bet · GE01AU17 · 1991-04-18 00:00:00 — Även motion A23 bör således avslås i motsvarandedel.Överklagande och skadeståndstalanRegeringen föreslår att ett överklagande av en offentligarbetsgivares beslut om tjänstetillsättning och en talan viddomstol om skadestånd för att arbetsgivaren genom beslutet gjortsig skyldig till könsdiskriminering inte längre skall kunnaprövas . Skadeståndstalan skall i ett sådant fall fåprövas först när beslutet om tjänstetillsättningen vunnit lagakraft. Preskriptionstiden för skadeståndstalan bör ifortsättningen räknas från det att tillsättningsbeslutet vinnerlaga kraft.Motivet bakom regeln är de olägenheter som kan varaförknippade med att de båda processerna kan föras parallellt.Det kan däremot enligt propositionen inte komma i fråga attavskaffa vare sig möjligheten att överklaga eller att föra enskadeståndstalan. Regeringen har efter inrådan av lagrådet valtden lösningen att det slutliga avgörandet itjänstetillsättningsärendet avvaktas innan skadeståndstalan fårprövas.Miljöpartiet anser enligt motion A30 i fråga om s. k. dubblaprocesser att den nuvarande ordningen bör behållas och hänförsig därvid till utredningens förslag.Utskottet ser för sin del stora fördelar med regeringensförslag bl.a. därigenom att möjligheten ökar att förhindraonödiga processer. Det kan konstateras att också utredningen varinne på tankegångar liknande dem som ligger bakom förslaget (SOU1990:41 s. 346). Skillnaden mellan regeringens förslag ochutredningens är enbart att utredningen inte ansåg att detbehövdes några särskilda regler utan att frågan borde kunnaavgöras genom kontakter mellan regeringen och AD så att måletvilandeförklarades i AD. Utskottet avstyrker det nu berördamotionsyrkandet.JämställdhetsombudsmannenUtskottet har i det föregående kommit in på JämOs roll både ianslutning till frågan om lagens dispositivitet och i avsnittetom lönediskriminering.I propositionens avsnitt 9.10 behandlas JämOs befogenheter.Regeringen föreslår i fråga om diskrimineringstvister attombudsmannen skall ha rätt att föra talan inte bara när en domär betydelsefull för rättstillämpningen utan också när det finnssärskilda skäl för det. När det gäller de aktiva åtgärdernaskall en arbetsgivare även i fortsättningen vara skyldig att påuppmaning av JämO lämna de uppgifter om förhållanden iarbetsgivarens verksamhet som kan vara av betydelse förombudsmannens tillsyn över lagens efterlevnad. Konsekvensen avatt JämO inte skall ha tillsyn över det aktivajämställdhetsarbetet om det finns kollektivavtal -- se ovan iavsnittet om kollektivavtal -- är att det inte finns skäl attålägga arbetsgivare uppgiftsskyldighet i denna del. Något behovi övrigt av en utvidgad uppgiftsskyldighet har enligtpropositionen inte framkommit. Skyldigheten att lämna uppgifterbör därför liksom endast avse sådant som är avbetydelse för ombudsmannens tillsynsverksamhet i förhållandetill den enskilde arbetsgivaren.I sin kommittémotion A30 anser attkollektivavtalsbundna arbetsgivare skall vara uppgiftsskyldigaäven beträffande förhållanden som JämO inte har tillsyn över.Utskottet ansluter sig till propositionens förslag omuppgiftsskyldighetens omfattning men anser det samtidigtangeläget att understryka vad som framhölls i förarbetena tillden nu gällande lagen. Där sades (prop. 1978/79:75 s. 102 f.)att det även utan regler i lagen om en formelluppgiftsskyldighet borde vara möjligt för JämO(jämställdhetsombudet) att vända sig till organisationer ochenskilda arbetsgivare även på det kollektivavtalsregleradeområdet för att skapa sig en bild av det jämställdhetsarbete sombedrivs där. Vad som avsågs var t.ex. hur arbetet utvecklas, hurkvinnor och män är fördelade på olika typer av arbete och vilkaåtgärder som vidtas. Det betonades att ett utbyte av uppslag ochidéer och ömsesidig information mellan olika sektorer avarbetsmarknaden, mellan samhällets jämställdhetsorgan ocharbetsmarknadens organisationer ger de bästa förutsättningarnaför framgång i jämställdhetssträvandena (a.a. s. 99). Dessatankegångar har enligt utskottets mening lika stor giltighet . Att någon formell uppgiftsskyldighet inte förordas på deområden där jämställdhetsarbetet är kollektivavtalsregleratbetyder således på intet sätt att JämOs verksamhetsområde i nyssangivna hänseende skulle vara på motsvarande sätt begränsat.Skulle det mot förmodan visa sig problematiskt för JämO attbedriva sin verksamhet så som beskrivits får meraformaliserade lösningar övervägas i framtiden.Med det anförda avstyrks den nu behandlade motionen A30 imotsvarande del.JämställdhetsnämndenRegeringen föreslår att jämställdhetsnämnden skall finnaskvar. Sammansättningen skall dock inte längre regleras i lag. Isamband med fastställande av en ny instruktion för nämnden börövervägas om antalet ledamöter kan vara färre än i dag.Tre motioner rör jämställdhetsnämnden. Moderaternasuppfattning är enligt kommittémotionen A23 av m.fl.att nämndens verksamhet och sammansättning bör regleras i lag.Centern anser i sin kommittémotion A31 att nämnden böravskaffas; nämndens uppgift att utfärda vitesförelägganden kanövertas av JämO. anser i kommittémotionen tills vidare inte bör avskaffas.Det förhållandet att nämnden under sin drygt tioåriga existensinte avgjort ett enda ärende ger enligt utskottets mening starkanledning att ifrågasätta om den bör finnas kvar. De nyareglerna om jämställdhetsplaner kan dock antas leda till attvitesförelägganden mot arbetsgivare kommer attutnyttjas i högre grad, vilket talar för fortsatt verksamhet.Genom att det inte är lämpligt att anförtro en tillsynsmyndighetsom JämO -- i stället för nämnden -- att genomvitesförelägganden dra upp riktlinjer för lagens tillämpning gesytterligare argument för bibehållande. Utskottet anser såledesliksom regeringen att nämnden bör finnas kvar. Om det på siktskulle visa sig att nämnden får lika få ärenden som fårfrågan om nämndens fortsatta existens övervägas på nytt.Utskottet delar också regeringens uppfattning att frågor omsammansättning -- däribland antalet ledamöter -- lämpligen kanregleras i en instruktion.Med det anförda avstyrks motionerna A23 (m) och A31 (c) imotsvarande delar.Arbetsdomstolens sammansättningI fem motioner aktualiseras frågan om könssammansättningen iAD i jämställdhetsmål och näraliggande frågor.Både liberalerna och vill ha enreglering av domstolens sammansättning i sådana tvister,genom en bestämmelse i lagen om rättegången iarbetstvister att domstolen skall innehålla ledamöter av bådakönen och genom en bestämmelse ijämställdhetslagen om jämn könsfördelning (A25 resp. A26). Kravpå jämn könssammansättning framställs också av . (s) i motion A27. () anser i motion A32 mer generellt bör ta hänsyn till könssammansättningen vidutnämningar till AD.Centerpartiet pekar i sin kommittémotion A31 på behovet avutbildning av domare i jämställdhetsfrågor. Regeringen börenligt motionen få i uppdrag att arbeta fram förslag tillförbättrad utbildning i detta hänseende.I april 1991 är det totala antalet ledamöter i arbetsdomstolen23, fördelade på tre kategorier, nämligen ämbetsmannaledamöter,arbetsgivar- och arbetstagarledamöter. Av arbetsgivarledamöternautses fyra efter förslag av SAF och tre efter förslag från denoffentliga arbetsgivarsidan. Arbetstagarledamöterna fördelar sigpå fyra från LO och två från TCO. Sammanlagt finns 57 ersättare.Det totala antalet ledamöter är således 80. Av dessa är 21kvinnor, dvs. av ämbetsmannaledamöterna inkl.ersättarna är kvinnor. Motsvarande siffra är förarbetsgivarledamöterna och för arbetstagarledamöternadrygt . Andelen kvinnor är lägre bland de ordinarieledamöterna än bland ersättarna. Av de ordinarie ledamöter somutsetts efter förslag av arbetsmarknadens parter är endast enkvinna.Ledamöter och ersättare i arbetsdomstolen (AD)Antalet kvinnor inom parentes41>1.7.1983 61>1.7.1987 81>april199100>Ämbetsmannaledamöter 41>27 (7) 61>27 (11) 81>28(13)00>Arbetsgivarledamöter 41>28 (1) 61>28 (2) 81>28 (4)00>Arbetstagarledamöter 41>24 (1) 61>24 (2) 81>24 (4)41>79 (9)61>79 (15) 81>80(21)Frågan om domstolens sammansättning i jämställdhetsmål berörsinte särskilt i propositionen. Utredningen har däremotuppehållit sig vid frågan men inte funnit skäl för att föreslåen reglering vad gäller antalet kvinnliga och manliga ledamöteri jämställdhetsmål.Utskottet har vid tidigare tillfällen haft att ta ställningtill motioner med krav på reglering av domstolens sammansättningi sådana mål. Senast i betänkandet AU 1987/88:9 har utskottetvidhållit sin uppfattning att det är självklart att såvälkvinnor som män deltar i den dömande verksamheten eftersom allsådan verksamhet i större eller mindre utsträckning påverkas avbakgrund, värderingar och erfarenheter hos dem som dömer. Detstår klart att kvinnor och män fortfarande har olikaerfarenheter i arbetslivet och att dessa erfarenheter kan habetydelse för synen på t.ex. jämställdheten. Stora krav ställsalltså på domstolarnas representativitet och kunskaper. Dessaförhållanden kan däremot inte vara skäl att införa särskildaregler att en domstol är domför endast om både män och kvinnorfinns representerade. En sådan ordning skulle nämligen medföraprincipiella problem. Utskottet har framhållit attsammansättningen av svenska domstolar inte har fåttpåverkas av den sak som målet gäller. Det är en viktig principatt varje ledamot i domstolen deltar som objektiv och obundendomare och inte som representant för en part.Utskottet står fast vid denna inställning. Mot bakgrund av atten alltför liten ökning ägt rum av antalet kvinnor bland deledamöter som föreslås av arbetsmarknadens parter vill utskottetännu en gång framhålla vikten av att jämställdhetsaspektenbeaktas vid rekryteringen av ledamöter till arbetsdomstolen samtatt även parterna tar sitt ansvar i sammanhanget.Utskottet vill också betona, liksom motionerna A31 och A32,vikten av goda kunskaper i jämställdhetsfrågor hos ledamöterna.Man bör kunna utgå från att sådana kunskaper beaktas vidrekrytering till arbetsdomstolen. Detta bör särskilt gälla des.k. tredje ämbetsmannaledamöterna som skall ha särskild insikti förhållandena på arbetsmarknaden. Som utskottet anfört i sittbetänkande AU 1984/85:8 bör målsättningen vara attutbildning och rekrytering av domare genomgående sker på sådantsätt att domstolarna får den kompetens och insikt som fordrasför att rätt kunna bedöma frågor om könsdiskriminering ochjämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottet är dock inteberett att ta några särskilda initiativ för att sådan utbildningsom efterlyses i centermotionen skall komma till stånd.Med det anförda avstyrks de nu behandlade motionerna A25 (fp),A26 (v), A27 (s), A31 (c) och A32 (s) i berört hänseende.Återstående delar av lagförslagetSom inledningsvis anmärkts har utskottet framför alltuppehållit sig vid frågor kring den nya jämställdhetslagen somaktualiserats motionsvägen. Till följd härav har utskottet i dentidigare framställningen inte haft anledning att närmare gå inpå vissa andra mer eller mindre betydelsefulla förändringar.Vad som och tidigare anförts i betänkandet innebärsammanfattningsvis att utskottet tillstyrker det av regeringenframlagda lagförslaget med den förändring som följer av vadutskottet anfört beträffande 19§.Propositionen innehåller också förslag till ändringar isekretesslagen och i lagen om offentlig anställning. Utskottetbiträder dessa lagförslag.AnslagsfrågorJämställdhetsombudsmannen m.m.00>1989/90 15>Utgift 50>3 774 64000>1990/91 15>Anslag 50>3 996 00000>1991/92 15>Prop. 50>5 900 000Enligt propositionen uppgår det sammanlagda medelsbehovet förJämO och jämställdhetsnämnden till . Förslaget om en ny jämställdhetslag medförökade arbetsuppgifter för JämO både vad avser tillsynsansvar ochinformations- och rådgivningsverksamhet. Myndigheten bör därförtillföras medel motsvarande ytterligare två tjänster, ökademedel för information, resor m.m. Med hänsyn till att den nyalagstiftningen kommer att medföra särskilt behov avinformationsmaterial beräknas engångsvis . för dettaändamål under anslaget I 2. Särskilda jämställdhetsåtgärder.I moderata samlingspartiets kommittémotion A23 följs tidigareförslag om ett i förhållande till regeringen ytterligare utökattillsynsansvar för JämO upp med ett yrkande om 1 milj.kr. mertill JämO än regeringens budgetförslag. I motionen begärssåledes att det till anvisas ettreservationsanslag på . för /92.Utskottet har tidigare ställt sig bakom regeringens förslagvad gäller tillsynsuppgifter för JämO. Som en konsekvens avdetta tillstyrks den av regeringen begärda medelsanvisningen på5900000 kr. i förslagsanslag till JämO för budgetåret1991/92. Motion A23 avstyrks i motsvarande del.Särskilda jämställdhetsåtgärder00>1989/90 15>Utgift 50>13 009 231 57>Reservation 9106 30100>1990/91 15>Anslag 50>12 854 00000>1991/92 15>Prop. 50>13 369 000Från anslaget betalas kostnader för åtgärder som syftar tillatt främja jämställdhet mellan kvinnor och män.Enligt propositionen har medel beviljats förprojekt bl.a. inom områdena skolan, ungdomsorganisationerna,arbetslivet, projekt för att motverka våld mot kvinnor samtprojekt för ökad kvinnorepresentation. För /92beräknas i propositionen sammanlagt , varav5milj.kr. avser utvecklingsarbete för att motverka våld motkvinnor. I annat sammanhang har jämställdhetsminister uttalat att 1 milj.kr. inom anslagets ram bör satsaspå att sprida information om och öka kunskaperna om vad ettnärmare samarbete med EG kan innebära för kvinnorna.I motion A31 av m.fl. (c) framhållsangelägenheten av att stöjda och hjälpa kvinnor som utsätts förolika former av våldsbrott. Anslaget bör därför räknas upp med 2milj.kr. i förhållande till regeringens förslag. Då förbättrasockså möjligheterna att ta regionala hänsyn vid fördelningen avdessa resurser.I motion A30 av m.fl. (mp) begärsytterligare 2 milj.kr. i förhållande till regeringens förslagför analys och information till kvinnor om EGsjämställdhetspolitik.Enligt utskottets uppfattning innebär regeringens förslag enbetydande förstärkning av resurserna till projekt för attmotverka våld mot kvinnor liksom till projekt för att spridakunskaper om EG. Utskottet är mot denna bakgrund inte berett attgodkänna en ökning utöver regeringens förslag av anslaget tillde särskilda jämställdhetsåtgärderna. Utskottet tillstyrkersåledes den av regeringen begärda medelsanvisningen ochavstyrker motionerna A30 (mp) och A31 (c) i berörda delar.Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet00>1989/90 15>Utgift 50>3 029 00000>1990/91 15>Anslag 50>3 154 00000>1991/92 15>Prop. 100 50>3 300 000Regeringen har i budgetproposition 1990/91:100 Bilaga 15 punktH 4. (s. 110--111) föreslagit att till Bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet för budgetåret1991/92 anvisa ett förslagsanslag på . Med hänsyntill den allmänna prisutvecklingen förordas att grundbidragetför organisationer med fler än 3000 medlemmar höjs med 5824kr. Vidare förordas att det rörliga bidragethöjs från nuvarande . per medlem när antaletmedlemmar är över 3000. För antalet medlemmar som ligger över60000 förordas att det inte betalas ut något rörligt bidrag.Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag tillmedelsberäkning. beträffande förutsättningarna för jämställdhetatt avslår motionerna 1990/91:A25 yrkande 1,1990/91:A31 yrkandena 1 och 2, 1990/91:A808 yrkande 1 samt1990/91:A814 yrkandena 1 och 3,res. 1 (m)res. 2 (fp)res. 3 (c, mp)2. beträffande betydelsen av offentlig--privat regi urjämställdhetssynpunktatt avslår motionerna 1990/91:A25 yrkandena 4 och 5samt 1990/91:A807,res. 4 (m, fp, c)3. beträffande EGs betydelse för kvinnornaatt avslår motionerna 1990/91:A27 yrkande 1,1990/91:A801, 1990/91:A803, 1990/91:A808 yrkande 3,1990/91:A809 yrkandena 1--6 och 9 samt 1990/91:A812 yrkande 7,res. 5 (v)4. beträffande kvinnopolitiskt perspektiv på ekonominatt avslår motionerna 1990/91:A804 yrkande 1,1990/91:A811 och 1990/91:A813,res. 6 (v, mp)5. beträffande arbetsvärderingatt avslår motionerna 1990/91:A31 yrkande 12 och1990/91:A812 yrkande 1,res. 7 (fp, c)6. beträffande en generell arbetstidsförkortningatt avslår motion 1990/91:A27 yrkande 2,7. beträffande kvinnors arbetsmiljöatt avslår motionerna 1990/91:A25 yrkande 3,1990/91:A205, 1990/91:A251, 1990/91:A255 yrkande 5,1990/91:A493 yrkande 7, 1990/91:A812 yrkandena 3 och 6 samt1990/91:A814 yrkande 4,res. 8 (fp)res. 9 (c, mp)res. 10 (v)8. beträffande sexuellt ofredande på arbetsplatsenatt avslår motion 1990/91:A29 yrkande 2,9. beträffande kvinnors företagande och regional balansatt avslår motionerna 1990/91:A31 yrkande 4 samt1990/91:A814 yrkandena 2 och 6,res. 11 (c, mp)10. beträffande översyn av kvinnors situation i storstadenatt avslår motion 1990/91:A805,11. beträffande statliga chefstjänsteratt avslår motion 1990/91:A25 yrkande 6,res. 12 (fp, mp)12. beträffande jämställdhet och föräldraledighet för mänatt avslår motionerna 1990/91:A25 yrkandena 15 och16 samt 1990/91:A27 yrkande 3,res. 13 (fp)13. beträffande jämställdhet i utbildningenatt avslår motionerna 1990/91:A31 yrkande 3,1990/91:A812 yrkande 8 och 1990/91:A814 yrkande 5,res. 14 (c, mp)14. beträffande könsfördelningen i länsstyrelsernasstyrelseratt avslår motion 1990/91:A489 yrkande 7,res. 15 (v, mp)15. beträffande intensifierade insatseratt avslår motion 1990/91:A24,16. beträffande förtroendevalda kvinnors arbetssituationatt avslår motion 1990/91:A812 yrkande 9,17. beträffande fler kvinnor på ledande politiskabefattningaratt avslår motion 1990/91:A27 yrkande 5,18. beträffande åtgärder mot kvinnovåldatt avslår motion 1990/91:A32 i motsvarande del,19. beträffande jämställdhetsfrågor ivärnpliktsutbildningenatt avslår motion 1990/91:A27 yrkande 4,20. beträffande skolundervisning i fråga om sexuellatrakasserieratt avslår motion 1990/91:A29 yrkande 1,21. beträffande parlamentariskt inflytandeatt avslår motion 1990/91:A806,res. 16 (m, fp, c)22. beträffande lagens tillämpningsområdeatt avslår motionerna 1990/91:A25 yrkande 2,1990/91:A26 yrkande 1, 1990/91:A30 yrkande 12, 1990/91:A31yrkande 9 och 1990/91:A802,res. 17 (fp)res. 18 (c)res. 19 (v)res. 20 (mp)23. beträffande 1 § andra stycket jämställdhetslagenatt med avslag på motion 1990/91:A31 yrkande 7 antar1§ andra stycket i det genom proposition 1990/91:113 framlagdaförslaget till jämställdhetslag,res. 21 (c)24. beträffande jämställdhetslagens syfteatt avslår motion 1990/91:A31 yrkande 8,res. 22 (c) - villk. 2125. beträffande arbetsmiljöer som domineras av arbetstagareav motsatt könatt avslår motionerna 1990/91:A26 yrkande 10 och1990/91:A30 yrkande 2,res. 23 (v, mp)26. beträffande skyldighet att anställa arbetssökande somtillhör det underrepresenterade könetatt avslår motionerna 1990/91:A26 yrkande 11 och1990/91:A30 yrkande 3,res. 24 (v, mp)27. beträffande ökat antal kvinnor i maktpositioneratt avslår motion 1990/91:A810,res. 25 (mp)28. beträffande 10 och 11 §§ jämställdhetslagenatt med avslag på motionerna 1990/91:A23 yrkande 3,1990/91:A28 och 1990/91:A31 yrkande 10 antar 10 och 11 §§ i detgenom propositionen framlagda förslaget till jämställdhetslag,res. 26 (m)res. 27 (c)29. beträffande redovisning av jämställdhetsarbetetatt avslår motion 1990/91:A23 yrkande 2 imotsvarande del,res. 28 (m) - villk. 2630. beträffande jämställdhetsplaner och dispositivitetatt avslår motionerna 1990/91:A26 yrkande 15,1990/91:A30 yrkandena 4 och 5 samt 1990/91:A809 yrkande 8,res. 29 (v)res. 30 (mp)31. beträffande kollektivavtal och dispositivitetatt avslår motionerna 1990/91:A23 yrkandena 1 och 2i motsvarande del, 1990/91:A25 yrkande 7, 1990/91:A26 yrkande13, 1990/91:A31 yrkande 11 samt 1990/91:A808 yrkande 2,res. 31 (m)res. 32 (fp)res. 33 (c)res. 34 (v)32. beträffande 12--14 §§ jämställdhetslagenatt antar 12--14 §§ i det genom propositionenframlagda förslaget till jämställdhetslag,res. 35 (fp) - villk. 36 (c) - villk. 37 (v) - villk. 29 och 34res. 38 (mp) - villk. 3033. beträffande könsdiskriminering vid anställningatt avslår motion 1990/91:A30 yrkande 6,34. beträffande 18 § jämställdhetslagenatt med anledning av motionerna 1990/91:A25 yrkande9 och 1990/91:A26 yrkandena 4 och 5 godkänner vad utskottetanfört,res. 39 (fp, v)35. beträffande kollektiv lönediskriminering m.m.att avslår motion 1990/91:A26 yrkandena 3 och 6,res. 40 (v)36. beträffande lönestatistik och arbetsvärderingatt avslår motionerna 1990/91:A26 yrkandena 7 och 9,1990/91:A804 yrkande 2 och 1990/91:A809 yrkande 7,res. 41 (v)37. beträffande JämOs roll i lönefrågoratt avslår motionerna 1990/91:A26 yrkande 8 och1990/91:A31 yrkande 13,res. 42 (c)res. 43 (v)38. beträffande 19 § jämställdhetslagenatt med anledning av motion 1990/91:A25 yrkande 8antar 19§ i det genom propositionen framlagda förslaget tilljämställdhetslag med den ändringen att ordet "uppenbart" utbytsmot "påtagligt",res. 44 (fp)39. beträffande 22 § jämställdhetslagenatt med avslag på motionerna 1990/91:A25 yrkande 12,1990/91:A26 yrkande 14, 1990/91:A30 yrkande 7, 1990/91:A31yrkande 6 samt 1990/91:A32 i motsvarande del antar 22 § i detgenom propositionen framlagda förslaget till jämställdhetslag,res. 45 (fp)res. 46 (c)res. 47 (v)res. 48 (mp)40. beträffande påföljden för överträdelse avdiskrimineringsförbudenatt avslår motionerna 1990/91:A25 yrkande 10,1990/91:A26 yrkande 12, 1990/91:A27 yrkande 6 och 1990/91:A31yrkande 14 i motsvarande del,res. 49 (fp)res. 50 (c)res. 51 (v)41. beträffande rätten att få skriftlig uppgiftatt avslår motion 1990/91:A25 yrkande 13,res. 52 (fp)42. beträffande nivån på skadestånden enligtjämställdhetslagenatt avslår motionerna 1990/91:A23 yrkande 4,1990/91:A25 yrkande 11, 1990/91:A26 yrkande 16, 1990/91:A30yrkande 8 och 1990/91:A31 yrkande 14 i motsvarande del,res. 53 (m)res. 54 (fp)res. 55 (c)res. 56 (v, mp)43. beträffande dubbla processeratt avslår motion 1990/91:A30 yrkande 9,res. 57 (mp)44. beträffande uppgiftsskyldighetens omfattningatt avslår motion 1990/91:A30 yrkande 10,res. 58 (mp)45. beträffande jämställdhetsnämndenatt avslår motion 1990/91:A23 yrkande 5 och1990/91:A31 yrkande 15,res. 59 (m)res. 60 (c)46. beträffande könssammansättningen i AD i jämställdhetsmålm.m.att avslår motion 1990/91:A25 yrkande 14,1990/91:A26 yrkande 2, 1990/91:A27 yrkande 7, 1990/91:A31yrkande 16 och 1990/91:A32 i motsvarande del,res. 61 (fp, mp)res. 62 (c)res. 63 (v)47. beträffande lagförslagen i övrigtatt med bifall till propositionen och med anledningav motion 1990/91:A30 yrkandena 1 och 11 antar de genompropositionen framlagda förslagen till jämställdhetslag, i denmån förslaget inte omfattas av vad utskottet hemställt under1--46, lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) och lag omändring i lagen (1976:600) om offentlig anställning,48. beträffande medelsanvisning tilljämställdhetsombudsmannenatt med bifall till propositionen i motsvarande delsamt med avslag på motion 1990/91:A23 yrkande 6 tillJämställdhetsombudsmannen m.m. för /92 undertrettonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 5900000kr.,res. 64 (m) - villk. 3149. beträffande medelsanvisning till jämställdhetsåtgärderatt med bifall till propositionen i motsvarande delsamt med avslag på motionerna 1990/91:A30 yrkande 13 och1990/91:A31 yrkande 5 till Särskildajämställdhetsåtgärder för /92 undertrettonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på13369000 kr.,res. 65 (c)res. 66 (mp)50. beträffande medelsanvisning tillkvinnoorganisationernaatt med bifall till proposition 1990/91:100 imotsvarande del till Bidrag till kvinnoorganisationernascentrala verksamhet för /92 under trettondehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 3300000 kr.Stockholm den 18 april 1991På arbetsmarknadsutskottets vägnarLars UlanderNärvarande: (), (), KjellNilsson (s), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), ErikHolmkvist (m) och (). Förutsättningarna för jämställdhet (mom. 1), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet kan" och på s. 14 slutar med "berördadelar" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs i moderatasamlingspartiets kommittémotion A808 att jämställdhetsarbetetmåste bedrivas långsiktigt. Attitydpåverkan måste ske i hemmet,i skolan och på arbetsplatserna.