderade finansplanen nämns bl.a. (s. 18 f.) attde svenska etableringsreglerna kommer att anpassas så atthindren för utlänningars förvärv av svenska företagundanröjs. kräver i motion 1990/91:Fi38 yrkande 3att i detta sammanhang skall införas en rätt för de anställdaatt genom sin fackförening inlägga veto mot köp ellerförsäljning av ett företag.Den planerade anpassningen av företagsförvärvslagstiftningentill EGs regler har mera utförligt presenterats i proposition1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt (s. 224--226). I sittbetänkande 1990/91:NU35 över delar av denna proposition harnäringsutskottet avstyrkt ett likartat motionsyrkande frånvänsterpartiet. Partiets representant i utskottet har reserveratsig till förmån för yrkandet. har ännu inte tagitställning. hänvisar till vad nu sagts och menaratt en förnyad prövning av saken i samband med behandlingen avkompletteringspropositionen bör kunna undvaras.Miljöpartiet de gröna begär i motion 1990/91:Fi39 yrkande4ett uttalande av om behovet av en förändrad ochförbättrad konkurrenslagstiftning. berederför närvarande proposition 1990/91:147 om förstärkt konkurrenspå livsmedelsområdet och vissa förslag i proposition 1990/91:87till riktlinjer för konkurrenspolitiken. I anslutning därtillbehandlas ett stort antal motioner rörande konkurrensfrågor. Idetta sammanhang ägnas betydande uppmärksamhet åt deförhållanden som berörs i motiveringen till det nu aktuellamotionsyrkandet. Utskottets ställningstaganden kommer attredovisas i betänkandet 1990/91:NU33. Som nämnts i föregåendeavsnitt väntas konkurrenskommittén avlämna sittslutbetänkande, som torde aktualisera betydande förändringar ikonkurrenslagstiftningen. I likhet med vad som sagts ansernäringsutskottet att inte har anledning att i sambandmed behandlingen av kompletteringspropositionen ta uppkonkurrensfrågorna till särskild prövning på grundval av detberörda yrkandet i motion 1990/91:Fi39 (mp).Ett åtgärdsprogram för att främja entreprenörskapet inomprivat och offentlig sektor efterlyses i motion 1990/91:Fi66(c). Så långt det tilltänkta åtgärdsprogrammet hänför sig tillnäringsutskottets område bör det, menar näringsutskottet,diskuteras i ett större näringspolitiskt sammanhang.Näringsutskottet ägnar i sitt tidigare nämnda betänkande1990/91:NU35 avsevärt utrymme åt småföretagspolitiken och kommerdärvid in på flera av de frågor som tas upp i den nu aktuellamotionen. En förnyad prövning av dessa frågor i samband medbehandlingen av kompletteringspropositionen finnernäringsutskottet inte motiverad.Kompletteringspropositionen har föranlett två motioner frånmiljöpartiets sida med väsentligen energipolitiskt innehåll. Imotion 1990/91:Fi67 föreslås att skall göra ettuttalande till regeringen om behovet av en helhetssyn på enbärkraftig ekonomisk utveckling. Motionärerna använder utvinningoch användning av biogas som exempel på vad en sådan helhetssynkan resultera i. Ett motsvarande uttalande på grundval av motion1990/91:Fi68 skulle avse inriktningen av den ekonomiskapolitiken och dess koppling till energipolitiken. Motionärernaanger en rad exempel på hur producenter, distributörer ochkonsumenter av energi skulle kunna påverkas i önskvärd riktninggenom olika slags ekonomiska incitament.Att energipolitiken har central betydelse i statsfinansielltoch samhällsekonomiskt hänseende innebär inte, menarnäringsutskottet, att i samband med sin prövning avkompletteringspropositionen bör ta ställning till frågor om hurenergipolitiken närmare skall utformas. I stället bör sådanaekonomisk-politiska riktlinjer som fastställs på grundval avfinansplanen och den reviderade finansplanen vara vägledande förde energipolitiska besluten liksom för beslut på andra politiskasakområden. är just i färd med att avslutaberedningen av proposition 1990/91:88 om energipolitiken och ianslutning därtill ett mycket stort antal motionsyrkanden somberör ett brett register av energipolitiska frågor. Desynpunkter som framförs i motionerna 1990/91:N67 (mp) och1990/91:N68 (mp) hör hemma i detta sammanhang och torde i alltväsentligt bli uppmärksammade på grundval av vad som har anförtsi andra motioner. anser att de båda angivnamotionerna bör avslås av riksdagen.Stockholm den 21 maj 1991På näringsutskottets vägnarÅke WictorssonNärvarande: Per (), (),(), (), GunnarHökmark (m), (), (), (), (), (), Sven-ÅkeNygårds (s), (), (), KjellEricsson (c), (), () ochChristina Raud (s).Avvikande meningLars () anser att den del av yttrandet som börjarmed "Att energipolitiken" och slutar med "av " bort haföljande lydelse:Motionerna 1990/91:N67 (mp) och 1990/91:N68 (mp) behandlar påett konstruktivt sätt sambandet mellan den ekonomiska politikenoch energipolitiken. Den förra visar åskådligt hur en helhetssynpå resurstillgången och resursutnyttjandet i samhället kanmedverka till en bärkraftig ekonomisk utveckling. I den senarepoängteras kopplingen mellan energipolitiken och den ekonomiskapolitiken; slutsatsen är att energipolitiken bör utformas så attaktörerna på energimarknaden leds i rätt riktning genom adekvataekonomiska styrmedel. bör, menar näringsutskottet,komplettera sitt förestående energipolitiska beslut med sådanauttalanden till regeringen som föreslås i de båda motionerna.Bostadsutskottets yttrande1990/91:BoU6yBilaga 8Vissa förslag i kompletteringspropositionen avseendebostadsutskottets beredningsområdeTill finansutskottetFinansutskottet beslöt bereda bostadsutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1990/91:150, den s.k.kompletteringspropositionen, jämte motioner i de delar förslageni propositionen och motionerna faller inom utskottetsberedningsområde.De frågor som rör bostadsutskottets beredningsområde och somaktualiserats genom förslag i propositionen är enligt utskottetsbedömning:ändringar avseende investeringsbidraget för bostadsbyggande(bil. I:7),förslag avseende länsbostadsnämnderna, byggforskningen,småhusskadenämnden m.m. (bil. II:10),besparingsmöjligheter inom länsstyrelserna m.m. (bil.