bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — Någon särskild riksdagensåtgärd med anledning av motionerna Jo105 yrkande 18, Jo110yrkande 9, Jo733 yrkande 8 och Jo778 bör alltså ickeaktualiseras.Utskottet biträder vad som anförs i propositionen om attavfallsfrågorna bör uppmärksammas vid tillståndsgivningen i envidare bemärkelse än vad som sker . Därmed får syftet medmotion Jo113 yrkande 41 anses tillgodosett.De förslag om tilläggsdirektiv som läggs fram i motionernaJo111 yrkandena 1 och 2 och Jo120 yrkande 1 har den karaktäratt deras angelägenhetsgrad bäst bedöms av kommittén. Utskottetär med hänsyn till kommitténs uppdrag icke berett att biträdaförslaget om prövning enligt ML av stora trafikplatser somprövas i särskild ordning och avstyrker således motionerna Jo111yrkandena 3 och 4 samt Jo120 yrkande 1.OmprövningOmprövningsreglerna måste som all tillståndsprövning utformasmed den utgångspunkten att industriutsläppen skall nedbringastill ofarliga nivåer. har omprövning av villkorenenligt miljöskyddslagen skett i förhållandevis begränsadutsträckning. Utskottet delar regeringens mening att kommitténbör närmare studera om de nuvarande omprövningsreglerna behöverändras. Ett särskilt uttalande från sida medanledning av motionerna Jo118 yrkandena 20 och 24, Jo54 yrkande19 och Jo792 yrkande 3 ter sig med hänsyn härtill opåkallat.Miljövårdens organisation sammanfattas enligt följande:Miljöskyddskommittén bör ytterligare överväga frågan om enförstärkning av allmänhetens inflytande över prövningen avmiljöskyddsfrågorna.MotionernaMiljörevisorer m.m.I motionerna 97 (v) yrkande 1 begärs förslag om inrättande avauktoriserade externa miljörevisorer. Förslag om miljörevisorerframförs även i folkpartimotionerna Jo110 yrkande 7 (delvis) ochJo739 yrkande 14 (miljörevisorer utsedda av aktieägarna), icentermotionen Jo113 yrkande 32 och i den socialdemokratiskamotionen Jo735 yrkande 1. Enligt centermotionerna Jo113 yrkande28 och Jo792 yrkande 9 bör en särskild miljöansvarig utses påföretagen, och i motion Jo735 (s) föreslås tillkännagivande omföretagens miljörapportering (yrkande 2).TalerättenFörslag om utvidgning av talerätten enligt miljöskyddslagenväcks i motionerna Jo111 (mp) yrkande 6, Jo115 (v) yrkande 6,Jo733 (m) yrkande 5, Jo739 (fp) yrkande 4, Jo792 (c) yrkande 11,Jo796 (s) yrkande 1 och Jo816 (mp) yrkande 5. Yrkandena avserfrämst ideella miljöorganisationer, i något fall allmänheten ochberörda yrkesgrupper. I motion Jo54 (mp) yrkande 14 förordas atttalerätten utvidgas för enskilda och organisationer i mål somberör fiskevårdsintressen.MiljöombudsmanI följande motioner framförs yrkanden om inrättande av ettmiljöombudsmannaämbete, nämligen i motionerna Jo111 (mp) yrkande7, Jo113 (c) yrkande 29, Jo739 (fp) yrkande 5, Jo792 (c) yrkande10 och Jo816 (mp) yrkande 4.Den regionala och kommunala miljöorganisationenEnligt motion Jo105 (m) bör varje kommun ha rätt att utveckladen organisation som är bäst avpassad till de lokala behoven(yrkande 14). I motion Jo110 (fp) förordas ett riksdagsuttalandeom länsstyrelsernas samarbete med kommunerna. Motionärernabetonar angelägenheten av att kommunernas miljöskydd ochmiljötillsyn kan bedrivas med stor integritet gentemotkonkurrerande intressen och verksamheter (yrkande 7 delvis).Enligt motion Jo111 (mp) yrkande 5 bör kommittén få direktiv attlägga förslag som kan ge den regionala och lokalatillsynsorganisationen en självständigare roll. I motionernaJo113 (c) yrkande 31 och Jo115 (v) yrkande 8 betonas behovet avatt bibehålla och förstärka de obligatoriska miljö- ochhälsoskyddsnämnderna i kommunerna. I motionerna Jo117 yrkande 3och Jo775 yrkande 3 (båda mp) förordas att kommunerna skall fåutfärda föreskrifter för miljöskyddsområden, och i motion Jo710(mp) yrkande 8 diskuteras ansvarsfördelningen mellanlänsstyrelse och kommun för tillsynen enligt kemikalielagen.Enligt motion Jo105 (m) yrkande 11 bör uttala sigtill förmån för de aktörsbaserade miljövårdsorganens roll.Organisationer av den typ vattenvårdsförbund ochluftvårdsförbund representerar bör få en stärkt ställning(yrkande 11). Vidare bör enligt motionärerna begära ensamlad översyn av den framtida myndighetsorganisationen påmiljöområdet. Exempelvis kan det finnas anledning överväga ensammanslagning av kemikalieinspektionen och (yrkande 12), och en utredning bör tillsättas för att klarläggade ekonomiska konsekvenserna av att låta tillsynsverksamhetenbekostas av budgetmedel (yrkande 15).I motion Jo117 (mp) yrkas att transport av farligt gods skallbetraktas som miljöfarlig verksamhet och därmed prövas enligtmiljöskyddslagen. Enligt motion Jo787 (s) finns det behov avstörre resurser och bättre samordning i miljötillsynsarbetet.Utskottets övervägandenMiljörevisorerUtskottet erinrar om att det primära ansvaret för attverksamheter som bedrivs inom ramen förmiljöskyddslagstiftningens regler vilar på företag och andrahuvudmän för verksamheterna. Egenkontrollen är basen förmyndigheternas tillsyn och kontroll. Den som har tillståndenligt ML är skyldig att avge enmiljörapport till tillsynsmyndigheten. I rapporten skallredovisas bl.a. vilka miljöskyddsåtgärder som har vidtagits ochresultaten av dessa. Allt fler företag har frivilligt inlett enverksamhet med intern miljörevision som ett viktigt led iegenkontrollen och som grund för miljörapporterna. Frånindustrins sida pågår en försöksverksamhet med internamiljörevisorer i åtskilliga företag. Länsstyrelserna har underde fått väsentligt stärkta resurser förtillsynsarbetet. Enligt vad utskottet inhämtat är det ännu förtidigt att bedöma effekten av den skärpta egenkontrollen ochtillsynsverksamheten. Utskottet är därför icke berett att iförevarande sammanhang förorda något riksdagsuttalande i denriktning som anges i motionerna Jo97 yrkande 1, Jo110 yrkande 7(delvis), Jo739 yrkande 14, Jo113 yrkandena 28 och 32, Jo735yrkande 1 och Jo792 yrkande 9. Motion Jo735 yrkande 2 ärtillgodosedd i gällande lagstiftning.TalerättenUtskottet biträder regeringens förslag att kommittén med tankepå miljöfrågornas stora betydelse även fortsättningsvis böröverväga frågan om allmänhetens inflytande över prövningen avmiljöskyddsärenden kan vidgas och formerna för detta. Detanförda innebär att syftet med följande motioner i hög gradtillgodoses, nämligen motionerna Jo54 yrkande 14, Jo111 yrkande6, Jo115 yrkande 6, Jo733 yrkande 5, Jo739 yrkande 4, Jo792yrkande 11, Jo796 yrkande 1 och Jo816 yrkande 5.MiljöombudsmanRegeringen erinrar i propositionen om att den särskildeutredaren om uppgifter och organisation skallöverväga om den centrala tillsynsverksamheten enligtmiljöskyddslagen bör samlas hos ett särskilt organ med möjlighetatt koncentrera sig på denna uppgift och andra uppgifter somskulle framstå som naturliga för en eventuell miljöombudsman.Den särskilde utredaren har numera slutfört sitt uppdrag. Ibetänkandet (SOU 1991:32) uppgifter ochorganisation avvisas tanken på bildandet av en separatkontrollerande tillsynsmyndighet. Enligt utredningen börnaturvårdsverket ha det centrala tillsynsansvaret enligtML. För att stärka tillsynsarbetet bör ett tillsynsråd bildasenligt utredningen som i sammanhanget anför följande.Genom de lagändringar, den omorganisation och deresursförstärkningar som genomfördes harförutsättningarna för en effektiv tillsyn förbättratsväsentligt. Effekterna av förändringarna har dock ännu intehunnit slå igenom fullt ut. Genomförandet av ett utvecklings-och förändringsarbete med resursförstärkningar ochkompetensuppbyggnad pågår fortfarande.Både den tidigare resursbristen och den stora mängdeninkommande ärenden har gjort det svårt för myndigheterna attprioritera en aktiv och offensiv tillsyn. För att tillsynenskall få den omfattning och prioritet som är nödvändig måsteresurser för denna verksamhet fredas. Detta kan åstadkommasgenom att skilja tillsynen från det övriga miljöskyddsarbetettill en helt fristående organisation.Tillsynen enligt ML innehåller såväl mer kontrollerande,formella, som mer teknikutvecklande, pådrivande och uppföljandefunktioner av stor betydelse för att begränsa utsläppen. Frånstrikt juridisk synpunkt kan det finnas fördelar att skilja pådessa funktioner genom att fördela ansvaret på olika instanser.En sådan uppdelning skulle också innebära att den mera formelltgranskande tillsynen skiljs helt från myndigheternas arbete medprövning, policies för åtgärder etc.Enligt vår mening skulle bildandet av en separat merakontrollerande tillsynsmyndighet innebära väsentliga nackdelar.Kompetenser i miljöskyddsfrågor på myndighetssidan skulle behövadubbleras. Svårigheterna att tillgodogöra sig erfarenheter fråntillsynen i övrigt miljöskyddsarbete skulle öka.Vi anser att bör ha det centralatillsynsansvaret enligt ML. Tillsynen bör utgöra en särskildorganisatorisk enhet. Resurser för tillsyn bör kunna fredasgenom att särskilda resurser för tillsynsarbetet avdelas avverket i internbudgeten.För att stärka tillsynsarbetet, öka samordningen mellan olikatillsynsmyndigheter och utveckla arbetet med prioriteringar ochinriktning föreslår vi att ett tillsynsråd bildas. bör -- förutom representanter för -- ingå företrädare för kemikalieinspektionen, länsstyrelsernaoch miljö- och hälsoskyddsnämnderna. Även näringslivet bör harepresentation i tillsynsrådet (SOU 1991:32 s. 70 f.).Regeringen har i kompletteringspropositionen (prop.1990/91:150) redovisat utredningens förslag i vissa delar.Enligt denna proposition avser regeringen att ta ställning tillflertalet organisatoriska förslag i utredningen, bl.a. det häraktuella, före då nuvarande organisationsplanlöper ut.Utskottet konstaterar att frågan om förvaltningensorganisation i första hand faller under regeringensansvarsområde. Med hänvisning härtill och till vad som anförts iden refererade utredningen avstyrker utskottet motionerna Jo111yrkande 7, Jo113 yrkande 29, Jo739 yrkande 5, Jo792 yrkande 10och Jo816 yrkande4.Den regionala och kommunala miljöorganisationenKommunernas roll i miljöarbetet har aktiverats sedan miljö-och hälsoskyddsnämnderna övertogtillsynsansvaret för alla verksamheter som inte ärtillståndspliktiga enligt miljöskyddslagen. Kommunernaskompetens och ansvar i hälso- och miljöskyddsarbetet har somregeringen betonar gett ökade förutsättningar för en kommunalmiljövårdsplanering. På avfallsområdet har det kommunalaansvaret ökat genom beslut . Det kommunalatillsynsarbetet befinner sig dock i många kommuner fortfarande iett uppbyggnadsskede.Miljöskyddskommittén konstaterar i sitt principbetänkande attambitionsnivån höjts i de kommuner där miljö- ochhälsoskyddsnämnderna övertagit tillsynen. Kommittén skisserar enmodell för samordning där tillsynen över den samordnadelagstiftningen får utövas av miljö- och hälsoskyddsnämndernalokalt och av länsstyrelserna regionalt. Det är viktigt, inteminst på kemikalieområdet, att det dras en klar gräns mellanlänsstyrelsernas och miljö- och hälsoskyddsnämndernastillsynsuppgifter, anför kommittén.Regeringen har i propositionen (prop. 1990/91:117) om en nykommunallag föreslagit att det i den nya kommunallagen baraskall krävas att det i varje kommun och landsting skall finnasen styrelse med vissa övergripande uppgifter. På despecialreglerade områdena ges kommunerna ökad frihet attbestämma vilka nämnder som skall finnas för att fullgörauppgifterna och att bestämma deras verksamhetsområden. Ilagförslaget ingår en bestämmelse som förhindrar att en kommunalnämnd utövar viss tillsyn över sådan verksamhet som nämndensjälv bedriver. En särskild utredare skall tillkallas meduppgift att se över hur kommunernas miljöarbete kan förstärkas.Propositionen behandlas i konstitutionsutskottet.Miljöministern har i en frågedebatt i kammareunderstrukit att den nämnd som utövar tillsyn över miljöfarligverksamhet inte kan ha ansvar för reningsverk,sopförbränningsanläggningar eller andra verksamheter som krävertillsyn. Dessutom har regeringen i propositionen starkt betonatatt en ökad organisatorisk frihet för kommunerna inte innebäratt nationella mål eller statliga regler som avser att garanteraallmänna intressen av rikspolitisk natur får överges. Detillsynsuppgifter på miljöområdet som kommunerna har, måste --oavsett hur kommunen väljer att organisera sitt arbete -- bliutförda i enlighet med gällande författningar. Regeringen anserdet också viktigt att miljöhänsyn kommer in så tidigt sommöjligt i all planering, anförde miljöministern.Utskottet får för egen del anföra följande.Utskottet ser uppenbara fördelar i att det offentligatillsynsarbetet ligger så nära de miljöfarliga verksamheternasom möjligt. får kraven på hög kompetens, ofta påspecialistnivå, inom tillsynsmyndigheten icke eftersättas. Densamordning mellan de regionala och kommunala miljövårdandeorganen som skisseras i kommitténs betänkande bör såledesfullföljas. Därmed tillgodoses i allt väsentligt syftet medmotionerna Jo110 yrkande 7 i denna del, Jo710 yrkande 8 ochJo787.Utskottet betonar vikten av att miljöarbetet i kommunerna kanbedrivas på ett självständigt och effektivt sätt. Utskottetanser sig dock inte böra föregripa riksdagsbehandlingen avregeringens förslag till ny kommunallag och avstyrker därförmotionerna Jo111 yrkande 5, Jo113 yrkande 31 och Jo115 yrkande8. Det ovan anförda innebär vidare att syftet med motionernaJo105 yrkande 14 och Jo110 yrkande 7 i denna del tillgodoses.Utskottet avstyrker förslagen i motionerna Jo117 yrkande 3 ochJo775 yrkande 3 att kommunerna skall få utfärda föreskrifter förmiljöskyddsområden. Däremot finns det anledning för kommitténatt överväga kommunernas möjligheter att meddela föreskriftertill skydd för hälsa och miljön, t.ex. i fråga omgödselhantering, halmbränning m.m.Som framhålls i motion Jo105 (m) yrkande 11 bör deaktörsbaserade miljövårdsorganen kunna spela en aktiv roll imiljöarbetet. Något särskilt riksdagsuttalande i den fråganbedöms icke påkallat. Utskottet avstyrker vidare yrkande 12 imotionen. organisation har utretts.Utskottet är heller icke berett att förorda någon åtgärd medanledning av yrkande 15 i motionen.SanktionssystemetPropositionenRegeringens ställningstaganden sammanfattas i propositionenenligt följande. Möjligheten att använda ekonomiska sanktioner mot enskildaoch andra som inte följer föreskrifter och villkor förverksamheten skall utvidgas.Regeringen anför vidare följande.De straffrättsliga reglerna i miljöskyddslagen har ändrats ochutvidgats sedan miljöskyddslagentillkommit, senast i samband med miljöpolitiska beslut.Det bör dock stå kommittén fritt att utforma förslag tillmiljöbalkens straffrättsliga regler på det sätt som kommitténfinner lämpligt.Även om den nuvarande miljöskyddsavgiftens effektivitet ...kan ifrågasättas vill regeringen dock understryka att ekonomiskasanktioner har en given plats vid sidan av gängsestraffrättsliga sanktioner i en miljöbalk. Det bör ankomma påkommittén att lämna förslag till hur föreskrifter om ekonomiskasanktionsformer skall utformas så att ett system med avgifter iframtiden kan fungera som en verksam del av sanktionssystemet.MotionernaI motion Jo105 (m) yrkande 9 begärs förslag om attsanktionsavgifter bör utdömas vid alla överträdelser avkoncessionsvillkoren, oavsett om överträdelsen medfört ekonomisknytta eller ej. Enligt motion Jo113 (c) yrkande 27 bör riksdagengöra ett uttalande om behovet av en särskild statsåklagare imiljömål. I motion K17 (mp) yrkande 1 begärs förslag omförtydligande text i miljöskyddslagens 45 §, så att detolkningsproblem som JO har påpekat i sin ämbetsberättelseundanröjs. Enligt motionerna Jo792 (c) yrkande 7 och Jo816 (mp)yrkande 1 bör uttala sig för skärpta påföljder vidbrott mot miljöskyddslagen. I sistnämnda motion framförs vidareyrkanden om sanktionsavgift vid utsläpp som överskrider tillåtnagränsvärden (yrkande 3), om kriminalisering av bristandeföljsamhet mot förelägganden enligt 40 § ML (yrkande 6) samt attdet bör bli möjligt att både utdöma vite och väcka åtal församma miljöbrott (yrkande 7).Utskottets övervägandenSom framgår av redovisningen av propositionen harmiljöskyddsavgift utdömts endast i ett fåtal fall. Så har varitfallet trots att reglerna för denna sanktionsavgift skärpts vidett par tillfällen. Utskottet delar regeringens mening attkommittén bör föreslå en sådan utformning av reglerna omekonomiska sanktioner att ett system med avgifter i framtidenkan fungera som en verksam del av sanktionssystemet. Utskottetfinner även att förslaget i motion Jo105 yrkande 9, attmiljöskyddsavgift bör kunna utdömas oavsett om en överträdelseav koncessionsvillkoren medfört ekonomisk eller ej, börövervägas närmare. Regeringen bör undersöka möjligheten attsärbehandla denna fråga och framlägga förslag med viss förtur.Riksdagen bör med anledning av motionen i denna del geregeringen till känna vad utskottet anfört. Därmed tillgodoses iväsentlig del även motionerna Jo792 yrkande 7 och Jo816yrkandena 1 och 3.Utskottet biträder i övrigt regeringens förslag att det börstå kommittén fritt att utforma förslag till miljöbalkensstraffrättsliga regler på sätt som kommittén finner lämpligt.Motionerna Jo113 yrkande 27, K17 yrkande 1 och Jo816 yrkandena 6och 7 ingår på ett naturligt sätt i kommitténs verksamhet ochbör icke föranleda någon ytterligare åtgärd.Miljölagstiftningen och internationella åtagandenPropositionenRegeringens ställningstagande: Förhållandet mellan Sverigesinternationella åtaganden, EGs rättssystem inbegripet, och densvenska miljölagstiftningen övervägs särskilt.Av propositionen framgår vidare bl.a. följande.Sverige har med avseende på den internationella rätten endualistisk rättsordning. För att ett med främmande makt ingångetavtals regler skall bli tillämpliga på nationell nivå krävs ennationell rättsakt varigenom reglerna införlivas med den internarättsordningen. Detta kan ske antingen genom transformationeller genom inkorporering. Vid transformation omarbetas iSverige de delar av den internationella överenskommelsen sombehöver införlivas med svensk rätt till svensk författningstext.Inkorporering innebär att det i en lag eller annan författningföreskrivs att överenskommelsens bestämmelser gäller i Sverigeoch följaktligen skall tillämpas av enskilda och myndigheter.Regeringen är av den uppfattningen att den svenskamiljölagstiftningen är tillfredsställande utformad med hänsyntill landets internationella åtaganden. Den svenskalagstiftningen har vid behov anpassats så attkonventionsåtaganden har omsatts i lagstiftningen.I propositionen redovisas ett fall som har uppmärksammatssärskilt av bl.a. och som gällervåtmarkskonventionen (SÖ 1975:76) i samband med fråga omsmåbåtshamn och anläggning av väg i kommun. Vid sinbedömning uttalade att det är engrundläggande regel att regeringen och myndigheterna skall kännatill förekomsten av och innehållet i de regler de har atttillämpa. Frågan om intrång i det med konventionen avseddavåtmarksområdet borde enligt KU ha uppmärksammats under ärendetsbehandling (1989/90:KU30). I propositionen framhålls att fleravåtmarksområden på den svenska listan inte är föremål för någrasärskilda förordnanden enligt naturvårdslagen. Detta förklarasfrämst bero på resursbrist. Någon kritik mot lagstiftningen somsådan finns det alltså inte skäl att framföra. Däremot är detanförda ett exempel på den otydlighet som kan bli en följd avatt folkrättsligt tillämpar transformationsprincipen.Det är inte möjligt att i svensk lagstiftningidentifiera de bestämmelser som innebär attvåtmarkskonventionens åtaganden uppfylls.Förhållandet mellan den svenska miljölagstiftningen ochinternationella åtaganden bör kartläggas. En genomgångaktualiseras enligt propositionen också genom denlagharmonisering som blir en följd av ett närmande till EG.Med hänsyn till den arbetsbelastning i övrigt som ligger påkommittén kan det enligt propositionen vara lämpligt att befriaden från uppdraget att kartlägga internationellaåtaganden i förhållande till vår miljölagstiftning. Detta arbetebör i stället utföras inom och samordnas medde lagstiftningsfrågor som blir en konsekvens av harmoniseringenmed EGs regler.MotionernaFrågan om inlemmande i svensk rätt av internationellaöverenskommelser på miljöområdet tas upp i motionerna Jo110 (fp)yrkande 6, Jo729 (c), Jo792 (c) yrkande 8 och Jo819 (c) yrkande1. Enligt förstnämnda motion riktas ingen invändning mot attfrågan skall göras till föremål för en inventering iregeringskansliet. Men motionärerna är inte övertygade attregeringen förstått vad kritiken mot den svenska lagstiftningengått ut på. Den kommande utredningen bör därför få andrautgångspunkter. I de nämnda fristående motionerna som ärframlagda före propositionen framhålls vikten av att Sverigelever upp till sina internationella åtaganden, och en utredningefterlyses. I motion Jo122 (mp) yrkas ett riksdagsbeslut omstopp på vägbygget över våtmarksområdet i Foteviken.Enligt motion Jo812 (mp) bör uttala sig förinförandet av ett effektivt och fungerande internationelltkontrollsystem för kvalitetsnormerna. Mätningarna skall varaoffentliga och öppet redovisade så att det klart framgår vilkastater som följer sina villkor (yrkande 1). Vidare börbestämmelser om analysmetod och kvalitetskrav på mätningarinföras för att inte onödiga tvister skall uppstå vidtillämpningen (yrkande 2).Utskottets övervägandenEnligt artikel 4 i våtmarkskonventionen skall parterna främjabevarandet av våtmarker och våtmarksfåglar genom att tillskapanaturreservat inom våtmarksområden -- vare sig dessa äruppförda på listan eller ej -- samt genom att ordna med lämpligtillsyn. Om fördragsslutande part till följd av trängandenationella intressen utesluter ett våtmarksområde frånlistan eller minskar det, skall parten enligt artikeln så långtdet är möjligt kompensera varje förlust av våtmarksresurser.På den svenska listan över våtmarker av internationellbetydelse -- s.k. CW-områden -- är --Fotevikenområdetantecknat som nummer 1. Det i propositionen omnämnda falletinnebär ett intrång i detta våtmarksområde. Intrånget har enligtpropositionen kunnat göras på grund av ett glapp mellan behovetatt bilda ytterligare naturreservat inom våtmarksområdena ochgällande förordnanden om sådana. Glappet förklaras främst av enresursbrist.Utskottet har ingen annan mening än motionärerna om detönskvärda i att frågan om inlemmande i det svenska rättssystemetav internationella överenskommelser på miljöområdet bör utredas.Som framgår av propositionen anser även regeringen attproblematiken bör kartläggas. Kommittén bör befrias från dennauppgift, och arbetet kan i stället utföras inomregeringskansliet och samordnas med de lagstiftningsfrågor somblir en konsekvens av harmoniseringen med EGs regler. givetvis, i enlighet med direktiven, beakta deinternationella aspekterna på de förslag den själv lägger framtill ändringar i den svenska lagstiftningen. Med det anförda fårmotionerna Jo110 yrkande 6, Jo729, Jo792 yrkande 8 och Jo819yrkande 1 anses tillgodosedda.Utskottet har inhämtat att den skada som drabbatvåtmarksområdet i första hand gäller själva strandområdet somutgör en helt unik geologisk formation. Något annat område medsamma karaktär, vilket skulle kunna tjäna som ersättningsobjektenligt konventionen, kan enligt icke utpekas iSverige. Utskottet anser av konstitutionella skäl inte attriksdagen bör göra något uttalande om det enskildaförvaltningsärende som ligger till grund förkonstitutionsutskottets citerade yttrande och som åberopas ipropositionen. Med det anförda avstyrks motion Jo122 omvägbygget över Foteviken.Utskottet avstyrker även motion Jo812. Frågan om införande avett internationellt kontrollsystem är av den komplexitet ochlångsiktighet att den knappast utan närmare utredning lämpar sigför ett riksdagsuttalande.Samhällsbyggande för en god miljöVattenresursernas nyttjande och skyddPropositionenRegeringens ställningstaganden i propositionen sammanfattasenligt följande.En ansvarsfull hushållning med naturresurserna är ett villkorför en god ekonomisk utveckling.