bet · GF01UU8 · 1991-11-28 00:00:00 — och den västeuropeiska integrationen 1990/91:U433 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att för sin egen säkerhet och försin självständiga utrikespolitiska roll i och i världenslår vakt om sin alliansfrihet och neutralitet och därför ejansöker om medlemskap i ,1990/91:U504 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör inlämna enmedlemskapsansökan i EG under innevarande år,2. att hos regeringen begär tillsättandet av enparlamentarisk arbetsgrupp i enlighet med vad som i motionenanförts.1990/91:U505 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de biståndspolitiska riktlinjer somSverige bör driva i EG-sammanhang,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den svenska medlemsansökans utformning.1990/91:U507 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samverkan inom ESK,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förhandlingar om svenskt medlemskap i ,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om mål i den framtida svenskaEuropapolitiken.1990/91:U510 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige skall verka för att samarbetet i grundas på desex i motionen framförda principerna,2. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige bör ta initiativ till en alleuropeisk konferens i syfteatt pejla möjligheterna till att bilda ett Förentaregioner i enlighet med motionens syfte,3. att som sin mening ger regeringen till känna attSveriges relationer till EG bör präglas av ett gott grannskap avungefär samma sort som råder de nordiska länderna emellan,4. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige bör eftersträva fri rörlighet för alla människor i helaEuropa.1990/91:U511 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skillnaden mellan kapitalets ochmänniskors frihet.1990/91:U512 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om värdet av EG-samarbete vad gällerterroristbekämpning.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A809.1990/91:U524 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den svenska regionalpolitiken skallundantas från anpassningsprocessen gentemot EG,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att regeringen inför EG bör hävda att enkraftfull regionalpolitik är en förutsättning för en långsiktigekonomisk utveckling.1990/91:U530 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att anpassningen till EGs inre marknadskall upphöra,2. att beslutar att inte skall ansöka ommedlemskap i och återkallar uppdraget till regeringen.1990/91:U616 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett alleuropeiskt parlament,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en självständig svensk utrikespolitik,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fyra folkliga rättigheter skall liggatill grund för det alleuropeiska samarbetet.InledningI detta betänkande behandlas yrkanden i motioner som väckts isamband med den allmänna motionstiden . Betänkandet äruppdelat i tre avsnitt. Ett avsnitt berör frågan om svensktmedlemskap i , ett avsnitt behandlar alleuropeiskt samarbeteoch det avslutande avsnittet berör vissa specifika ämnesområdeninom ramen för den västeuropeiska integrationen.Sverige och EGSammanfattning av motionernaI motion U504 (m) föreslås att bör inlämna enmedlemskapsansökan under innevarande år. Vidare anförs atten parlamentarisk arbetsgrupp bör tillsättas för att följa ochleda arbetet med att förbereda förhandlingarna om medlemskap iEG.I motion U505 (fp) föreslås att den medlemskapsansökan sominlämnas av skall vara utan förbehåll.I motion U507 (c) anförs att genom en medlemskapsansökan börförutsättningarna för ett svenskt EG-medlemskap prövas. Enligtmotionen skall ett slutligt ställningstagande till frågan omsvenskt EG-medlemskap tas först efter att en eventuellförhandlingslösning är klar.I motion U433 (v) anges att för sin egen säkerhet ochför sin självständiga utrikespolitiska roll i och ivärlden bör slå vakt om sin alliansfrihet och neutralitet ochdärför ej ansöka om medlemskap i I motion U616 (v) anförsatt inte bör bli medlem i EG och att svensktEG-medlemskap innebär slutet på självständigautrikespolitik.I motion U616 (v) anges att ett svenskt medlemskap skulleinnebära slutet på självständiga utrikespolitik och attmedlemskap därför avvisas.I motion U510 (mp) sägs att relationer till EG börpräglas av ett gott grannskap av ungefär samma sort som råder denordiska länderna emellan. I motion U530 (mp) begärs att Sverigeinte skall ansöka om medlemskap i och att riksdagenåterkallar uppdraget till regeringen samt att anpassningen tillEGs inre marknad skall upphöra.BakgrundEnligt beslut ochutrikesutskottets betänkande 1990/91:UU8 om och denvästeuropeiska integrationen, vilket låg till grund förbeslutet, borde eftersträva att bli medlem i denEuropeiska gemenskapen med bibehållen neutralitetspolitik.Enligt beslutet borde regeringen efter en samlad bedömning av deutrikes- och säkerhetspolitiska faktorerna och efter samråd iutrikesnämnden kunna lämna in en svensk ansökan om medlemskap.Utskottet bedömde det som sannolikt att en ansökan kunde lämnasin . En bred parlamentarisk majoritet stod bakom dettabeslut.Enligt utrikesutskottets betänkande 1990/91:UU21 ansågutskottet det som naturligt att folkomröstning anordnas ianslutning till frågan om svenskt medlemskap i att den utredning som aviserats om grundlagsfrågor vid ettsvenskt medlemskap i också skulle överväga de frågor som kanvara aktuella inför en folkomröstning om medlemskapet.Efter samråd i utrikesnämnden tillkännagav statsministern i endeklaration inför beslutet attöverlämna en ansökan om svenskt medlemskap i den Europeiskagemenskapen till . Den svenska medlemskapsansökaninlämnades . I ansökan angavs inga förbehåll. Istatsministerns deklaration inför angavs dock vissautgångspunkter för den svenska medlemskapsansökan, bl.a.beträffande neutralitetspolitik.I regeringsförklaringen till den 4 oktober 1991angavs följande beträffande förhållande till EG."Regeringen kommer med all kraft att verka för att Sverigesnarast möjligt blir fullvärdig medlem av den Europeiskagemenskapen." Vidare uttalades att "det föreligger bred enigheti om den strävan efter medlemskap som kom till uttrycki ansökan till EG. Regeringen avser under de kommandeåren bygga vidare på denna breda enighet. "I regeringsförklaringen sägs vidare bl.a. att "den svenskaansökan är ett uttryck för att vi delar Gemenskapens långsiktigamål, så som dessa har formuleras i och Enhetsakten,och att vi tillsammans med de andra medlemsstaterna vill arbetaför dessas förverkligande".Vidare anges i regeringsförklaringen att "ansökan ommedlemskap grundas dessutom på insikten att vid inträdeti Gemenskapen måste ge sin anslutning till alla delar avsamarbetet, godta de förändringar som kan följa av de nupågående regeringskonferenserna och förklara sig berett attaktivt medverka i Gemenskapens vidare utveckling i riktning motde politiska mål som uppställdes i Romfördraget.Den svenska utrikes- och säkerhetspolitikens utformningförändras i ett som förändras. Den europeiska identiteteni vår utrikespolitik får ökad betydelse. Den nya politiskasituationen skapar nya möjligheter för deltagande också iutrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete med andra europeiskastater. "I regeringsförklaringen sägs också att "alltjämt innebär destrategiska realiteterna i de nordeuropeiska och nordatlantiskaområdet att den svenska säkerhetspolitiska huvudlinjen, somsammanfattas i uttrycket 'alliansfrihet i fred syftande tillneutralitet i krig', bibehåller sin grundläggande betydelse." Utskottet konstaterar att beslut från den 12december 1990 följts upp på det sätt som avsågs genom denavlämnade svenska medlemskapsansökan samt genom regeringensdeklarerade avsikt att verka för att blirfullvärdig medlem i EG och att intensifiera förberedelserna förmedlemskapsförhandlingarna.Utskottet noterar i sammanhanget att en slutuppgörelse omEES-avtalet uppnåddes i samband med ministermötet mellan EG ochEFTA i . Som utskottet framförde ibetänkandet 1990/91:UU21 är EES-förhandlingarnas resultat avstort värde även för medlemskapsförhandlingarna.Med det anförda får yrkande 1 i motion U504 (m), yrkande 3 imotion U505 (fp) och yrkande 11 i motion U507 (c) ansesbesvarade. Yrkande 6 i motion U433 (v), yrkande 4 i motion U616(v), yrkande 1 i motion U510 (mp) och yrkandena 1 och 2 i motionU530 (mp) avstyrks.I motion U504 (m) begärs att en parlamentarisk arbetsgrupptillsätts för att följa och leda arbetet med den svenskamedlemskapsansökan.Utskottet konstaterar att frågan om roll iEG-samarbetet är föremål för utredning, såväl i i den utredningsom talmanskonferensen tillsatt (riksdagsutredningen) som inomramen för den parlamentariska utredningen om grundlagsfrågorinför ett svenskt medlemskap i behandlar bl.a. frågor som rörutskottsorganisationen i anslutning till behandlingav EG-samarbetet.Av grundlagsutredningens direktiv framgår bl.a. att det ärangeläget att kommittén överväger på vilka sätt skallkunna spela en aktiv roll i EG-samarbetet. Kommittén bör enligtdirektiven studera såväl regeringens som behov avsamråd i de frågor som kan aktualiseras vid ett medlemskap.Med det ovan anförda får yrkande 2 i motion U504 (m) ansesbesvarat.Alleuropeiskt samarbeteSammanfattning av motionernaI motion U507 (c) understryks vikten av att gersamarbetet inom ESK fortsatt hög prioritet. Motionen anger ocksåett antal mål i Europapolitiken.I motion U510 (mp), som föreslår nej till svenskt medlemskap,anges bl.a. följande principer för Europasamarbetet: frirörlighet för alla, fredsansträngningar, demokratins stärkande,miljöhänsyn. Den alleuropeiska samarbetsstrukturen bör enligtmotionen få formen av Förenta regioner.I motion U616 (v) förordas ett alleuropeiskt samarbete istället för EG-samarbetet samt ett direktvalt alleuropeisktparlament som kan organiseras genom att utvecklasoch utvidgar sin medlemskrets till alla länder.UtskottetI utskottets betänkande 1990/91:UU8 konstateras att ettsvenskt medlemskap i ligger i linje med strävandena mot enallsidig utveckling av samarbetet mellan och samtligaländer i inom ramen för olika alleuropeiska och regionalasammanslutningar. Vidare ansåg utskottet att för strävan attförverkliga målet om en alleuropeisk gemenskap är också ESK ennaturlig grund.Denna bedömning äger enligt utskottet fortfarande fullgiltighet. Utskottet konstaterar att aktivt deltar ochstödjer ett alleuropeiskt samarbete, såväl inom ramen för ESKsom vad gäller bilaterala och multilaterala insatser för attutöka samarbetet med länderna i och föratt stödja dessa länders ekonomiska och socialareformsträvanden. spelade en aktiv roll i toppmötet iParis inom ramen för ESK som ägde rum och somligger till grund för en fastare och mer utvidgad struktur förESK. deltar aktivt även i de expertmöten inom ESK somföljt efter Parismötet samt förbereder ett aktivt deltagande iuppföljningsmötet i nästa år.I motion U507 (c) anges ett antal mål i Europapolitiken vadgäller öppenhet mot omvärlden, solidaritet med tredje världen,demokrati, miljöhänsyn, regional balans, jordbrukspolitik,socialpolitik, jämställdhet och konsumentinflytande.I betänkandet 1990/91:U8 gjorde utskottet en genomgång av deolika områden som omnämns i motionen och såväl somett EG-medlemskaps konsekvenser berördes. Det framgår avbetänkandet att utskottet i allt väsentligt delar den syn somuttrycks i motionen i detta sammanhang.I yrkande 3 i motion U616 (v) föreslås att ett direktvaltalleuropeiskt parlament upprättas som alternativ tillEG-samarbetet.Utskottet konstaterar att inom och i dess ministerkommitté pågår diskussioner områdets framtida roll i Europasamarbetet inkl. detta samarbetesparlamentariska dimension.Inom ESK håller ett parlamentariskt samarbete på attetableras. Vid toppmötet i mellanESK-staternas stats- och regeringschefer beslöts om inrättandetav en rad permanenta ESK-organ, bl.a. en parlamentariskförsamling. Beslutet konfirmerades i denna del vid ett möte iMadrid 1991 mellan företrädare för ESK-staternas parlament. Manenades vid om huvuddragen i en stadga för den nyaparlamentariska församlingen och beslöt att dess första möteskulle äga rum i i juli 1992.Med det ovan anförda får yrkandena 2 och 12 i motion U507 (c)anses besvarade. De yrkanden som för fram det alleuropeiskasamarbetet som alternativ till medlemskap i dvs. yrkande 2och 3 i U510 (mp) och yrkande 3 och 6 i motion U616 (v),avstyrks.Specifika områdenPersoners rörlighetI motion U510 (mp) yrkas att fri rörlighet för människor böreftersträvas i hela . I motion U511 (mp) anförs bl.a. attden gemensamma arbetsmarknaden också bör omfatta ochatt visumtvången bör avskaffas.I betänkandet 1990/91:UU8 framförde utskottet att ett avhuvudsyftena med samarbete med EG är att avskaffahindren för människors rörlighet. Utskottet ser somett viktigt steg på vägen med de förutsättningar förarbetskraftens fria rörlighet som det innebär.Beträffande gränskontroller har konsultationer ägt rum mellande nordiska länderna och EG med syftet att bevara den nordiskapassunionen inom ramen för samarbetet med EG och möjliggöraför att ingå i både EGs system och det nordiskasamarbetet. Även i finns ett avsnitt om vikten avsamarbete beträffande gränskontroller.Ett medlemskap i kommer enligt utskottets bedömning attinnebära att mer direkt kommer att delta i EGs inrearbete i alla de frågor som hänger samman med avveckling ellerförenkling av gränskontrollen för personer.Utskottet vill i detta sammanhang referera till vad som angavsi betänkandet 1990/91:UU8 om vikten av att upprätthålla engenerös och solidarisk flyktingpolitik, både vad gäller prövningav enskilda asylsökandes ärenden och beträffande överföring tillSverige av flyktingar inom ramen för vår flyktingkvot.Såväl yrkande 4 i motion U510 (mp) och yrkande 1 i motion U511har formulerats utifrån utgångspunkten att EG-medlemskap böravvisas och att EG-medlemskap inte är en lämplig väg för attåstadkomma ökad rörlighet för personer. Utskottet delar intedenna syn utan avstyrker yrkande 4 i motion U510 (mp) ochyrkande 1 i motion U511 (mp).RegionalpolitikI motion U524 (v) anges att den svenska regionalpolitikenskall undantas från anpassningsprocessen gentemot EG samt attregeringen inför EG bör hävda att en kraftfull regionalpolitikär en förutsättning för långsiktig ekonomisk utveckling.I betänkande 1990/91:UU8 angavs att skapandet av envästeuropeisk marknad kommer att förbättra förutsättningarna förindustriell verksamhet i och därigenom underlätta enaktiv närings- och regionalpolitik. Utskottet ansåg att det intefinns belägg för bedömningen att ett närmande till EG skulleleda till en försämrad regionalpolitisk utveckling i . Ibetänkandet angavs också den stora uppmärksamhet som deregionalpolitiska frågorna fått inom EG.Utskottet anser att dessa bedömningar äger full giltighet.Utskottet utgår från att regionalpolitiken är ett av de områdensom regeringen ger hög prioritet i medlemskapsförhandlingarna. Iregeringsförklaringen berördes också vikten av en aktiv svenskregionalpolitik utifrån målsättningen att hela skallleva.Härmed avstyrks yrkandena 1 och 2 i motion U524 (v).TerrorismI motion U512 (m) betonas värdet av EG-samarbete vad gällerterroristbekämpning.Sverige har observatörsstatus i det mellanstatligasamarbete mellan EGs medlemsländer angående polisiära frågor sombenämns TREVI-samarbetet. I samarbetet, som främst harkaraktären av informationsutbyte, berörs såväl allmänpolisiärafrågor och asylfrågor som terrorism. Enligt vad utskottetinhämtat anses detta samarbete både av och Sverigeoch de andra deltagande observatörsländerna vara givande ochgagna kampen mot brottslighet och terrorism.Mot bakgrund av att ett samarbete mellan ochEG-länderna pågår på detta område anser utskottet att yrkandetinte föranleder några ytterligare uttalanden i detta sammanhang.Härmed får motion U512 (m) anses besvarad.BiståndI motion U505 (fp) betonas vikten av en biståndspolitik i EGsom är generös och visar solidaritet med . Vidareanges bl.a. de samordningsfördelar som kan uppnås inom ramen förett svenskt EG-medlemskap vad gäller biståndet.EGs samlade bistånd innefattar dels biståndet från vart ochett av medlemsländerna, dels de gemensamma biståndsinsatser somkanaliseras genom . Den senare typen av biståndutgör endast en mindre del.Det finns många likheter mellan EGs och det svenska biståndetsmål och inriktning. Ett viktigt exempel är inriktningen mot attnå de fattigaste.Utskottet instämmer i den uppfattning som uttrycks i motionU505 om vikten av en generös svensk biståndspolitik och bedömeratt ett svenskt medlemskap i kan ge goda möjligheter attfortsatt föra en generös svensk biståndspolitik baserad påsolidaritet med de fattiga folken. EG-medlemskapet bör enligtutskottet kunna medföra fördelar för biståndet genom ökadsamordning och samarbete. Utskottet kommer att få anledning attåterkomma till frågan om EG-medlemskapet och biståndspolitikent.ex. i samband med behandling av budgetpropositionen.Med det ovan anförda får utskottet anse yrkande 2 i motionU505 (fp) som besvarad. beträffande svenskt medlemskap i avslår yrkande 6 i motion 1990/91:U433, yrkande4 i motion 1990/91:U616, yrkande 1 i motion 1990/91:U510 ochyrkandena 1 och 2 i motion 1990/91:U530 samt förklarar yrkande 1i motion 1990/91:U504, yrkande 3 i motion 1990/91:U505 ochyrkande 11 i motion 1990/91:U507 bersvarade med vad utskottetanfört,men. (v)2. beträffande parlamentarisk arbetgruppatt förklarar yrkande 2 i motion 1990/91:U504besvarat med vad utskottet anfört,3. beträffande alleuropeiskt samarbeteatt avslår yrkandena 2 och 3 i motion 1990/91:U510och yrkandena 3 och 6 i motion 1990/91:U616 samt förklararyrkandena 2 och 12 i motion 1990/91:U507 besvarade med vadutskottet anfört,men. (v)4. beträffande personers rörlighetatt avslår yrkande 4 i motion 1990/91:U510 ochyrkande 1 i motion 1990/91:U511,5. beträffande regionalpolitikatt avslår yrkandena 1 och 2 i motion 1990/91:U524,men. (v)6. beträffande samarbete angående terrorismatt förklarar motion 1990/91:U512 besvarad med vadutskottet anfört,7. beträffande biståndatt förklarar yrkande 2 i motion 1990/91:U505besvarad med vad utskottet anfört.Stockholm den 28 november 1991På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit:Daniel Tarschys (fp), (), (), MatsHellström (s), (), (), IngerKoch (m), (), (nyd), Karl-GöranBiörsmark (fp), (), (),(), (), ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Seija () anför:Svenskt medlemskap i egen säkerhet och möjlighet att självständigtagera utrikespolitiskt är det viktigt att slå vakt om denalliansfria politiken. Det finns en risk att EGs förhållandetill utvecklas i en riktning som påminner omförhållandet mellan och . Det kan skapanya säkerhetspolitiska problem i Europa.Sverige bör också av detta skäl inte söka medlemskap i ,eftersom det innebär att vårt land binds upp till en gemensamEG-politik gentemot . Med motsättningar nord-syd blirden roll kan spela allt viktigare som ett alliansfrittland i nord med en tradition av förståelse förnord-sydfrågeställningarna. I en EG-union blir alliansfrihet ochsjälvständigt utrikespolitiskt handlande omöjligt.EG samordnar sin utrikes- och säkerhetspolitik. EG-unionenskall tala med en röst i utrikespolitiska frågor. Dessutom finnsstarka krafter som vill ha en gemensam försvarspolitik ochgemensamma militära insatsstyrkor att kunna använda i tredjevärlden. Ett svenskt EG-medlemskap skulle innebära slutet påvårt lands självständiga utrikespolitik.Alleuropeiskt samarbeteDet behövs ett alleuropeiskt parlament som fungerar öppet ochdemokratiskt. Det kan organiseras genom att Europarådetutvecklas och utvidgar sin medlemskrets till allaländer.Det alleuropeiska parlamentet kan vara direktvalt och antabindande minimiregler i form av konventioner som berör problemsom endast kan lösas över nationsgränserna. Det gäller tillexempel gränsöverskridande miljöproblem. Det behövs ocksågemensamma minimiregler mot det transnationella kapitalets grovautnyttjande av arbetskraft i olika europeiska länder. De avparlamentet antagna konventionerna införs sedan i de enskildaländernas lagstiftning. Regeringen bör verka för ett sådantparlament.Fyra folkliga rättigheter ska ligga till grund för detalleuropeiska samarbetet:Rättigheten att leva i demokrati. Ett som garanterarpolitisk demokrati och medborgerliga fri- och rättigheter.Rättigheten att leva i en ren och hälsosam miljö. Ett somgaranterar att miljö, hälsa och säkerhet går förevinstintressen.Rättigheten att leva i trygghet. Ett som garanterar alladess invånare rätt till social trygghet.Rättigheten till lika människovärde. Ett som garanteraralla lika rättigheter och skyldigheter oavsett ålder, kön,religion och nationalitet. Ett som verkar för alla folksfrihet och hela världens fred.RegionalpolitikRegionalpolitik är inte en prioriterad fråga i EG på sammasätt som i vårt land. Regeringen bör i överläggningarna med EGkraftfullt hävda att en stark regionalpolitik är enförutsättning för en hållbar och långsiktigt stabil ekonomiskutveckling. Den första försvarslinjen borde vara att klargöraatt den svenska regionalpolitiken i princip skall undantas frånanpassningsprocessen eftersom den grundar sig på de speciellaförutsättningar vårt land har.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet undermomenten 1, 3 och 5 borde ha hemställt:1. beträffande svenskt medlemskap i med bifall till yrkande 6 i motion 1990/91:U433och yrkande 4 i motion 1990/91:U616, med besvarande av yrkande 1i motion 1990/91:U510 och yrkandena 1 och 2 i motion1990/91:U530 samt med avslag på yrkande 1 i motion 1991/91:U504,yrkande 3 i motion 1990/91:U505 och yrkande 11 i motion1990/91:U507 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts i denna del,3. beträffande alleuropeiskt samarbeteatt med bifall till yrkandena 3 och 6 i motion1990/91:U616 med besvarande av yrkandena 2 och 3 i motion1990/91:U510 och med avslag på yrkandena 2 och 12 i motion1990/91:U507 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts i denna del,5. beträffande regionalpolitikatt med bifall till yrkandena 1 och 2 i motion1990/91:U524 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts i denna del.