bet · GE01NU25 · 1991-03-12 00:00:00 — 1990/91NU25ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1990/91:100 bilaga 14 (industridepartementet) i vadavser anslag till industripolitiska åtgärder för tekoindustrin,dels -- helt eller delvis -- 16 motioner från allmänna motionstiden medyrkanden om bl.a.målen för tekopolitiken,begränsningar av importen av tekovaror och skor,ursprungsmärkning av kläder,stöd till industripolitiska åtgärder för tekoindustrin,linodling och linförädling. Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag på 85milj.kr. tillindustripolitiska åtgärder för tekoindustrin.Alla motionsyrkanden som tas upp i detta sammanhang avstyrks.I en reservation (m) föreslås att det statliga stödet till tekoindustrinskall avskaffas helt, i en annan (fp) att endast 5milj.kr. skall anvisas, förvissa utbildningsinsatser. En tredje linje (c) är att anslaget skall reducerastill 35milj.kr. skulle då 150 milj.kr. anslås för ett nytt systemmed utvecklingslån. Vidare skulle ledningen och administrationen avbranschprogrammet för tekoindustrin flyttas från statens industriverk tillProteko i . Det finns ytterligare en reservation (mp) till förmån för ensådan överflyttning. Där efterlyses ett nytt branschprogram för tekoindustrin.En reservation (c, mp) går ut på att tidigare kvantitativa mål förtekopolitiken åter skall gälla.Importbegränsningarna på tekoområdet skall enligt tidigare beslut upphöra den31 . Skilda minoriteter vill nu att de skall bibehållas även efterdetta datum (c, mp) resp. att de skall avskaffas tidigare för vissa länder (m,fp). I andra reservationer av handelspolitisk natur begärs att bestämmelsernaom ursprungsmärkning av kläder skall avskaffas (m, fp), att en socialklausulskall införas (c, v, mp) och att kvarvarande importbegränsningar för skor skallupphöra (m, fp).Sex av motionerna utmynnar i olika krav på åtgärder för att främja linodlingoch linförädling. I två reservationer (v; mp)förespråkas insatser för forskning och utveckling på detta område, i den ena(mp) dessutom ett särskilt anslag för ändamålet. FörslagI proposition 1990/91:100 bilaga 14 (industridepartementet) föreslås -- efterföredragning av industriminister -- under punkt B 9 (s. 58 f.) attriksdagen till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på 85000000 kr.Huvudsaklig innebördRiksdagen beslutade om åtgärder för tekoindustrin inom en totalram om 255 milj.kr. räknat fr.o.m. /90. Avde 85 milj.kr. som nu föreslås för /92 avses minst 60 milj.kr.bli utnyttjade för branschfrämjande åtgärder, främst inom områdena export,teknikspridning, produktutveckling (design) och utbildning, och högst 25milj.kr. för fortsatt verksamhet med lån till rationaliseringsinvesteringarinom den konfektionerande industrin. De motioner som behandlas här är följande:1990/91:Jo601 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökad satsning påforskning och utveckling av linodling.1990/91:N235 av () såvitt gäller yrkandena -- medmotivering i motion 1990/91:A419 -- att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringav tidigare beslut att säga upp multifiberavtalet,2. begär förslag från regeringen om importregler för tekoprodukter som ärharmoniserade med EG,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutvecklingslån och att ett nytt branschprogram utvecklas för teko,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominförandet av en socialklausul,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omarbetsgivaravgifter och skatteregler för små och medelstora företag,7. beslutar att till lokalisera hela verksamheten inom TEFO,8. beslutar att administration och ledning för branschprogram TEKO flyttasfrån SIND till Proteko i ,1990/91:N253 av Per m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet (10) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående svenska handelspolitiska målsättningar vad avser handel medtekoprodukter,1990/91:N257 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ensidigt slopande avimportrestriktioner för tekovaror.1990/91:N273 av () och () vari yrkasatt hos regeringen begär att får iuppdrag att undersöka möjligheterna att finansiera ett linberedningsverk, ienlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:N292 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandena attriksdagen7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omomedelbart avskaffande av importrestriktionerna på kläder från Öst- ochCentraleuropa,8. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavskaffande av kravet på ursprungsmärkning av kläder från ,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavskaffande av importrestriktioner på skor från den 1juli 1991.1990/91:N298 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet (6) attriksdagen till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin anslår 80 milj.kr.mindre än vad regeringen föreslagit eller således 5 milj.kr.1990/91:N300 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om att Proteko via SINDsupphandling skall tillförsäkras ett årligt statligt anslag om 5 milj.kr.1990/91:N301 av Hans Nyhage (m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt statligt stöd tillverksamheten vid Proteko i Borås.1990/91:N302 av () och () vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attSIND, STU, lantbruksstyrelsen och uppmärksammas på behovet av resurser föratt stödja utvecklingsinsatser för en svensk linodling,2. tilldelar riksgruppen för linfrågor 1 000 000 kr.1990/91:N303 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om linetsutveckling i enlighet med Nationellt forsknings- och utvecklingsprogram förlin,2. till FoU-program för lin under enfemårsperiod,3. för maskinellainvesteringar.1990/91:N335 av m.fl. (c) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mål förtekopolitiken,2. hos regeringen begär förslag till regler för utvecklingslån förtekoindustrin enligt de riktlinjer som anges i motionen,3. anvisar ett reservationsanslag på . till utvecklingslånavseende /92,4. till B 9 Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för budgetåret1991/92 anslår . i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:N337 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovetav satsning på inhemsk linodling och förädling,2. hos regeringen begär förslag till program för investeringar i inhemsklinodling och förädling.1990/91:N359 av () och () vari -- medmotivering i motion 1990/91:A494 -- yrkas att anslår 1,2 milj.kr.till projektet .1990/91:N360 av Hans Nyhage (m) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enanpassning till EGs handelspolitik beträffande import av tekovaror,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omskattepolitikens betydelse för tekoindustrin.1990/91:N371 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet (1 delvis)-- med motivering i motion 1990/91:U532 -- att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om upphävande avimportregleringar.Uppgifter om tekobranschenStatens industriverk (SIND) utarbetar -- på uppdrag av regeringen ochi samråd med överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) -- prognoser förproduktionskapacitetens utveckling inom textil- och konfektionsindustrierna.Den senaste rapporten, Teko 90 (SIND PM 1990:2), innehåller en bedömning avtekoindustrins utveckling under åren 1990 och 1991.År 1989 var ett svagt år för svensk tekoindustri. Produktionsvolymernaberäknas ha minskat med 4--inom textilindustrin, 8--inom trikåindustrinoch inom konfektionsindustrin. Enligt tidigare beslut av riksdagenutgjorde produktionsvolym ett riktmärke inom tekopolitiken. Våren 1989beslutade dock att detta riktmärke inte längre skulle gälla. EnligtSINDs beräkningar låg produktionsvolymerna inom textilindustrinca lägre, inom trikåindustrin lägre och inom konfektionsindustrinca lägre än år 1978.SIND bedömer att textilindustrins produktion har minskat med2--och att den kommer att minska med ytterligare 1--. Inomtrikåindustrin bedöms volymförlusterna till 3--och i åremotses volymförluster av samma storleksordning. Minskningen i produktionsvolyminom konfektionsindustrin bedöms till 11--, och SIND räknarmed en ytterligare volymminskning med . Vad gäller trikå- ochkonfektionsindustrierna föreligger det, enligt SIND, risk att verksamheten kankomma att beröras av nya strukturförändringar.Sysselsättningen inom tekoindustrin uppgick till ca 21600årssysselsatta personer, vilket är en minskning med drygt 2000 personer sedanföregående år. Detta är den största minskningen . Minskningenfortsatte i samma takt , då sysselsättningen enligt SINDs bedömningminskade med ytterligare 2000 personer. väntas sysselsättningen minskaytterligare till ca 18600 årssysselsatta.Den faktiska direkta exporten, dvs. leverans av i producerad tekovaradirekt från fabrikant till utländsk kund, beräknas ha utgjort ca40 % av produktionsvolymen för textilföretag, för trikåföretag och20--för konfektionsföretag. Den inhemska produktionens andelar av inhemsktillförsel beräknas värdemässigt ha uppgått till förtextilvaror och för plagg från trikå- och konfektionsindustrierna.Detta är något högre än , då motsvarande andelar var resp. 17 %.Lönsamheten inom tekoindustrin ligger sedan åtskilliga år på en lägre nivå äni andra industribranscher. halverades i det närmasteräntabiliteten på eget kapital inom tekoindustrin jämfört med . För år1989 redovisas en negativ räntabilitet. Ca tre fjärdedelar av företagen inomtextilindustrin förväntar sig oförändrad eller förbättrad lönsamhet för år1990, medan motsvarande andel för trikå- och konfektionsindustrierna är ungefärhälften.Marknadsläget för tekoindustrin i stort kännetecknas enligt SIND av enbestående global överkapacitet. De svenska producenterna möter på allamarknader ett mycket allsidigt utbud av varor, såväl från andra industriländersom från utvecklingsländer. Ett annat inslag i marknadsbilden är attanvändningen av textila produkter inom annan industri än tekoindustrinfortsätter att öka. Mål för tekopolitikenRiksdagen beslöt (prop. 1988/89:100 bil. 14, 1988/89:NU20) atttidigare gällande kvantitativa mål för tekopolitiken skulle upphöra att gälla.Det fanns, anförde utskottet, inte något behov av särskilda näringspolitiskamål för tekobranschen.De kvantitativa målen för tekopolitiken hade beslutats av (prop. 1982/83:130 bil. 1, NU 1982/83:42). De innebar att ett långsiktigt målskulle vara att svensk industri skulle svara för av den totalainhemska tillförseln av tekovaror och att ett riktmärke skulle vara att 1978års produktionsvolym skulle upprätthållas.Från sida krävs i motion 1990/91:N335 (c) att det tidigaremålet i fråga om självförsörjningsgraden åter skall gälla. Motionärernaföreslår offensiva insatser för utveckling av tekoindustrin och finner detangeläget att målet att den inhemska produktionen skall svara för av dentotala inhemska tillförseln av tekovaror återinförs.Motionsyrkanden liknande det nu aktuella har avslagits av bådevåren 1989 och (1988/89:NU20, 1989/90:NU27). Motiveringen var, somnyss nämnts, att det inte fanns något behov av särskilda näringspolitiska målför tekobranschen. Motionerna fick stöd i reservationer (c, mp resp. c, vpk,mp).Utskottet ser inte nu något motiv för ett ändrat ställningstagande frånriksdagens sida. Motionen avstyrks således i här aktuell del.Handelspolitiska frågorImportbegränsningar för tekovarorRiksdagen beslöt (prop. 1988/89:47, 1988/89:FiU10) attimportrestriktionerna på tekoområdet helt skall avvecklas till den 31 juli1991. Då löper den nuvarande förlängningen av multifiberavtalet (MFA) ut. Medstöd av MFA begränsar -- i likhet med flertalet andra industriländer --importen av textil- och konfektionsvaror från de s.k. lågprisländerna. Förnärvarande har avtal om exportbegränsningar med 15 länder. Därutöver ärtekoimporten från statshandelsländer (tidigare och nuvarande) och ställde sig i ett yttrande till finansutskottet(1988/89:NU1y) bakom regeringens bedömning att ett slopande avimportbegränsningarna på tekoområdet skulle komma att leda till lägrekonsumentpriser och att det kunde få en positiv effekt för utvecklingsländerna.Näringsutskottet uttalade också att regeringen måste verka för att tekosektornintegreras i GATTs ordinarie regelverk. Utskottet anslöt sig till regeringensbedömning att ett upphävande av importbegränsningarna inte varlämpligt; tekoföretagen måste ges tid för nödvändiga anpassningsåtgärder. Genomatt beslutet om avregleringen träder i kraft först fårbranschen möjlighet till ytterligare konsolidering för att klara den ökadekonkurrens som uppstår när restriktionerna avvecklas, anförde utskottet.Tre avvikande meningar anmäldes i näringsutskottets yttrande. I en (m, fp)krävdes en omedelbar avveckling, i en annan (c, vpk) begärdes attkonsekvenserna av en avreglering skulle utvärderas innan beslut fattades och iden tredje (mp) accepterades avregleringen under förutsättning att den inteledde till ökad import av tekoprodukter som tillverkats under oacceptablaarbetsförhållanden eller med utnyttjande av barn eller underbetald arbetskraft.Liknande meningsyttringar avgavs i finansutskottet (1988/89:FiU10). Riksdagenföljde närings- och finansutskotten.Under allmänna motionstiden och 1990 väcktes motioner med krav på attimportrestriktionerna skulle avskaffas , på att avskaffandet skulletidigareläggas för vissa länder och på att beslutet om avskaffande avimportrestriktionerna skulle upphävas. fann inte vid något avtillfällena grund för någon annan bedömning än den som gjorts ochavstyrkte motionsyrkandena. I reservationer begärdes å ena sidan (m, fp) pånytt att importrestriktionerna på tekoområdet skulle avvecklas, åandra sidan (c, vpk, mp) att de skulle bibehållas tills vidare. Riksdagenföljde utskottet.Industriminister besvarade i (RD1990/91:21) en interpellation (1990/91:28) om textilindustrins överlevnad. Hanmeddelade i sitt svar bl.a. att regeringen inte såg någon anledning att ändrasitt ställningstagande beträffande avskaffandet av importrestriktionerna påtekoområdet. Han konstaterade att den svenska ekonomins -- och därmed ävenvälfärdens -- utveckling är beroende bl.a. av att vi inom landet kanupprätthålla effektiva marknader med konkurrens och att vi i största möjligautsträckning deltar i en fri internationell handel. Vidare hänvisade han tillatt det är genom den internationella arbetsfördelning som handeln kan ge upphovtill, som vi å ena sidan kan dra fördelar av att vissa länder har bättreförutsättningar att producera vissa varor än vad vi har, å andra sidan kanproducera de varor vi har bäst förutsättningar för. Dessa principer borde,ansåg industriministern, vara styrande för alla delar av näringslivet.I år har det väckts motioner med yrkanden om fasthållande vid beslutet attimportrestriktionerna skall avvecklas, om avskaffande avrestriktionerna för länder i Öst- och samt om bibehållande avimportrestriktionerna och harmonisering med EGs regler på området.Sverige bör självfallet fullfölja den nu snart genomfördaavvecklingspolitiken inom tekosektorn, sägs det i motion 1990/91:N253 (m).Sverige intar härvid en ledande ställning i avvecklingen av importhinder, medanEG på denna punkt för en annorlunda politik. måste, enligtmotionärerna, inom ramen för och senare såsom medlem av EG verka för attEG liksom avvecklar handelshinder mot utvecklingsländer även inomtekoområdet.Restriktionerna för import av kläder från Öst- och skallomedelbart avskaffas, kräver liberalerna i partimotionen1990/91:N292. De lättnader i desvenska importrestriktionerna som finns för dessa länder är förenade medså starka krav -- importen får inte leda till marknadsstörningar och detimporterande företagets produktion och sysselsättning får inte störas -- attlättnaderna varken gynnar svenska konsumenter eller öst- och centraleuropeiskaproducenter, sägs det i motionen.I tre motioner begärs att skall upphäva beslutet om avskaffande avimportrestriktionerna. borde i stället harmonisera sina importreglerför tekoprodukter med dem som EG tillämpar.I motion 1990/91:N257 (s) hänvisas till att det, sedan fattade sittbeslut om att alla importrestriktioner för tekovaror skulleavvecklas till , har skett stora förändringar på dethandelspolitiska planet. EFTA-länderna för förhandlingar med EG om ettEES-avtal och har fattat beslut om att skall eftersträvamedlemskap i hänvisas till de vilande GATT-förhandlingarna, den s.k.Uruguayrundan, vilka enligt motionärerna tyder på att EGs uppfattning är att entioårig övergångsperiod behövs innan importrestriktionerna på tekovaror kanslopas.Riksdagen bör göra ett uttalande till regeringen om att skall anpassasig till den handelspolitik som EG för på tekoområdet, sägs det i motion1990/91:N360 (m). Detta skulle stärka trovärdigheten i ansökan ommedlemskap i hänvisas i motionen till att tillsammans medövriga nordiska stater har föreslagit att tekohandeln skall återgå till normalaGATT-regler år 2000.Relationerna till EG berörs också i motion 1990/91:N235 (c). bördels göra ett uttalande om att tidigare beslut att säga uppmultifiberavtalet skall ändras, dels begära att regeringen lägger fram förslagtill importregler för tekoprodukter som är harmoniserade med EGs, anförs det imotionen. Om avskaffar importrestriktionerna, kommer det att innebärasvårigheter för svensk handel med tekoprodukter till EG. De svenskatekoföretagens möjligheter att konkurrera skulle däremot förbättras, hävdarmotionären, om hade samma regler som EG.De lättnader avseende import av tekoprodukter från ,vilka tas upp i motion 1990/91:N292 (fp), regleras genom en förordning utfärdadav kommerskollegium (KFS 1990:22, L:18). Enligt förordningen gällerbestämmelserna sådana företag som kan bibehålla produktion och sysselsättning iSverige om den egna produktionen kombineras med viss lönsömnadsimport.Bestämmelserna skall i första hand ses som ett bidrag till de svenskatekoproducenternas anpassningsåtgärder. En positiv effekt är därvid att desatsningar som görs av dessa företag också kommer berörda länder till del.I anslutning till de synpunkter som framförs i motionerna 1990/91:N257 (s),1990/91:N360 (m) och 1990/91:N235 (c) om behovet av harmonisering med EG ochGATT-förhandlingarna vill utskottet anföra följande. beslöt idecember 1990 att skall ansöka om fullt medlemskap i (1990/91:UU8) bedömde det som sannolikt att så kan ske underår 1991. Ett medlemskap i innebär bl.a. en anpassning till den gemensammahandelspolitiken, inkl. den på tekoområdet. Hur denna anpassning skall ske ochvilka övergångsarrangemang som kan bli aktuella på olika områden är frågor somkommer att få lösas under de kommande förhandlingarna.Beträffande förhandlingarna inom Uruguayrundan är förhoppningen att dessaskall kunna återupptas och att de skall leda till överenskommelser om bl.a. enåtergång av villkoren för tekohandeln till normala GATT-regler. Därmed skulleockså EGs tekorestriktioner komma att avvecklas.Utskottet gör samma bedömning som tidigare i fråga om importbegränsningarnapå tekoområdet. Slopandet av dessa kommer att leda till lägre konsumentpriser ivårt land och medföra fördelar för utvecklingsländerna. Genom att det underhösten 1988 fattade beslutet om slopandet av restriktionerna verkställs förstden har tekoindustrin fått tid för att anpassa sig till den nyakonkurrenssituationen.Utskottet vill också understryka att, som har sagts, det i deframtida förhandlingarna om medlemskap i får lösas hur anpassningen till dengemensamma handelspolitiken skall gå till. Detta gäller också tekoområdet, därfrågan om eventuella övergångsarrangemang måste uppmärksammas. Utskottet villvidare understryka det angelägna i att i GATT-förhandlingar fortsätteratt verka för att villkoren för tekohandeln skall återgå till normalaGATT-regler.Utskottet förutsätter att regeringen, efter avvecklingen avimportrestriktionerna , noga följer utvecklingen inomtekoindustrin och vid behov drar försorg om att erforderligaarbetsmarknadspolitiska åtgärder vidtas.Med det sagda avstyrker utskottet de nu behandlade motionerna i berördadelar.Ursprungsmärkning av kläderÅr infördes bestämmelser om att kläder vid yrkesmässig försäljning skallvara försedda med uppgift om i vilket land de har tillverkats. Med stöd av ettbemyndigande i en särskild lag (1982:736) har regeringen genom förordningen(1982:910) om ursprungsmärkning av kläder utfärdat regler för denna märkning.Kläderna skall vara märkta senast då de saluhålls till förbrukare här i landet,ett system för märkningsskyldighet som brukar kallas internmodellen. Detankommer på kommerskollegium att utöva tillsyn över efterlevnaden av systemet.Bestämmelserna om ursprungsmärkning av kläder skall avskaffas den 1 juli1991, krävs det i motion 1990/91:N292 (fp). Denna märkning fyller ingenfunktion för konsumenterna, hävdar motionärerna, och konsumenterna efterfrågarinte heller någon sådan märkning. Dess enda effekt är i stället att försvåraimport till och reducera konkurrensen på den svenska marknaden.Kommerskollegium har i en skrivelse till regeringen föreslagitatt bestämmelserna om ursprungsmärkning av kläder skall avvecklas. Kollegiethänvisar till tidigare framställning i saken . Där anfördes attdet vid införandet av ursprungsmärkningen hade åberopats konsumentpolitiskamotiv men att kollegiet -- mot bakgrund av en undersökning som man låtitstatistiska centralbyrån (SCB) genomföra -- ifrågasatte om bestämmelsernaverkligen fyllde någon egentlig funktion från konsumentsynpunkt. Vidare angavshandelspolitiska skäl för att bestämmelserna borde avskaffas.Kommerskollegium ansåg i sin skrivelse att de skäl som framfördesår 1987 för en avveckling av bestämmelserna är aktuella. Dessutomansåg kollegiet att ett starkt vägande skäl hade tillkommit genom det pågåendearbetet på integration mellan EG och EFTA.I budgetpropositionen (prop. 1990/91:100 bil. 5 s. 199) sägs beträffandekommerskollegiets förslag att frågan bereds i särskild ordning och attföredragande statsrådet inte är beredd att nu ta ställning i frågan.Enligt vad utskottet har erfarit kommer frågan om avskaffande av reglerna omursprungsmärkning att övervägas i anslutning till en kommande proposition omett EES-avtal.Utskottet vill hänvisa till sina tidigare uttalanden och anser att riksdageninte nu bör ta något initiativ i saken. Motion 1990/91:N292 (fp) avstyrksdärmed i berörd del.SocialklausulRiksdagen bör göra ett uttalande till regeringen om att det bör införas ensocialklausul som ställer minimikrav på de leverantörer som skall säljatekovaror till , sägs det i motion 1990/91:N235 (c). I motionen hänvisasdet till att i många av de länder som producerar tekoprodukter till mycket lågapriser tillverkningen sker i former som vi i står helt främmande inför.Barnarbete är utbrett, arbetsmiljön är undermålig, arbetstiden är ofta 12--15timmar och lönerna är mycket låga.Riksdagen har behandlat frågan om införande aven socialklausul. Vid det senaste tillfället, , avslog ettmotionsyrkande med förslag om införande av en socialklausulbeträffande handeln med tekovaror (1990/91:NU9 s.26f.).