bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — Regeringen har i årets finansplanunderstrukit att den ekonomiska politiken skall bidra till attställa om produktion och konsumtion för att säkra balans mellanekonomisk tillväxt och miljö.TrafikenRegeringens överväganden innebär sammanfattningsvis atthälsofarliga effekter begränsas kraftigt till början av2000-talet. Trafikens miljöstörande effekter skall kraftigtbegränsas. Regeringen bedömer att miljöeffekter förorsakade avden svenska trafiken kommer att vara undanröjda till år 2010.Trafikens klimatpåverkande effekter skall begränsas i enlighetmed strategin för minskad klimatpåverkan.Trafikens kostnadsansvar ses över. Investeringar iinfrastrukturen skall öka för att minska miljöskadorna och föratt öka tillgängligheten. Ett program för att minska trafikensmiljöeffekter och förbättra framkomligheten genomförs i trestorstäder.Regeringen är beredd att avsätta 5 500 milj. kr. som bidragtill finansieringen av åtgärder i storstadsområdena.Det internationella samarbetet intensifieras. Regeringen avseratt inom ramen för EES-processen verka för att avgaskraven förpersonbilar, lätta lastbilar och bussar skärps mensenast . Regeringens ambition är att genom ettbrett nordiskt samarbete införa skärpta regler för svavelhalt ibränslen som används i färjor och andra fartyg. Internationellaavgaskrav bör införas för flyget.Utsläppen från enskilda fordon skall minskas ytterligare,bl.a. genom att miljöklasser införs för att ge ekonomiskstimulans till miljövänliga fordon. Miljöklasser kommer attinföras för personbilar, bussar och lastbilar årsmodeller. Miljöklassindelningen skärps för dieselbränsle.Vid projektering av nya spårsystem skallmiljökonsekvensbeskrivningar upprättas. Inom vägplaneringenintroduceras miljökonsekvensbeskrivningar redan i planeringen.Regeringen föreslår i propositionen om energipolitiken att 30milj. avsätts för utvecklings- ochdemonstrationsprojekt rörande användning av motoralkoholer.MotionernaI partimotion Jo113 yrkande 23 (delvis) anförsbeträffande sambanden mellan ekonomi och miljö bl.a. att ökadtillväxt måste vägas mot andra icke-materiella mål såsom bättremiljö, resurshushållning och ökad frihet. Kommande generationersvälfärd måste beaktas i den ekonomiska politiken. Detövergripande målet för den ekonomiska politiken bör definieras iöverensstämmelse med kraven på en långsiktigt hållbarutveckling. S.k. gröna nationalräkenskaper måste utvecklas ochsätta spår i de beslut som fattas så att miljö- ochnaturresursaspekter blir grundläggande i all samhällsplanering.Enligt motion Jo93 av m.fl. (mp) börmiljöinriktade ekonomiska beslutsunderlag utarbetas i enlighetmed vad som anförs i motionen. Beslutsunderlaget bör visa såvälekologiska och mänskliga som finansiella aspekter påutvecklingen. Ett lämpligt första steg kan vara att kompletterafinansplanen och nationalbudgeten med viktiga nyckeltal avmiljö- och hälsofaktorer och också i nationalbudgetenöversiktligt beskriva utvecklingstendenserna inom dessa områden.Till motionen fogas en rapport av nationalekonomen om en kravspecifikation på ett nationellt "grönt"ekonomiskt beslutsunderlag.I motion Jo105 (m) yrkas att som nationella delmålfastställer att de svenska utsläppen från trafiken skall, ifråga om kväveoxid minska med till år2000, i fråga om kolväten med till år2000 och i fråga om koldioxid att utsläppen skall varaoförändrade . Vidare yrkas etttillkännagivande om uppföljningen av dessa delmål (yrkandena 20och 22--24).Enligt motion Jo737 av m.fl. (v) bör riksdagenbesluta om en handlingsplan för att minska koldioxidutsläppenfrån trafiken. I motionen anges att målet bör vara en minskningmed 60--80 %.Utskottets övervägandenMiljö och ekonomisk utvecklingUtskottet delar regeringens och motionärernas uppfattning attekonomisk tillväxt måste vägas mot andra mål i politiken. Enkortsiktig syn på tillväxt som inte beaktar miljöeffekterförsämrar tillväxtmöjligheterna på , eftersomresurser förbrukas och kostnaderna för att återställa ochbekämpa uppkomna miljöskador i ett senare skede kan öka. Ifinansplanen (bilaga 1 till budgetpropositionen 1991) anförs attden ekonomiska politiken skall medverka till en uthålligtillväxt; produktion och konsumtion måste ställas om så attbalansen mellan ekonomi och ekologi säkras. Miljösituationenpåkallar en förändring av grundläggande attityder i vårlivsföring. I ett längre perspektiv hotas vår allmänna välfärdav miljöförstöringen. Därför skall miljöhänsyn genomsyrasamhällets alla sektorer.Som framgår av miljöpropositionen har tillsatts enutredare som skall utreda frågan om hur nationalräkenskapernaskall kunna kompletteras. Avsikten är att de skall utgöra ettbättre underlag när det gäller att ge miljön en större vikt videkonomiska bedömningar. Utredaren har framlagtbetänkandet Räkna med miljön! (SOU 1991:37).Utskottet avstyrker motionerna Jo93 och Jo113 yrkande 23delvis, i den mån motionerna ej tillgodoses genom det anförda.Utsläpp från trafikenUtskottet behandlar här mer övergripande frågor ommålsättningen för att reducera trafikens miljöeffekter. Det börnämnas att denna fråga har starka beröringspunkter med de frågorom luftföroreningar m.m. som behandlats i ett föregåendeavsnitt. De konkreta åtgärdsförslagen i fråga om avgaskrav m.m.redovisas och behandlas närmare i det följande.Utskottet delar regeringens bedömning att åtgärdsbehovet ärstort när det gäller trafikens hälso- och miljöstörandeeffekter. Detta kräver en strikt prioritering av insatserna.Arbetet bör inriktas på åtgärder beträffande storstadstrafiken,investeringar i järnvägar samt skärpta krav på fordon ochbränsle. Det närmare västeuropeiska samarbetet ger möjlighettill en sådan samlad insats. Utskottet ansluter sig tillregeringens målsättning att hälsofarliga effekter skallbegränsas kraftigt till . Även trafikensmiljöstörande effekter bör kraftigt begränsas. De svenskautsläppen av kväveoxider, svaveldioxid och kolväten fråntrafiken bör minskas kraftigt genom skärpta avgaskrav. Trafikensbidrag till klimatpåverkan bör begränsas i enlighet medklimatstrategin. När det gäller bullerfrågorna hänvisarutskottet till ett följande avsnitt.I partimotionerna från moderata samlingspartiet ochvänsterpartiet yrkas ytterligare preciseringar i fråga ombegränsningar av de svenska utsläppen från trafiken. Förnärvarande har utskottet inget underlag för att bedöma i vad månde i motionerna föreslagna målsättningarna för reducering avutsläppen av koldioxid, kvävedioxid och kolväten är realistiska.Utskottet utesluter inte att frågan om mer preciserademålsättningar kan tas upp när ytterligare erfarenheter vunnitsav t.ex. avgaskraven och det förslag som utskottet i detföljande lägger fram beträffande höjning avbilskrotningspremien. Med det anförda föreslår utskottet attmotionerna Jo105 yrkandena 20 och 22--24 och Jo737 yrkande 3lämnas utan vidare åtgärd.Mål och riktlinjer för det internationella samarbetetDe internationella miljöfrågorna faller i regeringskanslietunder såväl som utrikesdepartementetsverksamhetsområde. En motsvarande ärendefördelning tillämpas iriksdagen. Det internationella kapitlet av förevarandeproposition har, liksom flertalet följdmotioner, hänvisats tillutrikesutskottet. behandlar i det följande demotioner som hänvisats till utskottet, och följer därvid sammadisposition som propositionen.Inledning -- miljösamarbetet inom FNPropositionenI propositionen sammanfattas regeringens ställningstaganden påföljande sätt.Sverige bör engagera sig starkt i det internationellamiljösamarbetet och fortsätta att vara pådrivande.Sverige måste, tillsammans med andra länder, göra betydandeinsatser för att en varaktigt hållbar utveckling skall uppnåsöver hela världen.De övriga målen för den svenska miljöpolitiken är ocksågiltiga för agerande i det internationellamiljösamarbetet. Omsorgen om miljön, skyddet av människorshälsa, bevarandet av den biologiska mångfalden, hushållningenmed naturresurserna samt bevarandet av natur- ochkulturlandskapen är också riktlinjer i vårt internationellaarbete.Regeringen anför inledningsvis bl.a. följande (s. 104 f).Sverige har traditionellt spelat en pådrivande roll i detinternationella miljösamarbetet. För att intensifiera detinternationella arbetet och föra in utvecklingen i en varaktigthållbar riktning har tagit initiativ till enFN-konferens om miljö och utveckling, vilken kommer att äga rumår 1992 i . En första om miljön ägde rum iStockholm . Konferensen ledde till ett genombrott för detinternationella miljösamarbetet.-- -- --Det finns två huvudskäl till att skall engagera sig idet internationella miljösamarbetet.Vi har ett med andra länder gemensamt ansvar för den globalamiljön. Ett aktivt deltagande i det internationella samarbetetär ett sätt att värna också om vår egen miljö.Exempel på det första är att aktivt medverkar i eninternationell strategi för en varaktigt hållbar utveckling. länderna utnyttjar merparten av naturresurserna och orsakardirekt eller indirekt de största miljöproblemen. Huvuddelen avansvaret för de nödvändiga omställningsprocesserna skall därförbäras av dessa länder. Andra exempel på globala miljöfrågor ärarbetet för att uppnå ett klimatavtal och överenskommelser föratt bevara den biologiska mångfalden och att skydda världensskogar.Vad gäller skyddet av den svenska miljön är de viktigasteproblemen från andra länder försurningen resp. övergödningen avmark och vatten. I takt med att de svenska utsläppen fortsätteratt minska kommer en allt större andel av den totalabelastningen på svensk miljö från utsläpp i andra länder. Dessaproblem delar vi med övriga länder i norra , dvs. Europanorr om och Karpaterna.En varaktig återhämtning av svensk miljö kan endast ske i taktmed en motsvarande återhämtning i norra i sin helhet.Detta gäller såväl länder i Väst- som i Öst- och Centraleuropa.Dessutom spelar kemikalier och varor i internationell handelsom används i en viktig roll för belastningen på svenskmiljö.Allt fler länder i driver nu en aktiv miljöpolitik.Det närmare EG-EFTA-samarbetet som växer fram ger nyamöjligheter att agera och uppnå positiva miljöeffekter.Möjligheten att skapa en bred europeisk front mot miljöproblemenhar därför ökat markant.Regeringen avser även driva en ambitiös miljöpolitikoch tillsammans med andra i miljösammanhang framträdandenationer vara pådrivande internationellt. har genom sinaerfarenheter goda möjligheter att påverka andra länder att föraen radikal miljöpolitik. Åtgärder mot luftföroreningar liksomavvecklingen av ozonnedbrytande ämnen samt förbud mot vissatyper av batterier är exempel där svenska initiativ harpåskyndat internationella överenskommelser.Den ökade internationaliseringen kommer att avsätta spår ocksåi vårt inhemska arbete. Det blir nödvändigt att på ett tidigtstadium få internationell förståelse för de nya åtgärder tillskydd för miljö och hälsa som vi vill föreslå.Regeringen sammanfattar sina ställningstaganden tillmiljösamarbetet inom FN enligt följande.Sverige skall verka för att FNs konferens om miljö ochutveckling i behandlar miljöfrågorna i ettbrett utvecklingsperspektiv. eftersträvar vi enhandlingsinriktad konferens som på olika områden fastställerkonkreta åtgärdsprogram med precisa mål, kostnader ochtidtabeller för att uppnå målen. konferens bör bl.a.anta bindande konventioner om klimatförändringar, biologiskmångfald och skogsfrågor. Övriga åtgärdsprogram bör gälla andrastora miljöproblem och politiken inom olika ekonomiska sektorer,framför allt energi och transporter. Konferensen bör ocksåmedverka till att bryta den onda cirkeln kring fattigdom ochmiljöförstöring i . behov av finansiellaresurser och miljövänlig teknik blir därmed mycket centralafrågor för konferensen och för dess slutliga resultat.FNs framtida arbete i fråga om miljö och utveckling börvägledas av följande principer:Miljöfrågornas globala karaktär och deras betydelse förutveckling och säkerhet motiverar en förstärkning avFN-systemets arbete med dessa frågor. Arbetet bör syfta till attfrämja en varaktigt hållbar utveckling.Miljöproblemen måste förebyggas genom att miljöhänsyn byggs ini politiken på skilda områden. Därför måste alla FN-organ taansvar för miljöfrågorna inom sina resp. ansvarsområden.Miljöfrågor inom olika sektorer och FN-organ har nära inbördessamband. Det behövs därför en förstärkt samordning mellanFN-organen för att nå bästa resultat.FNs verksamhet för att mäta miljöförändringar, värderamiljörisker och fatta vägledande beslut för nationellt ochmellanstatligt miljöarbete bör stärkas ytterligare.FN bör i lämpliga former fortsätta att understödja allaländers och särskilt miljöarbete.MotionernaUtskottet behandlar i detta sammanhang ett antal motioner medallmän anknytning till internationella miljöpolitik.Enligt moderata samlingspartiets partimotion Jo105 yrkande 7bör göra ett tillkännagivande om det internationellaavvecklingsarbetet vad gäller olika ozonförstörandekemikalier. bör verka för att och EGslångtgående beslut om avveckling av ozonförstörande kemikaliervinner allmän acceptans bland i-länderna och attavvecklingsstödet till får en utformning som äroperativ. I motion 1989/90:Jo883 (m) yrkas att regeringen i detinternationella förhandlingsarbetet verkar för att de kritiskabelastningsgränserna bl.a. avseende svavelutsläpp inteöverskrids (yrkande 1).Enligt partimotion 1989/90:Jo773 (m) bör en friståendeexpertgrupp tillsättas vars uppgift skall vara att följa deninternationella utvecklingen på miljöområdet (yrkande 12).Enligt motionerna Jo752 yrkande 1 och U617 (mp) bör enparlamentarisk utredning tillsättas. förslaginnebär ett vidare uppdrag än det som lagts på dennationalkommitté som arbetar med att förbereda Sverigesdeltagande i den internationella miljökonferensen i Brasilien1992, anför motionärerna.I partimotion Jo116 (mp) yrkas att genom att fatta merlångtgående miljöpolitiska beslut skall verka pådrivande i detinternationella miljöarbetet (yrkande 9), och att regeringentill miljökonferensen i skall lägga konkretaförslag för att minska användningen av naturresurser i Sverigetill en nivå som är globalt möjlig (yrkande 10).I partimotion Jo739 (fp) yrkas att en konvention om skydd avjordens biologiska mångfald utarbetas (yrkande 10). Enligtpartimotion 1989/90:Jo820 (mp) bör en effektiv global konventionom klimatförändringar upprättas (yrkande 2).I partimotion Jo737 (v) begärs förslag om hur skallkunna bidra till ökad skogsplantering (yrkande 5), och ipartimotion Jo722 (m) begärs tillkännagivande om återbeskogningi tredje världen (yrkande 5). Motionärerna framhåller (i motionJo105 vilken i denna del hänvisats till UU) att skogsfrågornaskulle kunna knytas till det internationella förhandlingsarbetetom en klimatvårdskonvention på så sätt att nyplantering av skogi tredje världen inräknas som ett sätt att minskaCO2-utsläppen.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar inledningsvis att det råder betydandesamstämmighet i om internationellamiljöpolitik. Det råder också samstämmighet om att vår inrikesmiljöpolitik skall fylla högt ställda anspråk och kunna anförassom exempel för andra länder. Som regeringen anför ipropositionen är de övergripande målen för den svenskamiljöpolitiken också giltiga för agerande i detinternationella miljösamarbetet. Omsorgen om miljön, bevarandetav den biologiska mångfalden, hushållningen med naturresursernasamt bevarandet av natur- och kulturlandskapen är ocksåriktlinjer i vårt internationella arbete. Utskottet kan ocksåansluta sig till den redogörelse som görs i propositionen omförberedelserna inför FNs konferens om miljö och utveckling iBrasilien år 1992.När det gäller de yrkanden som framställs i motionerna fårutskottet anföra följande.Utskottet har ingen annan mening än motionärerna om vikten avatt alla länder minskar användningen av ozonförstörandekemikalier. Det är en global miljövårdsuppgift. Som anförs imotion Jo105 yrkande 7 bör det ingå som en viktig del i Sverigesinternationella förhandlingsarbete att verka för allmänacceptans av att CFC-användningen och utsläppen av andraozonförstörande ämnen nedbringas till ofarliga nivåer.Avvecklingsstödet till bör, som motionärerna påpekar,få en utformning som är operativ. Utskottet erinrar omatt den och dess förhandlare varit pådrivandeoch spelat en viktig roll för tillkomsten och utformningen avMontrealprotokollet om en successiv avveckling av produktion ochanvändande av ozonnedbrytande substanser. har ocksåaktivt verkat för upprättandet av en särskild finansiellmekanism för att bl.a. ersätta för merkostnader dåinte de billigare ozonnedbrytande ämnena får användas.Överenskommelse om en sådan träffades i etttilläggsprotokoll till Montrealprotokollet. Utskottet förordar iett följande avsnitt av detta betänkande att riksdagenratificerar bl.a. detta tilläggsprotokoll och utgår från attregeringen fortsatt verkar aktivt i samma riktning som hittills.Motion Jo105 yrkande 7 synes därmed i allt väsentligttillgodosedd och påkallar icke någon ytterligare riksdagensåtgärd. Motsvarande bedömning gäller även motion 1989/90:Jo883yrkande 1 om den svenska aktiviteten för att de kritiskabelastningsgränserna avseende svavelutsläppen inte överskrids.Som nämnts i det inledande avsnittet avser regeringen att verkaför att ett nytt avtal mellan de europeiska länderna ombegränsningar av svavelutsläppen undertecknas senast år 1993.Utskottet delar även den uppfattning som framförs i motionJo116 (mp) att kan verka pådrivande i detinternationella miljöarbetet endast om vi fattar långtgåendemiljöpolitiska beslut för vårt eget land. Vi har, vilket ocksåframhålls i propositionen, ett med andra länder gemensamt ansvarför den globala miljön. Ett aktivt deltagande i detinternationella samarbetet är ett sätt att värna också om våregen miljö. Yrkande 9 i motionen får därmed anses tillgodosett.Däremot är utskottet icke berett att tillstyrka motionensyrkande 10 om att kortsiktigt, inför ,skall lägga förslag om att minska användningen av naturresurseri till en nivå som är globalt möjlig. En sådan minskningmåste genomföras successivt, i takt med motsvarande åtgärder ivår omvärld.I oktober 1990 avgav utredningen om internationellamiljösamarbete betänkandet (SOU 1990:88) Sverigesinternationella samarbete: Nya mål och möjligheter. Ibetänkandet söker utredningen besvara fyra grundläggande frågorför den internationella miljöpolitiken, nämligen1. vilken avvägning i stort som bör göras mellan nationelltoch internationellt miljöarbete,2. vilken avvägning som bör göras mellan olika former avinternationellt miljöarbete,3. hur arbets- och kompetensfördelningen mellanregeringskansliet och centrala myndigheter samt inomregeringskansliet bör se ut samt4. vilka övergripande principer som bör vägleda Sverigesagerande inom de internationella organ som har störst betydelseför den svenska miljön.För att medverka i det svenska förberedelsearbetet inför om miljö och utveckling har regeringen tillkallaten särskild kommitté, nationalkommittén för förberedelser inför1992 års . I nationalkommittén ingår bl.a.representanter för riksdagspartierna. En huvuduppgift förnationalkommittén är att medverka i utarbetandet av en svensknationalrapport till konferensen.Som framgår av redogörelsen ovan har internationellamiljöpolitik utretts under medverkan av experter. Depolitiska partierna har möjlighet att påverka vårt agerande iFN-konferensen inom nationalkommitténs ram. Enligt utskottetsmening bör syftet med motionerna Jo752 yrkande 1, U617 och1989/90:Jo773 yrkande 12 i stor utsträckning vara tillgodosetthärigenom.Regeringen anser enligt propositionen att konferensbl.a. bör anta bindande konventioner om klimatförändringar, ombiologisk mångfald och om skogsvård. deltar aktivt iutarbetandet av de nämnda konventionerna. Den förberedandekommittén för konferensen har hållit sin andra session imars/. Märkbara framsteg har, enligt vad utskottetinhämtat, gjorts i den mellanstatliga förhandlingsgrupp somförbereder en klimatkonvention. I denna fråga har arbetet medett konventionsutkast redan inletts.Konventionsarbetet i frågan om biologisk mångfald ochbioteknik drivs i UNEPs regi. Till den förberedande kommitténsandra session förelåg en rapport med förslag om ett integreratprogram för dels internationell säkerhetskontroll, riskvärderingoch miljökonsekvensutvärdering av bioteknik ("biosafety"), delsfrämjande av utveckling och spridning av bioteknik. Kommitténbeslöt på svenskt förslag att överlämna rapporten tillförhandlingarna rörande konventionen om biologisk mångfaldeftersom det biotekniska programmet borde utgöra en integreraddel av konventionen.Från svensk sida har ett aktivt arbete bedrivits på att fåtill stånd en global konvention om skog och skogsbruk somkomplement till de två planerade konventionerna om biologiskmångfald och om klimat. Denna fråga har visat sigkontroversiell. De stora timmerexporterande tropiska ländernahar varnat för att frågan om avskogning alltför mycket fokuseraspå den tropiska skogen medan utvecklingen i de boreala ochtempererade skogarna enligt deras mening är väl så betydelsefullför frågorna om klimat och biologisk mångfald. Vid den nuavslutade sessionen med förberedande kommittén lyckades manefter segslitna förhandlingar nå fram till en text somkonsoliderar situationen. Begreppet "ett varaktigt hållbartskogsbruk" fick stort genomslag i debatten. Den svenskaförhandlingsledningen anser möjlighet öppnad för framtidadiskussioner om ett skogsinstrument.Som framgår av det anförda bedrivs inom ramen för bl.a.förberedelsearbetet års miljökonferens ett intensivtinternationellt arbete i vilket deltar aktivt för att fåtill stånd bindande konventioner om klimatvård, biologiskmångfald och skogsvård. Enligt utskottets mening får motionernaJo722 yrkande 5, Jo737 yrkande 5, Jo739 yrkande 10 och1989/90:Jo820 yrkande 2 anses besvarade med hänvisning till detanförda.Miljösamarbetet inom ramen för den västeuropeiskaintegrationenPropositionenRegeringens ställningstaganden sammanfattas enligt följande.Integrationen i skapar nya möjligheter för ettintensifierat miljösamarbete. Avsikten är att ett avtal om deteuropeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) skall ge oss ökademöjligheter att aktivt delta i utformningen av miljöpolitiken iVästeuropa. Avtalet kommer även att få konsekvenser för densvenska miljöpolitiken och kommer att innebära krav på ökadsamordning av särskilt de handelsrelaterade miljöreglerna.På det miljöpolitiska området avser regeringen inom ramen förett att:verka för skärpta miljöregler som kan ge en bättre miljö iVästeuropa,verka för att stärka det miljöpolitiska samarbetet iVästeuropa,aktivt delta i gemensamma forskningsprogram och andramiljöaktiviteter, såsom den europeiska miljöbyrån (EEA),bidra till att stärka och samordna samarbetet med Öst- ochCentraleuropa, samtbidra till att stärka det internationella miljösamarbetet.MotionernaSverige bör enligt motion Jo733 (m) prioritera följandemiljöfrågor inom EG-samarbetet, nämligen klimatvården,uppföljningen av internationella avtal och stöd tilldemokratiseringsprocessen i (yrkande 10). Ett liknandeyrkande framförs i motion Jo722 yrkande 4 (m). Enligt motionJo733 (m) bör söka inträde i EGs miljövårdsbyrå EEA(yrkande 9).Enligt motion Jo739 (fp) bör aktivt verka för attlikvärdiga ekonomiska styrmedel på miljöområdet införs i Europasländer (yrkande 9). Alla goda argument för miljöavgifter somgäller i är också giltiga i andra länder, anförmotionärerna. I motion Jo752 (mp) framhålls behovet att drivafrågan om internationella miljöavgifter i internationellaförhandlingar (yrkande 13). Enligt sistnämnda motion behövs deten överstatlig europeisk miljöpolitik (yrkande 3).Utskottets övervägandenUtskottet kan i stora delar instämma i de synpunkter somframförs i motion Jo733. Som framgår av propositionen enades EGsoch EFTAs miljöministrar vid ett möte om attutarbeta en gemensam västeuropeisk miljöstrategi vad gällerstabilisering och minskning av utsläpp av koldioxid och andraväxthusgaser. Utskottet delar även uppfattningen att samarbetetmed Öst- och bör stärkas och samordnas. Somframgår av referatet av propositionen prioriteras även dennapunkt av regeringen.