bet · GF01JoU11 · 1991-12-17 00:00:00 — Forskning och försök rörande alternativ till burhållninginom äggproduktionen I betänkandet behandlas regeringens skrivelse 1991/92:68 ompågående försök rörande alternativ till burhållning av värphönsjämte en motion. Utskottet föreslår att lämnar utanerinran vad regeringen anfört i skrivelsen och avstyrkermotionen.SkrivelsenI skrivelsen har regeringen () berettriksdagen tillfälle att ta del av en redogörelse för pågåendeförsök rörande alternativ till burhållning av värphöns inomäggproduktionen.InledningI sitt betänkande 1990/91:JoU18 förordade jordbruksutskottet-- utöver den tidigare beslutade kontrollstationen år1993 --en lägesavstämning för pågående försök medalternativa produktionsmetoder inom äggproduktionen och ansågatt regeringen borde lämna en redovisning härav. Riksdagenbeslutade i enlighet med utskottets hemställan (rskr.137).Redovisning av pågående försökm.m.Sveriges lantbruksuniversitetInstitutionen för husdjurens utfodring och vård inleddeförsök med alternativ till burhållning av värphöns budgetåret1987/88. Försöken är i huvudsak inriktade på att kartlägga olikaproblem och att utveckla både detaljlösningar och övergripandelösningar på dessa. Tre projekt pågår parallellt påförsöksstationen Funbo-Lövsta. Ett projekt bedrivs sedanmars1988 på gården Marielund och är ett fältförsök iavdelningens regi. Institutionen studerar ett modifieratschweiziskt system med 4600 lösgående höns uppdelade på fyraavdelningar. Det s.k. startade i september 1988.I detta projekt sker en utveckling i mindre skala av delsMarielundssystemet, dels av Lövstasystemet med 230--470 djur pergrupp. I det s.k. studeras olikasmågruppssystem, t.ex. minivoljärer för 15 djur.I sin summering av framkomna resultat angerinstitutionen att det har varit möjligt att förbättra systemen iflera avseenden jämfört med för 3,5år sedan. Det gäller t.ex.utformningen av reden och sittpinnar, sänkning av frekvensengolvägg och förbättring av äggkvaliteten. Förutom attalternativen till burhållningen ger hönsen ett kraftigt ökatbeteendemönster visar försöken att även skelettstyrkan påverkaspositivt. De problem som har förekommit har framför allt gälltförekomst och behandling av endo- och ektoparasiter, risker föratt medicinering ger restsubstanser i äggen och därmed förloradproduktion samt uppkomst av fotbölder ochbröstbensdeformationer. Höga dödlighetstal på grund avfjäderplockning/hackning/kannibalism har förekommit i vissafall. Arbetsmiljön för personalen är ett problem både i fråga omluftkvalitet och ergonomi.Institutionen planerar att på Marielund studera de långsiktigaeffekterna av en stor alternativ anläggning. Avsikten är attfölja upp nya utformningar av reden, viloplanskonstruktioner,sitt- och anflygningsstänger och djurmaterial. En viktig del avstudierna kommer att utgöras av utvidgade arbetsmiljöstudier somavses bedrivas i samarbete med avser institutionen att genomföra flerstudier av olika vita djurmaterial, och institutionen kommeräven att studera en ny typ av reden. Försöksresultaten hittillshar visat att uppfödningssättet är av avgörande betydelse förtotalresultatet under värpperioden.Tillsammans med vidLunds universitet genomför institutionen en pilotstudie avmöjligheten till biologisk bekämpning av kvalster.Vid institutionen för husdjurshygien bedrivs forskning omsambandet mellan djurmiljö och djurhälsa. Syftet är att kunnaidentifiera sjukdomsutlösande faktorer i miljön och att anvisaförebyggande åtgärder för att åstadkomma en god djurhälsa.Institutionen anger fem problemområden som kräver särskildainsatser parallellt med den grundläggande etologiska forskningensåsom hackning, fjäderätning och kannibalism, kroniskpododermatit, olycksfall där djur fastnar i inredningen samtbröstbensdeformationer.Följande projekt bedrivs inom ramen för forskning och försökom alternativ till burhållning inom äggproduktionen.Undersökningar av sambandet mellan miljö och hälsotillstånd ivärphönsbesättningar med golvhållning.Etologiska studier kring djurens naturliga beteende.Studier av riskfaktorer för utveckling av fotbölder.Golvhållning av höns i s.k. voletagesystem. I den förstaförsöksomgången har hälsoläget allmänt sett varittillfredsställande. Vid hälsokontrollerna har dock konstateratsdålig befjädring, långa klor, bröstbensdeformationer ochhackskador i kammarna i varierande grad.Efter ansökan hos startade år1990 ettförsök liknande det på Stora i en kommersiellvärphönsbesättning. Institutionen genomför en utvärdering avanläggningen från djurhälso- och byggnadsteknik genomför egnaprojekt samt deltar i de projekt som bedrivs vid institutionenför husdjurens utfodring och vård och institutionen förhusdjurshygien. Ett referensmaterial har tagits fram om gaseroch damm i fjäderfästallar. Underlaget är till stor hjälp vidfortsatt forskning när det gäller alternativa system förinhysning av värphöns. Institutionen har utvecklat ett nyttuppfödningssystem för unghöns. Systemet är anpassat till de nyaalternativa systemen för äggproduktion med lösgående höns. Ettprojekt där arbetsmiljön i alternativa värphönsstallar studeraslöper och skall vara avslutat år1993. Sannoliktkrävs nya former av gödselhantering samt vidareutveckling avventilationstekniken. Institutionen planerar att under detkommande verksamhetsåret, om medel tillförs, utarbeta normer förutvärdering av klimat och luftföroreningar i nyainhysningssystem för värphöns. Om medel tillförs avserinstitutionen också att utveckla ett ventilationssystem förutsugning av gödselgaser i system för lösgående värphöns.Statens veterinärmedicinska anstaltStatens veterinärmedicinska anstalt har medverkat i de försökmed alternativa system för värphöns som bedrivs i ochdeltagit i erfarenhetsutbyte med bl.a. . I samarbete och vård pågår försök medvaccinering mot koccidios, där målet är att inom en snar framtidfå fram ett vaccin.Statens jordbruksverkJordbruksverket och skogs- och jordbrukets forskningsråd harbeslutat att ett samlat program skall utarbetas för forskning,utveckling och försök inom området alternativ burhållning avvärphöns. Ett förslag till program har därefter utarbetats av ensärskild arbetsgrupp. Arbetsgruppen har angett treproblemområden, nämligen biologi, teknik inkl. arbetsmiljö ochekonomi. Gruppen har föreslagit ett program för forskning,försök och utveckling inom områdena koccidios, grundläggandeetologiska studier, modellförsök på Lövsta, luftkvalitet samtuppföljning av nya system i praktisk drift. Arbetsgruppen harföreslagit att drygt 2,5milj.kr. avsätts för dessa /92.Verket har tillsatt en särskild referensgrupp förfjäderfäfrågor. I gruppen ingår bl.a. representanter förforskningen på området, näringen och djurskyddsorganisationer.Internationell forskning och samarbeteI har man efter en folkomröstning år1978 beslutatinföra förbud mot konventionell burhönshållning fr.o.m.år1992. För att inhämta utländska erfarenheter av forskningoch försök rörande alternativ till burhållning av värphönsgjorde lantbruksstyrelsen ett studiebesök i att fördjupa nordiskt samarbete har initiativ tagits avbl.a. till en gemensam nordiskarbetsgrupp, Nordisk Forskargrupp för Alternativ Hönshållning,som bildades . Institutionens forskare har ocksåkontakter med forskare i andra länder, och ett fördjupatsamarbete efterfrågas bl.a. från och . 1991/92:Jo21 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna behovet av analys ochförslag till kompletterande åtgärder så att beslutet attavveckla burhönshållningen kan genomföras planenligt. beslut våren1988 om den nya djurskyddslageninnebar bl.a. att burhönssystemet skulle avvecklas, främst påden grunden att det inte i tillräcklig utsträckning tillgodoserdjurens grundläggande behov. I sammanhanget uttaladejordbruksutskottet att forskning och försök beträffande olikasystem tills vidare borde bedrivas parallellt. Utskottetföreslog vidare att en utvärdering av detta arbete skulle görasi form av en s.k. kontrollstation efter en femårsperiod, dvs.år1993. beslutade i enlighet med utskottets förslag(prop.1987/88:93, JoU22, rskr.327). I februari 1991konstaterade utskottet att de försök med olika former avgolvuppfödning som då pågick inte i alla avsenden hade varitframgångsrika. Det var framför allt problem med djurhälsan ocharbetsmiljön som varit svåra att bemästra. Den utveckling somhade redovisats för utskottet föranledde utskottet att utöverden tidigare beslutade kontrollstationen förorda enlägesavstämning för pågående försök i sambandmed att lantbruksstyrelsen och skogs- och jordbruketsforskningsråd skulle fördela forskningsmedel för budgetåret1991/92 (1990/91:JoU18, rskr.137).Av regeringens skrivelse framgår att statens jordbruksverkkommer att avsätta särskilda medel för forskning, försök ochutveckling inom området alternativ till burhållning av värphöns.För samma ändamål har , som bedriver denhuvudsakliga forskningen på området, för /92avsatt 1113000kr. Denna forskning finansieras innevarandebudgetår även i enlighet med följande. Arbetsmiljöfonden613000kr., 310000kr., StiftelsenLantbruksforskning 302000kr., ett flertaldjurskyddsföreningar 325000kr. samt konstruktörer av stallaroch inredningar.Utskottet kan konstatera att jämfört med situationen har de försök som pågår medfört att de alternativauppfödningssystemen för värphöns i flera avseenden förbättrats.Problem kvarstår dock framför allt vad gäller detveterinärmedicinska området, äggens kvalitet samt arbetsmiljönför personalen. Som framhålls i motion Jo21 innehållerregeringens skrivelse visserligen en utförlig redogörelse förpågående forskning och försök på områdena men saknar enbedömning av möjligheterna att komma till rätta med de bristersom kvarstår. Av skrivelsen framgår inte heller näringens bidragtill utvecklingen eller huruvida försök förekommer som ärinriktade på en småskalig produktion. Utskottet förutsätteremellertid att dessa frågor kommer att tas upp i samband med dentill år1993 beslutade kontrollstationen. Likaså förutsätterutskottet att avsatta resurser är tillräckliga för att inom denav angivna tidsperioden åstadkomma tillfredsställandealternativa uppfödningssystem i enlighet med djurskyddslagensintentioner om en djurhållning som främjar djurens möjlighetertill ett naturligt beteende. Med det anförda finner utskottetsyftet med motion Jo21 i allt väsentligt tillgodosett. Motionenbör således inte medföra någon ytterligare åtgärd. Utskottet hemställeratt lämnar skrivelsen utan erinran samt avslårmotion 1990/91:Jo21.Stockholm den17 december1991På jordbruksutskottets vägnarGöran PerssonI beslutet har deltagit: (), IvarVirgin(m), (), (), BengtRosén(fp), (), (),(), (), (),(nyd), (), (),() och ().