bet · GE01AU13 · 1991-04-25 00:00:00 — beträffande branschmässig avgränsning av nedsättningen avsocialavgifteratt avslår motionerna 1990/91:A446 yrkande 1,1990/91:A451 yrkande 1, 1990/91:A463 yrkande 2, 1990/91:A491yrkande 18, 1990/91:A492 yrkande 2 och 1990/91:A496 yrkande 3,res. 8 (m, fp, c)9. beträffande avgiftsnedsättningen och EG-samarbetetatt avslår motion 1990/91:A471 yrkande 1,res. 9 (mp)10. beträffande utredning om kostnader förtelekommunikationatt avslår motion 1990/91:A17 yrkande 3,res. 10 (mp)11. beträffande avskrivning på studielån m.m.att avslår motionerna 1990/91:A479 yrkande 10 och1990/91:A491 yrkande 13,res. 11 (c)12. beträffande regionalpolitiska medel tillunderleverantöreratt avslår motion 1990/91:A22,res. 12 (v)13. beträffande beloppsgränsen för länsstyrelsernasbeslutsrättatt med avslag på motionerna 1990/91:A491 yrkande22 i motsvarande del och 1990/91:A496 yrkande 6 godkänner vadsom förordats i budgetpropositionen om länsstyrelsensbeslutanderätt i ärenden om lokaliseringsbidrag,res. 13 (fp, c)14. beträffande förhöjt lokaliseringsbidragatt avslår motionerna 1990/91:A463 yrkande 4 och1990/91:A496 yrkande 5,res. 14 (fp)Stödområdesindelningen15. beträffande översyn av stödområdesindelningenatt avslår motion 1990/91:A496 yrkande 8,res. 15 (fp, c)16. beträffande begreppet resursområdeatt avslår motionerna 1990/91:A479 yrkande 4 och1990/91:A491 yrkande 5,res. 16 (c)17. beträffande resursområdesindelningenatt avslår motion 1990/91:A479 yrkande 3,18. beträffande inplacering i resursområde C (stödområde 2)av kommunerna (utom församlingarna Glömminge, Algutsrum och Torslunda)att avslår motion 1990/91:A479 yrkande 5,19. beträffande inplacering i stödområde 2 av Gotlandatt avslår motion 1990/91:A502 yrkande 2,20. beträffande inplacering i stödområde 2 av Hallstahammarskommunatt avslår motion 1990/91:A401,res. 17 (c) delvis21. beträffande inplacering i stödområde av Hallstahammarskommunatt avslår motion 1990/91:A484,22. beträffande inplacering i stödområde 1 av Hälleforskommunatt avslår motion 1990/91:A423 yrkande 1,23. beträffande inplacering i stödområde 2 av Hedemorakommunatt avslår motionerna 1990/91:A417 och1990/91:A441,res. 17 (c) delvis24. beträffande inplacering i stödområde 1 av kommunatt avslår motion 1990/91:A412 yrkande 3,25. beträffande inplacering i stödområde 1 av (övre delen)att avslår motion 1990/91:A491 yrkande 6 imotsvarande del,res. 17 (c) delvis26. beträffande inplacering i stödområde 1 av Örnsköldsvikskommun (kyrkobokföringsdistrikt)att avslår motion 1990/91:A491 yrkande 6 imotsvarande del,res. 17 (c) delvis27. beträffande inplacering i stödområde 1 av Sollefteåkommun (, , och församlingar)att avslår motion 1990/91:A491 yrkande 6 imotsvarande del,res. 17 (c) delvis28. beträffande inplacering i stödområde 1 av hela (med undantag av tätort)att avslår motion 1990/91:A470,29. beträffande inplacering i stödområde 1 av Östersundskommun (Häggenås och församlingar)att avslår motion 1990/91:A446 yrkande 5,30. beträffande inplacering i stödområde 1 av hela Krokomskommunatt avslår motion 1990/91:A446 yrkande 4,31. beträffande inplacering i stödområde 1 av Åre kommunatt avslår motion 1990/91:A446 yrkande 3,32. beträffande inplacering i stödområde 1 av Bräckekommunatt avslår motionerna 1990/91:A445, 1990/91:A446yrkande 2, 1990/91:A456 och 1990/91:A491 yrkande 6 i motsvarandedel,res. 17 (c) delvis33. beträffande inplacering i stödområde 1 av ,, och kommuner samt kommun(Fällfors, och )att avslår motionerna 1990/91:A463 yrkande 3 och1990/91:A491 yrkande 6 i motsvarande del,res. 17 (c) delvis34. beträffande inplacering i stödområde 1 av kommun(Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt)att avslår motionerna 1990/91:A405 i motsvarandedel, 1990/91:A491 yrkande 6 i motsvarande del och 1990/91:A501yrkande 1 i motsvarande del,res. 17 (c) delvisres. 18 (v) delvis35. beträffande inplacering i stödområde 1 av Bodens kommun(Edefors, )att avslår motion 1990/91:A501 yrkande 1 imotsvarande del,res. 18 (v) delvis36. beträffande inplacering i stödområde 1 av Älvsbynskommunatt avslår motionerna 1990/91:A405 i motsvarandedel, 1990/91:A407, 1990/91:A491 yrkande 6 i motsvarande del och1990/91:A501 yrkande 1 i motsvarande del,res. 17 (c) delvisres. 18 (v) delvisUtvecklingsinsatser i glesbygd och på landsbygd37. beträffande högsta belopp för avskrivningslån och bidragtill uthyrningsstugoratt avslår motion 1990/91:A491 yrkande 16,res. 19 (c)38. beträffande högsta belopp för bidrag till kommersiellserviceatt avslår motion 1990/91:A489 yrkande 4,res. 20 (v)39. beträffande glesbygdsstöd till immateriellainvesteringar m.m.att avslår motionerna 1990/91:A427 och1990/91:A434,40. beträffande utredning om lokala servicekontoratt avslår motion 1990/91:A402,41. beträffande utredning om postverkets service iglesbygdatt avslår motion 1990/91:A489 yrkande 10,res. 21 (v)42. beträffande stöd till kommersiell serviceatt avslår motion 1990/91:A473,43. beträffande nya former för service i glesbygdatt avslår motion 1990/91:A496 yrkande 9,res. 22 (fp)44. beträffande förslag om program för landsbygdspolitikenunder 90-taletatt avslår motion 1990/91:A455 yrkande 1,res. 23 (mp)45. beträffande försök med decentraliserat glesbygdsstödm.m.att avslår motion 1990/91:A457,res. 24 (mp)46. beträffande insatser för landsbygdsutvecklingatt avslår motion 1990/91:A505 yrkande 1,47. beträffande regionalpolitiska insatser i vissa områdenatt avslår motion 1990/91:A496 yrkande 11,res. 25 (fp)48. beträffande för äldre i glesbygdatt avslår motion 1990/91:A489 yrkande 11,res. 26 (v, mp)49. beträffande tillvaratagande av vissa gruppershantverkskunskaperatt avslår motion 1990/91:A414,res. 27 (mp)Insatser för kvinnor i glesbygd och på landsbygd50. beträffande insatser för kvinnor i glesbygdatt avslår motionerna 1990/91:A409, 1990/91:A449,1990/91:A463 yrkande 1, 1990/91:A472 och 1990/91:A501 yrkande 4,res. 28 (fp, v, mp)51. beträffande inrättande av resurscentrum för kvinnor iBergslagenatt avslår motion 1990/91:A415,52. beträffande kvinnoforskningatt avslår motion 1990/91:A489 yrkande 6,res. 29 (v)53. beträffande ungdomars livsmiljö på landsbygdenatt avslår motion 1990/91:A489 yrkande 9,res. 30 (v, mp)Anslagsfrågor54. beträffande anslag till lokaliseringsbidrag /92att med bifall till budgetpropositionen imotsvarande del samt med avslag på motionerna 1990/91:A471yrkande 2, 1990/91:A491 yrkandena 14 och 22 i motsvarande deloch 1990/91:A492 yrkandena 8 och 13 till Lokaliseringsbidragm.m. för /92 under tolfte huvudtiteln anvisarett reservationsanslag på ,res. 31 (m) - villk. 32 (c) - villk. 33 (mp)55. beträffande statliga kreditgarantieratt avslår motion 1990/91:A491 yrkande 12,res. 34 (c)56. beträffande anslag till lokaliseringsbidrag /91att med bifall till proposition 1990/91:125bilaga 9 i motsvarande del till Lokaliseringsbidrag m.m. påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /91anvisar ett reservationsanslag på ,57. beträffande Industricentraatt lägger till handlingarna vad som anförts iproposition 1990/91:125 bilaga 9 om avvecklingen av StiftelsenIndustricentra m.m.,58. beträffande anslag till regionala utvecklingsinsatseratt med bifall till budgetpropositionen ochproposition 1990/91:87 i motsvarande delar samt med avslag påmotionerna 1990/91:A471 yrkande 3, 1990/91:A489 yrkandena 2 och5 samt 1990/91:A491 yrkande 15 till Regionalautvecklingsinsatser för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,res. 35 (c) - villk. 13 och 32res. 36 (v)res. 37 (mp) - villk. 3359. beträffande användning av odisponerade medel på anslagetRegionala utvecklingsinsatseratt avslår motion 1990/91:A496 yrkande 7,res. 38 (fp)60. beträffande ökad regionalpolitisk profil åt länsanslagenm.m.att avslår motion 1990/91:A451 yrkande 3,61. beträffande kvotering av medel för kvinnoprojektatt avslår motion 1990/91:A812 yrkande 5,res. 39 (c)62. beträffande Laxfond Vänernatt avslår motion 1990/91:A505 yrkande 2,63. beträffande länsanslaget till länatt avslår motion 1990/91:A464,res. 40 (c) delvis - villk. 3564. beträffande länsanslaget till länatt avslår motionerna 1990/91:A475 yrkande 4 och1990/91:A486,res. 40 (c) delvis - villk. 3565. beträffande länsanslaget till länatt avslår motion 1990/91:A479 yrkande 6,res. 40 (c) delvis - villk. 3566. beträffande länsanslaget till länatt avslår motion 1990/91:A494 yrkande 5,res. 40 (c) delvis - villk. 3567. beträffande anslag till landsbygdsutvecklingatt avslår motionerna 1990/91:A455 yrkande 2 och1990/91:A491 yrkandena 9, 20--21,res. 41 (c)res. 42 (mp)68. beträffande resurser till vuxenutbildningsinsatseratt avslår motion 1990/91:A479 yrkande 9,69. beträffande anslag till kreditgarantier tillglesbygdsföretag m.m.att med bifall till budgetpropositionen imotsvarande deldels medger att statlig kreditgaranti för lån tillföretag i glesbygder och för lån till kommersiell service fårbeviljas i sådan omfattning att det sammanlagda beloppet förutestående garantier som beslutats efter uppgårtill högst 220000000kr.,dels till Täckande av förluster på grund avkreditgarantier till företag i glesbygder m.m. för budgetåret1991/92 under tolfte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på1 ,70. beträffande anslag för nedsatta socialavgifteratt med bifall till budgetpropositionen imotsvarande del samt med avslag på motionerna 1990/91:A491yrkande 17, 1990/91:A492 yrkande 10 och 1990/91:A496 yrkande 4till Ersättning för nedsättning av socialavgifter /92 under tolfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på 250000000kr.,res. 43 (m, fp) - villk. 44 (c) - villk. 871. beträffande anslag till sysselsättningsbidragatt med bifall till budgetpropositionen imotsvarande del samt med avslag på motionerna 1990/91:A471yrkande 4 och 1990/91:A492 yrkande 11 tillSysselsättningsbidrag för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 250000000kr.,res. 45 (m) - villk. 46 (mp)- villk. 3372. beträffande anordningsbidrag till daghem och fritidshemi glesbygderatt avslår motion 1990/91:A489 yrkande 8 imotsvarande del,res. 47 (v)73. beträffande anslag till infrastrukturåtgärderatt med bifall till budgetpropositionen imotsvarande del samt med avslag på motionerna 1990/91:A430,1990/91:A489 yrkande 8 i motsvarande del, 1990/91:A491 yrkande19 och 1990/91:A492 yrkande 9 till Särskilda regionalpolitiskainfrastrukturåtgärder m.m. för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,res. 48 (m)res. 49 (v) - villk. 4774. beträffande utbyggnad av avslår motion 1990/91:A494 yrkande 1,75. beträffande statliga anslag till Bergslagskommuneratt avslår motion 1990/91:A476,76. beträffande avveckling av glesbygdsdelegationenatt avslår motion 1990/91:A492 yrkande 7,res. 50 (m)77. beträffande anslag till glesbygdsdelegationenatt med bifall till budgetpropositionen imotsvarande del samt med avslag på motionerna 1990/91:A455yrkande 3, 1990/91:A483, 1990/91:A492 yrkande 12 och1990/91:A496 yrkande 10 till Glesbygdsdelegationen /92 under tolfte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på 16200000kr.,res. 51 (m) - villk. 52 (fp)res. 53 (c)78. beträffande namnändring för glesbygdsdelegationenatt avslår motion 1990/91:A444,79. beträffande anslag till ERUatt med bifall till budgetpropositionen imotsvarande del till Expertgruppen för forskning om regionalutveckling (ERU) för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,80. beträffande anslag till Västnordenfondenatt med bifall till budgetpropositionen imotsvarande del till Kapitaltillskott till en utvecklingsfondför Västnorden för /92 under tolfte huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag på ,Regionalpolitiska insatser i regioner och län81. beträffande åtgärder i Skånelänenatt avslår motionerna 1990/91:A16, 1990/91:A19,1990/91:A418, 1990/91:A448 yrkande 1, 1990/91:A477,1990/91:A478, 1990/91:A480, 1990/91:A495 yrkandena 1 och 3 samt1990/91:A498,82. beträffande begränsning av byggandet i västra avslår motion 1990/91:A448 yrkande 2,res. 54 (mp)83. beträffande åtgärder i sydöstra avslår motionerna 1990/91:A403, 1990/91:A428,1990/91:A435, 1990/91:A437, 1990/91:A450, 1990/91:A460,1990/91:A475 yrkandena 1--3, 1990/91:A479 yrkandena 1, 2 och 7,1990/91:A481 och 1990/91:A482,res. 55 (c) - villk. 35 och 41res. 56 (v)84. beträffande åtgärder i och , Älvsborgssamt länatt avslår motionerna 1990/91:A411, 1990/91:A419,1990/91:A447, 1990/91:A459, 1990/91:A466, 1990/91:A474 och1990/91:A499 yrkande 1,res. 57 (c) - villk. 35 och 4185. beträffande åtgärder i och Stockholmslänatt avslår motionerna 1990/91:A413, 1990/91:A422,1990/91:A432, 1990/91:A497, 1990/91:A500 och 1990/91:A504,86. beträffande åtgärder i Bergslagslänen ()att avslår motionerna 1990/91:A18, 1990/91:A451yrkande 2, 1990/91:A454, 1990/91:A458, 1990/91:A462 och1990/91:A490,res. 58 (c) - villk. 35 och 41res. 59 (v)87. beträffande åtgärder i Bergslagslänen (län)att avslår motionerna 1990/91:A20, 1990/91:A416,1990/91:A423 yrkande 2, 1990/91:A436 yrkande 1, 1990/91:A440 och1990/91:A503,res. 60 (v)88. beträffande åtgärder i Bergslagslänen (Västmanlandslän)att avslår motionerna 1990/91:A461 och1990/91:A469,res. 61 (c) - villk. 35 och 41res. 62 (v)89. beträffande åtgärder i Bergslagslänen (Kopparbergslän)att avslår motion 1990/91:A421,90. beträffande åtgärder i Bergslagslänen ()att avslår motionerna 1990/91:A420, 1990/91:A426,1990/91:A452, 1990/91:A487 och 1990/91:A494 yrkandena 2--3 och6,res. 63 (c) - villk. 35 och 41res. 64 (v)91. beträffande åtgärder i länatt avslår motionerna 1990/91:A412 yrkandena 1--2,1990/91:A433, 1990/91:A442 och 1990/91:A488,res. 65 (c) - villk. 35 och 4192. beträffande åtgärder i länatt avslår motionerna 1990/91:A406, 1990/91:A408,1990/91:A429, 1990/91:A431, 1990/91:A468 och 1990/91:A501yrkande 2.res. 66 (v)den 25 april 1991På arbetsmarknadsutskottets vägnarLars UlanderNärvarande: (), (), KjellNilsson (s), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), EivorHusing (s), () och (). Regionalpolitikens allmänna inriktning (mom. 1)(), (m), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 25 sombörjar med "Utskottet vill" och på s. 26 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse:InledningRegionalpolitiken skall öka den enskildes möjligheter attfritt kunna välja arbete och bostadsort. Den skall åstadkomma enmer likvärdig ekonomisk, social och kulturell standard förlandets olika delar.De regionalpolitiska problemen är komplicerade i dag.Problemen präglas av att man har svårt att såväl skapa ochbehålla arbetstillfällen som att attrahera arbetskraft tillvissa av de arbetsuppgifter som finns.Det faktum att de regionalpolitiska problemen nu är mersammansatta -- att de innefattar både brist på arbetstillfällenoch i viss mån brist på arbetskraft -- understryker behovet aven ändring av politiken från att handla om"lokaliseringspolitik" till att handla om"mobiliseringspolitik". Målet för politiken måste vara att skapamiljöer som kan stimulera kreativitet, enskilda initiativ ochlokal mobilisering av resurser.Betydelsen av infrastrukturVissa forskare hävdar att det finns en "kritisk massa", enviss storlek, som krävs för att en miljö skall vara kreativ.Detta är en av utgångspunkterna för dem som knyter kreativitetentill den stora staden. Emellertid finns exempel på nyskapandeoch kreativa miljöer även utanför de större städerna.Kreativiteten i dessa fall kan antas bygga bl.a. på de normersom återfinns på den mindre orten. En viss "anda" som stimuleraregna initiativ och eget företagande är förhärskande. En sådan"anda" kan inte kommenderas fram; den måste växa framunderifrån.Staten och andra organ kan emellertid underlätta dess framväxtgenom att skapa gynnsamma förutsättningar för en sådan "anda". Idet sammanhanget blir bl.a. utbildningsväsendet och annaninfrastruktur av central betydelse. Viktiga grundelement i enkreativ miljö är nämligen tillgång till kunskaper och godakommunikationer.Regionalpolitiken måste i högre grad än tidigare inrikta sigmot mindre företag. Närheten till kunskapscentra är nödvändigför att företagsamheten skall kunna rekrytera personal,vidareutbilda den och följa den tekniska utvecklingen. Dettainnebär att inte minst de regionala högskolorna är viktiga. Ennärhet till kunskapscentra betyder också att färre ungdomartvingas flytta från hemlänet för att få utbildning. Ettmångsidigt näringsliv medför både minskad känslighet förkonjunktursvängningar och större möjligheter att lösa"medföljandeproblematiken".Den ekonomiska och tekniska utvecklingen kommer att ske i enallt snabbare takt och internationaliseras. Det är i ett sådantläge en styrka för ett litet land som , att upprätthållamångfald och flexibilitet vad gäller miljöer för nytänkande.Alltför kraftig koncentration riskerar att leda till sårbarhet.Med den politik som utskottet förordar nås en "riskspridning"som kan vara till gagn för riket som helhet.Det finns emellertid verksamheter som är beroende av de storautbildningsinstitutioner och de speciella kontaktytor som hörstäderna till. Regionalpolitiken måste därför innebära att vislår vakt om den typ av utvecklingscentra som våra större städerutgör. bör understrykas att en överhettning istorstäderna inte är bra. Den leder till trängsel ochmiljöproblem. En politik som ökar möjligheterna att finnasysselsättning och bedriva verksamhet utanför storstäderna ärdärför till fördel också för storstadsområdena.Det nu sagda innebär att det inte finns någon anledning attgenerellt utmåla en kraftig motsättning mellan de störrestäderna och andra delar av landet.Betydelsen av andra politikområdenUtskottet vill i detta sammanhang understryka attregionalpolitiken i snäv bemärkelse inte ensam kan lösaregionala problem. Flera politikområden har stor betydelse förutvecklingen. Det innebär enligt utskottets mening att politikenpå en rad områden måste ändras.Det måste skapas bättre förutsättningar för en positivutveckling i hela . En grundläggande betydelse förregional utveckling har marknadsekonomin. Om näringslivet skallkunna utvecklas positivt krävs ett gott näringslivsklimat.Villkoren för den fria företagsamheten måste därför förbättras.En tryggad energiförsörjning och ett minskat skattetryck ärnödvändiga inslag i en politik för att hela skall leva.Som ovan sagts är infrastrukturen, såsom tillgång till godutbildning, viktiga inslag liksom bra kommunikationer. Ettmedlemskap i kommer att få positiva effekter för hela landet.Särskilda regionalpolitiska insatserUtskottet anser emellertid att de regionala balansproblemen ärsådana att det fortsättningsvis krävs särskilda satsningar avolika slag för att minska obalansen mellan olika regioner.Vid sidan av insatser som syftar till att skapa sådanafysiska, sociala och kulturella miljöer att kreativitet ochnyskapande stimuleras krävs enligt utskottets mening en politikför att möta snabbt uppdykande och lokala kriser. Den svenskanäringsstrukturen och etableringsmönstren inom näringslivethar lett till att många orter domineras av ett eller ett fåtalföretag. Detta medför en sårbarhet, som kan innebära att helaorters existens står på spel vid snabba förändringar. I sådanasituationer måste staten vara beredd att snabbt ingripa. Mycketav den "paketpolitik" som bedrivits haremellertid inte avgränsats till akutåtgärder mot sådanaplötsligt uppkomna problem. I fortsättningen bör regeringen sökaformer för det regionalpolitiska utvecklingsarbetet som medgeratt en större del av insatserna kan ske mer kontinuerligt.Därmed skapas bättre möjligheter för långsiktighet i arbetet.Betydelsen av ett svenskt medlemskap i ett framtida kommer det att finnas många kraftcentra.Vilka områden det blir avgörs av de olika förutsättningarna förutveckling i regionerna. Det kan gälla naturliga såväl sompolitiska förutsättningar. Det finns goda möjligheter för fleraregioner i att tillsammans med regioner på andra sidannationsgränsen bli sådana kraftcentra.För kommer alltid att utgöra den heltdominerande handelspartnern. och svenska företag kommerdärför att påverkas av utvecklingen i EG oavsett om Sverigekommer med eller ej. Det är av den anledningen givetvis enfördel om kommer med så att konkurrensen kan ske på likavillkor.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna A492 (m) ochA496 (fp) i aktuella delar anfört bör ges regeringen till känna.Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande regionalpolitikens allmänna inriktningatt med anledning av motionerna 1990/91:A492yrkandena 1 och 3 och 1990/91:A496 yrkandena 1 och 2 samt medavslag på motionerna 1990/91:A17 yrkandena 1 och 2,1990/91:A410, 1990/91:A436 yrkandena 2--3, 1990/91:A443,1990/91:A465, 1990/91:A485, 1990/91:A489 yrkandena 1 och 3,1990/91:A491 yrkandena 1--4 och 10--11 samt 1990/91:A502 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Regionalpolitikens allmänna inriktning (mom.1)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 25 sombörjar med "Utskottet vill" och på s. 26 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse:InledningEn god ekonomisk utveckling och förbättrad tillväxt kräverregional balans. Ett viktigt mål för den ekonomiska politiken ären god regional balans. För att nå målet att hela skallutvecklas krävs att flera politiska områden samordnas.Den förda ekonomiska politiken och näringspolitiken harallvarligt försämrat den regionala och inomregionala balansen.Den förda koncentrationspolitiken orsakade arbetskraftsbrist ochen stark löneglidning i framför allt storstadsregioner. Dennaöverhettning i ekonomin förbyts nu allt snabbare i en "hemlagad"lågkonjunktur med lågt kapacitetsutnyttjande.Den regionala problembildenMånga kommuner har förlorat en mycket stor del avsin befolkning genom utflyttning. Femton kommuner har minskatsin folkmängd med . Utflyttningen har letttill starkt sjunkande ungdomsandelar medan andelen pensioneradei många fall nära nog har fördubblats.I likhet med anser utskottet att denna negativautveckling måste hejdas. Det krävs inte bara stopp förutflyttningen utan även en inflyttning till de områden som haftvikande befolkningssiffror. En förutsättning för en sådanutveckling är en breddning av arbetsmarknaden och fler jobb.I de folkrika regionerna får de boende betala ett högt pris iform av trafikstockningar, hälsofarliga luftföroreningar, högaboendekostnader samt hotade grönområden. I utflyttningsområdenadäremot hotas serviceunderlaget och basinvesteringarnautnyttjas dåligt.Kapitalströmmarna går i riktning mot storstadsområdena. Därmedhämmas andra regioners möjligheter till en positiv utveckling.Politiken måste inriktas på en rättvisare ekonomisk fördelningav resurserna över landet.Regional och inomregional balans, ett övergripande politisktmålRegional balans förutsätter att statsmakterna vid beslut inomalla samhällssektorer beaktar vad målet regional balans kräver.Samhällets insatser måste samordnas så att en positiv regionalutveckling främjas. Den mest positiva utvecklingen avsamhällsekonomin erhålls om mänskligt kunnande,samhällsinvesteringar och råvarutillgångar tas till vara i helalandet.Det är med denna utgångspunkt nödvändigt med en helhetssyn påoch samordning av alla politikområden. Samordnade åtgärder äravgörande för möjligheterna att få till stånd en levandelandsbygd, fungerande mellanorter och en balanseradstorstadsutveckling. Målet måste vara att skapa förutsättningarför fungerande regioner. Detta förutsätter en decentralistiskhelhetssyn.Geografiskt bör begreppet "region" vara liktydigt med delokala arbetsmarknaderna. Den geografiskastödområdesavgränsningen måste utgöras av kommuner eller i vissafall del av ytvida kommuner. Utformningen av detregionalpolitiska stödet måste anpassas därefter. Därutövertillkommer över hela landet behovet av riktade insatser förlandsbygdsutveckling.Skattereformens negativa effekter för den regionala balansenDen genomdrivna finansieringen av skattereformen är på flerapunkter klart negativ för den regionala balansen.