bet · GE01NU21 · 1991-02-19 00:00:00 — 1990/91NU21ÄrendetRiksdagen beslutade att anslå medel för statens medverkan ifinansieringen av ett flygplansprojekt vid . Som kompensation fördenna medverkan har staten fått rätt till royalty på intäkterna frånförsäljningen av flygplanet. I detta betänkande behandlas två motionsyrkanden(m) -- varav ett väcktes i anslutning till nämnda riksdagsärende -- ommöjligheten för privata intressenter att medverka i finansiering på motsvarandesätt. Inhämtade uppgifter och remissynpunkter tyder på att det är möjligt för enprivat intressent att lämna bidrag till ett projekt hos ett annat företag moten rätt till royalty på intäkterna av projektet och därvid erhållaskattemässigt avdrag för värdeminskningen på den anskaffade rättigheten.Utskottet anser med hänsyn härtill att något initiativ av i sakeninte är påkallat och avstyrker de två aktuella motionsyrkandena (m). Dessaföljs upp i en reservation (m, fp, c, mp). Där begärs att en utredning skalltillsättas med uppgift att lämna förslag till kompletteringar i lagstiftningensom undanröjer osäkerheten om rättsläget. De motioner som behandlas här är följande:1989/90:N24 av Per m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet (3) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutredning av möjligheterna för företag att erhålla villkorslån från privataintressenter i enlighet med vad som i motionen anförts.1990/91:N255 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet (10) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omriskkapitalförsörjning.Uppgifter i anslutning till motionernaStatens stöd till Saab-Scanias flygplansprojekt 2000Saab-Scania AB har satt i gång utveckling av ett nytt civilt flygplan, SAAB2000. Detta flygplan avses bli större och snabbare än flygplanet 340, sommed statligt stöd utvecklades . Den totala kostnaden fördet nya flygplansprojektet har beräknats till ca 3800 milj.kr. i 1989 årsprisläge. De första leveranserna planeras kunna äga rum år 1993.På regeringens förslag beslutade att staten skulle medverkai finansieringen av det nya projektet (prop. 1989/90:51, 1989/90:NU18).Riksdagen har anvisat 1200 milj.kr. för detta ändamål. Enligt det avtal somhar upprättats mellan staten och skall staten --1994utbetala sammanlagt lägst 1050 milj.kr. och högst 1200 milj.kr. Staten erhåller rätt till royalty på intäkterna frånförsäljningen av flygplanet och reservdelar till detta. För de 30 förstlevererade flygplanen utgår dock ingen royalty. Royaltyn uppgår till en iavtalet angiven procent av fakturavärdet av levererade flygplan. För försåldareservdelar skall en royalty av fakturavärdet utgå. Rätten tillroyalty upphör vid utgången av år 2014.Storleken på statens royalty har beräknats så att staten och Saab-Scaniaerhåller en likvärdig avkastning på insatt kapital --2009.Med hänvisning till den långa avtalstiden har intagits bestämmelser i avtaletom jämkning av royaltyutbetalningarna. Enligt dessa bestämmelser har bådaparter rätt att påkalla förhandling om en sådan jämkning om resp. partssammanlagda avkastning avsevärt understigit den andrapartens avkastning.I avtalet finns också en bestämmelse om jämkning av avtalet om Saab-Scaniasmöjligheter att fullfölja projektet väsentligen skulle försvåras. I sådant fallhar parterna förklarat sig vara beredda att förhandla om sådana jämkningareller åtgärder, som med hänsyn till det inträffade i möjligaste mån tillgodosersåväl Saab-Scanias behov av jämkning av åtagandena i avtalet som statensbevekelsegrunder för att medverka i finansieringen av projektet.Saab-Scania har i avtalet utfäst sig att förlägga huvuddelen av utvecklingen,konstruktionen samt tillverkningen och monteringen av flygplanet i Sverige.Även vissa andra åtaganden från företagets sida om industriell verksamhet ilandet följer med avtalet.Tidigare lämnade stöd till den civila flygindustrinStaten har tidigare på olika sätt medverkat i finansieringen av civilaflygplansprojekt i . Sålunda beslutade att statenskulle anslå 350 milj.kr. som stöd till för utveckling av ett nytttrafikflygplan i samarbete med det amerikanska företaget . 1979/80:115, NU 1979/80:63). I utbyte skulle staten erhållaroyalty. Utbetalningarna av royalty skulle ursprungligen inträda när 100flygplan hade sålts. Sedan samarbetsavtalet mellan och FairchildIndustries hade upphört beslutade om ändrade villkorför statens rätt till royalty (prop. 1987/88:100 bil. 14, NU 1987/88:18). Dennarätt inträder nu först sedan 300 flygplan har sålts.Riksdagen har också beslutat om liknande stöd till . Åren1979 och 1980 anslogs 138 milj.kr. resp. 160 milj.kr. som stöd till dettaföretag för utveckling och tillverkning av civila flygplansmotorer i samarbetemed amerikanska företag (prop. 1979/80:13, NU 1979/80:6; prop. 1979/80:115, NU1979/80:63).Stöd från Industrifonden och de regionala utvecklingsfondernaFonden för industriellt utvecklingsarbete (Industrifonden) är en statligstiftelse med uppgift att genom riskdelning bidra till långsiktigt ökandelönsamhet och tillväxt i den svenska industrin. Fonden skall hos främst små ochmedelstora företag stödja potentiellt lönsamma men riskbetonade projekt,särskilt sådana som innebär satsningar på avancerad teknik.Stöd från Industrifonden kan lämnas bl.a. i form av bidrag mot royalty.Bidraget utbetalas normalt i ett antal delposter i takt med projektetsutveckling. Som kompensation får Industrifonden royalty på intäkterna frånprojektet.De regionala utvecklingsfonderna bedriver finansieringsverksamhet med stöd avförordningen (1987:894) om statlig finansiering genom regional utvecklingsfond.Fonderna kan finansiera utvecklingsprojekt bl.a. genom s.k. utvecklingskapital,som kan lämnas antingen som medelstillskott eller som villkorligt lån.Återbetalning av medelstillskott kan lämnas genom en engångsavgift eller i formav royalty eller annan löpande avgift.Beskattningen av statliga stödOfta föranleder statligt stöd till näringsidkare inte någon beskattning. Detgäller t.ex. i fråga om återbetalningspliktiga lån, vid garantiåtaganden ellervid insats av ägarkapital. Ett mottaget lånebelopp utgör sålunda inteskattepliktig inkomst, och återbetalning av en kapitalskuld är inte enavdragsgill kostnad.Stöd som har karaktär av bidrag är normalt skattepliktiga. Under lång tidsaknades uttryckliga bestämmelser om denna beskattning. infördes ikommunalskattelagen (1928:370) regler om beskattning av statsbidrag (prop.1973:190, SkU 1973:71). Dessa regler utgjorde i huvudsak ett lagfästande av deprinciper för beskattningen av statsbidrag till näringsidkare som tidigare hadeutvecklats i praxis. beslutade om vissa ändrade regler förbeskattningen av statliga bidrag till företag (prop. 1982/83:94, SkU1982/83:44). I huvudsak behölls dock reglerna oförändrade. Beteckningenstatsbidrag ersattes emellertid med beteckningen näringsbidrag. För attgränsdragningen mellan bidrag och lån skulle klarläggas infördes vidare enuttrycklig definition av begreppet näringsbidrag.I den proposition som låg till grund lagändringar togföredragande statsrådet, finansminister , upp frågan omredovisningen och beskattningen av statliga bidrag som är kombinerade med enrätt för staten att erhålla royalty på intäkterna av ett visst projekt. Ipropositionen (prop. 1982/83:94 s. 44) exemplifierades denna stödform med destöd -- beskrivna i det föregående (s. 3) -- som staten hade lämnat tillSaab-Scania och Flygmotor . Det konstaterades ipropositionen att stöden hade behandlats olika i bolagens årsredovisningartrots att avtalsvillkoren var i stort sett desamma. Flygmotor haderedovisat det mottagna stödet som en skuld, medan hade intäktsförtbeloppen i takt med att kostnader hade lagts ned på projektet. Enligtfinansministern borde den aktuella avtalstypen ses som en kommersielltransaktion varigenom staten förvärvar en rätt till inkomster avseende framtidaförsäljningar -- avkastningsrätt. Det statliga stödet utgör en skattepliktiginkomst för företaget, och de belopp i form av royalty som senare kan komma attbetalas till staten är avdragsgilla för företaget.Det angavs i propositionen att staten torde vara berättigad till avdrag förvärdeminskning på de förvärvade rättigheterna enligt bestämmelserna ikommunalskattelagen (numera punkt 16 av anvisningarna till 23 §). Dettapåpekande saknar betydelse för staten, som inte är skattskyldig för erhållnaintäkter. Någon särskild lagstiftning för den nu aktuella stödformen behövdesinte, ansåg statsrådet.Anvisningar från bokföringsnämndenBokföringsnämnden har till uppgift att främja utvecklingen av godredovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Nämndenutarbetar allmänna råd inom sitt ansvarsområde.I skilda sammanhang har bokföringsnämnden haft anledning att ta ställningtill hur olika finansiella tillskott från det allmännas sida skall redovisas.Nämnden har i ett uttalande (BFN U 88:13) behandlat fråganhuruvida lämnade statliga bidrag -- t.ex. från Industrifonden och de regionalautvecklingsfonderna -- med rätt till royalty bör intäktsföras eller skuldförashos mottagaren.Nämnden konstaterar i sitt uttalande att två principiellt olika synsätt ärtänkbara. Enligt det ena kan någon realiserad intäkt inte anses föreligga redandå medlen mottas eftersom tillskottet är tänkt att återbetalas. Enligt detandra synsättet jämförs dessa tillskott med upplåtelse av patent m.m. motperiodiska betalningar som är knutna till framtida försäljning ellerproduktion. I detta fall, framhåller nämnden, föreligger enligt godredovisningssed ingen skyldighet att skuldföra gjorda åtaganden.Bokföringsnämnden anser att övervägande skäl talar för det sistnämnda synsättetoch rekommenderar sålunda att bidraget intäktsförs. Bidraget kan intäktsföras isin helhet när det mottas eller -- beroende på villkoren -- periodiseras så attintäkten ställs mot de kostnader som tillskottet avser att täcka.Återbetalningen av royalty skall i konsekvens härmed bokföras som en kostnadför företaget. Enligt nämndens rekommendation bör företaget vidare ibalansräkningen ange omfattningen av företagets förpliktelser enligtroyaltyavtalet.RemissyttrandenPå begäran har bokföringsnämnden och avgivit yttranden överdet aktuella yrkandet i motion 1989/90:N24 (m).Bokföringsnämnden hänvisar inledningsvis till sitt uttalande (BFN U88:13) om redovisningen av statliga bidrag mot royalty, vilket har refererats idet föregående. Uttalandet kan enligt nämnden ses som ett uttryck för principenatt reserveringar för framtida utgifter bör göras först när det med rimlig gradav säkerhet kan bedömas hur stora utgifterna kommer att bli. Det mottagandeföretaget skall alltså bokföra bidraget som en intäkt. Det företag som erläggerbidraget bör enligt nämnden i konsekvens härmed kostnadsföra bidraget och lämnaupplysningar om detta i en not i balansräkningen.Det ankommer inte på bokföringsnämnden att uttala sig om de bolagsrättsligaeller skatterättsliga aspekterna på den i motionen väckta frågan huruvida detär möjligt för privata företag att på motsvarande sätt medverka ifinansieringen av ett projekt hos ett annat företag. Enligt nämnden synes dockvarken den bolagsrättsliga eller den skatterättsliga lagstiftningen utgöranågot hinder mot ett avtal av sådant slag.Riksskatteverket har i ett första yttrande redovisat den skattemässigabehandlingen av villkorslån och andra lån. har verket inkommit med ettkompletterande yttrande. I detta har åberopats de här tidigare refereradeuttalandena i proposition 1982/83:94 om avkastningsrätter. Enligt verket tyderinget på att bedömningen i propositionen skulle vara begränsad till att avsestaten som finansiär. Därför torde, sägs det i yttrandet, även privataintressenter som förvärvar en avkastningsrätt vara berättigade till avdrag förvärdeminskning på anskaffningskostnaden för en sådan rättighet.Riksskatteverket betonar dock att rättsläget för behandlingen avavkastningsrätter är oklart. beslutade att anslå 1200 milj.kr. för statens medverkan ifinansieringen av ett nytt flygplansprojekt vid , 2000.Samtidigt har staten fått en tidsbegränsad (t.o.m. ) rätt till royaltypå intäkterna från försäljningen av flygplanet. I motion 1989/90:N24 (m), somväcktes med anledning av regeringens förslag i frågan (prop. 1989/90:51),begärs att en utredning skall tillsättas med uppgift att utreda möjligheten förföretag att erhålla en motsvarande finansiering från en privat intressent. Medgällande lagstiftning är detta inte möjligt, hävdar motionärerna. Ett yrkandeav liknande innebörd har framställts i motion 1990/91:N255 (m), som har väcktsunder allmänna motionstiden . Från olika politiska partier har underallmänna motionstiden också väckts andra motioner om företagensriskkapitalförsörjning, av vilka vissa har hänvisats till näringsutskottet.Dessa motioner avser utskottet att behandla i ett betänkande (1990/91:NU35) omnäringspolitik, vilket avlämnas senare under våren 1991.Stöd från Industrifonden och de regionala utvecklingsfonderna kan lämnasbl.a. i form av bidrag mot rätt till royalty på intäkterna från det aktuellaprojektet. En väsentlig fråga härvidlag är om bidraget skall intäktsföras ellerskuldföras hos mottagaren. Enligt anvisningar från bokföringsnämnden skall, somtidigare har redovisats (s. 5), bidraget intäktsföras. Nämnden jämför ettsådant bidrag med upplåtelse av patent mot periodiska betalningar som är knutnatill framtida försäljning eller produktion. I sådant fall föreligger enligt godredovisningssed ingen skyldighet att skuldföra gjorda åtaganden. För företagetkan det i vissa fall vara av avgörande betydelse att det inte behöver skuldförabidraget.Den aktuella stödformen, bidrag mot royalty, berörs inte i lagstiftningen.Som har redogjorts för i det föregående (s. 4) tog emellertid finansministerKjell-Olof upp frågan om redovisningen och beskattningen av sådant bidragfrån staten i en proposition som avlämnades (prop. 1982/83:94 s. 44).Han menade att denna avtalstyp borde ses som en kommersiell transaktionvarigenom staten förvärvar en rätt till inkomster avseende framtidaförsäljningar -- avkastningsrätt. Det statliga stödet utgör med detta synsätten skattepliktig inkomst för företaget, och de belopp i form av royalty somsenare kan komma att betalas till staten är avdragsgilla kostnader förföretaget.I anslutning därtill uttalade finansministern att staten torde varaberättigad till avdrag för värdeminskning på de förvärvade rättigheterna enligtbestämmelserna i kommunalskattelagen (1928:370). Enligt numera punkt 16 avanvisningarna till 23 § kommunalskattelagen har skattskyldig rätt till avdragför värdeminskning på anskaffad patenträtt eller liknande tidsbegränsadrättighet. Finansministerns påpekande saknar betydelse för staten, som inte ärskattskyldig för erhållna intäkter. Det uttalas inte i propositionen attfinansministerns bedömning är begränsad till fall när staten lämnar bidraget.Tvärtom sägs att bedömningen är ett uttryck för vad som är gällande rätt när"stöd av staten eller någon annan" ställs till ett företags förfogande.Bokföringsnämnden och har på begäran avgett yttranden ifrågan. erinrar om sina anvisningar beträffande den aktuellastödformen, vilka alltså innebär att bidraget skall intäktsföras hosmottagaren. I konsekvens härmed, anför nämnden, borde det företag som erläggerbidraget kostnadsföra detta. Enligt bokföringsnämnden synes varken denbolagsrättsliga eller den skatterättsliga lagstiftningen utgöra något hindermot att en privat intressent medverkar i finansieringen av ett projekt hos ettannat företag.Riksskatteverket hänvisar till finansminister bedömning omden skattemässiga behandlingen av avkastningsrätter och anför att en privatintressent torde vara berättigad till skattemässigt avdrag för värdeminskningenpå en sådan anskaffad rättighet. Verket betonar dock att rättsläget på områdetär oklart.Den föregående redovisningen tyder sålunda på att det är möjligt för enprivat intressent att lämna bidrag till ett projekt hos ett annat företag moten rätt till royalty på intäkterna av projektet och därvid erhållaskattemässigt avdrag för värdeminskningen på den anskaffade rättigheten. Enförutsättning för detta synes vara att givaren tar en affärsmässig risk med sinmedverkan i finansieringen av projektet. Vidare måste rätten till royalty varatidsbegränsad.För att berörda parter i förväg skall få full klarhet i frågan torde det krävasatt de i ett konkret ärende begär förhandsbesked hos nämndför rättsärenden, rättsnämnden.Med hänsyn till det sagda anser utskottet att något initiativ av isaken inte är påkallat. De aktuella yrkandena i motionerna 1989/90:N24 (m) och1990/91:N255 (m) avstyrks därför. Utskottet hemställerbeträffande bidrag mot royaltyatt avslår motion 1989/90:N24 yrkande 3 och motion 1990/91:N255yrkande 10.res. (m, fp, c, mp)den 19 februari 1991På näringsutskottets vägnarLennart PetterssonNärvarande: (), (fp), (), (), (), Bo Finnkvist (s),(),(), (), (),(), (), (),(), (), () ochHåkan (). (fp), (), (), (), (), (), () och HåkanHansson (c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjar med "Medhänsyn" och slutar med "avstyrks därför" bort ha följande lydelse:För berörda parter som står i begrepp att träffa avtal om bidrag mot royaltyför ett aktuellt projekt måste det vara otillfredsställande att frågan ombidragets skattemässiga behandling inte kan avgöras förrän , rättsnämnden, har prövat ärendet. En sådan prövning kandra ut , särskilt med hänsyn till att -- såsom harpåpekat -- rättsläget på området är oklart. Utskottet tillstyrker därför kraveni motionerna 1989/90:N24 (m) och 1990/91:N255 (m) på att en utredning skalltillsättas med uppgift att lämna förslag till kompletteringar i lagstiftningensom undanröjer osäkerheten om rättsläget. Regeringen bör dra försorg om att ensådan utredning tillkallas.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:beträffande bidrag mot royaltyatt med bifall till motion 1989/90:N24 yrkande 3 och motion1990/91:N255 yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.