bet · GF01UbU5 · 1991-11-12 00:00:00 — Bostäder för gäststuderande m.fl. 1990/91:Ub647 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominternationellt studenthus för gäststuderande i Lund.1990/91:Ub669 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ett internationellt studenthus i anslutning till Lundsuniversitet.1990/91:Ub693 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationella studentbostäder.1990/91:Ub722 av m.fl. (fp) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bostadsförsörjningen för studenter.1990/91:Bo213 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om villkor för att tillgodose de studerandesbostadsbehov vid upprättande och utvidgande av högskole- ochuniversitetsutbildning. Den vetenskapliga utvecklingen sker under ständig granskningoch konkurrens mellan forskare världen över. Internationellakontakter är av avgörande betydelse för att svenska forskareskall kunna bidra till kunskapsutvecklingen på ett kvalificeratsätt. Som ett allmänt mål för utbildningen inom högskolangäller att den skall främja förståelsen för andra länder ochför internationella förhållanden (2 § tredje styckethögskolelagen (SFS 1977:218)).I den internationaliseringsutredning somuniversitetskanslersämbetet (UKÄ) tillsatte togs ettökat internationellt utbyte av studerande, lärare, forskare ochutbildningsadministratörer upp som ett av de väsentligastemedlen för att åstadkomma verkligainternationaliseringseffekter (Utbildningensinternationalisering. nr 21 1974). Budgetåret1976/77 anvisades särskilda medel (2milj.kr.) för internationaliseringsåtgärder, främststuderandeutbyte på grundutbildningsnivå (prop. 1975/76:100bil. 10, bet. UbU20, rskr. Innevarande budgetår finnsunder anslaget D 4. Vissa särskilda utgifter inom högskolanm.m. enligt regleringsbrevet 22,8 milj.kr. anvisade förmotsvarande ändamål (prop. 1990/91:100 bil. 10, bet. UbU11,rskr. 226).Under 1980-talet har både , , och EG arbetat för en ökad akademisk rörlighet. Ijanuari 1986 undertecknades ett ramavtal mellan och EGom vetenskapligt och tekniskt samarbete. /90anvisades 9,7 milj.kr. under åttonde huvudtiteln förförstärkning av detta samarbete, inklusive deltagande i COMETT,EGs program för utveckling av kontakterna mellan högskolan ochnäringslivet (prop. 1988/89:150 bil. 2 och 7, bet. UbU32, rskr.330). beslöt vid föregående (prop.1990/91:172, bet. UbU5, rskr. 354) att godkänna ett avtalmellan och EG avseende svenskt deltagande i "theEuropean Action Scheme for the Mobility of University Students"() fr.o.m. /93. inleddes NORDPLUS(nordiskt program för lärare, utbildningssökande ochstuderande) som en femårig försöksverksamhet. Såväl NORDPLUSsom innebär att universitet och högskolor i Sverigeträffar avtal med motsvarande läroanstalter i andra nordiskaländer resp. i EG- och EFTA-länder om bl.a. lärar- ochstuderandeutbyte.Studerande-, lärar- och forskarutbytet med utländskauniversitet och högskolor har ökat i omfattning de senasteåren, och man räknar med en ytterligare väsentlig ökning närERASMUS-utbytet kommer i gång.I fyra motioner påtalas att bostadsfrågan förgäststuderande och gästforskare redan är och änmer kommer att bli ett allvarligt problem. Enligt motionerna1990/91:Ub647 (m) och 1990/91:Ub669 (c) är det nödvändigt attuniversitet och högskolor som skall delta i ERASMUS-utbyte kanerbjuda bostäder åt hitkommande studenter, även om motionärernainte anser att skall bekosta bostäderna. Ettinternationellt studenthus bör därför enligt motionärernainrättas i anslutning till i . När det gällerinternationalisering av utbildningen är enligt motion1990/91:Ub693 (v) yrkande 3 det sociala mottagandet viktigt,och det största problemet är därvid bostadsfrågan. Varjehögskola måste därför enligt motionärerna ta ansvar för ettvisst antal internationella studentbostäder, som öronmärks förutbytesstudenter och gästforskare. I motion 1990/91:Ub722 (fp)yrkande 17 framhålls bristen på bostäder som ett av allt attdöma växande problem i högskoleutbildningen generellt sett.Kommunernas ansvar för att tillsammans med högskolorna ochstudentkårerna finna bra former för att tillgodose studenternasbehov av bostäder understryks. I samarbetetmed andra länder är enligt motionärerna bristen på bostäder ettstort handikapp. Även i motion 1990/91:Bo213 (s) framhållskommunernas ansvar för bostäder till studerande i högskolan.Motionärerna anser att kommunernas beredskap att tillgodose destuderandes bostadsbehov bör beaktas när staten överväger vartnya utbildningsplatser skall lokaliseras.Utskottet har inhämtat yttranden över motionerna frånuniversiteten och fackhögskolorna samt från UHÄ och . Av yttrandena framgår att flertalet universitet ochfackhögskolor har kunnat anskaffa bostäder för sinautbytesstudenter och gästforskare, men att de liksom UHÄbefarar stora svårigheter att lösa bostadsfrågan vid denförväntade ökade tillströmningen av utbytesstuderande. har redan fått känna av allvarliga problem när detgäller bostadsanskaffning för sina stipendiater (studenter ochforskare). Alla som besvarat remissen anser det som en faktisknödvändighet att svenska högskoleenheter kan garanterainkommande studenter inom utbytesprogrammen bostad, även omdetta inte formellt krävs inom ramen för regler.Hyresnivån i nyproducerade bostäder framhålls från de flestahåll som ett allvarligt hinder. Sammanställning över yttrandenabifogas som bilaga.För egen del vill utskottet anföra följande.Det finns inte anledning att överge den nuvarande ordningen,att bostadsförsörjningen för alla i en kommun är enangelägenhet för kommunen. I detta ansvar ingår ocksåhögskolans studerande och forskare. Behovet av bostäder föravtalsbundet internationellt student- och forskarutbyte börenligt utskottets mening beaktas ibostadsförsörjningsplaneringen i berörda kommuner.Utländska studenter och forskare som kommer till svenskauniversitet och högskolor inom ramen för utbytesavtal ellersvenska statliga stipendieprogram måste kunna erbjudas bostadav högskoleenheten resp. . Avremissyttrandena framgår att de olika högskoleenheterna harkänt ansvar för detta och knutit kontakter med olika partersåsom studentbostadsstiftelser, kommunala bostadsstiftelser,andra stiftelser, kommuner m.fl. Eftersom förhållandena skiftarpå de olika universitetsorterna är det enligt utskottets meningrimligt att lösningarna ser olika ut. De redan vidtagna och deplanerade åtgärder som redovisas i remissyttrandena gerutskottet anledning till förväntan att universiteten ochhögskolorna samt även skall lyckasanskaffa bostäder för sitt internationella student- ochforskarutbyte så att detta kan utvecklas i önskvärd omfattning,vilket är väsentligt för kvaliteten på högre utbildning ochforskning i . Utskottet utgår från att regeringen följerutvecklingen även i detta avseende och vid behov föreläggerriksdagen förslag om de åtgärder som bedöms erforderliga.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1990/91:Bo213, 1990/91:Ub647, 1990/91:Ub669,1990/91:Ub693 yrkande 3 och 1990/91:Ub722 yrkande 17. Utskottet hemställerbeträffande bostäder för gäststuderande m.fl.att avslår motionerna 1990/91:Bo213, 1990/91:Ub647,1990/91:Ub669, 1990/91:Ub693 yrkande 3 och 1990/91:Ub722yrkande 17.Stockholm den 12 november 1991På utbildningsutskottets vägnarAnn-Cathrine HaglundI beslutet har deltagit: (), (), (), (),(nyd), (), (), (), (), (),(), (), Skånberg(kds), () och ().Särskilt yttrandeLena , , , EwaHedkvist , , och (allas) anför:För att göra det möjligt att öka utbytet av studerande ochforskare är det nödvändigt att ha god tillgång till bostädertill rimliga hyreskostnader.Möjligheten till nyproduktion av studentbostäder kommerkraftigt att försämras genom regeringens förslag tillomläggning av bostadspolitiken, bl.a. sänkningen avinvesteringsbidraget från 9,till 3,1%.Detta kommer att innebära en avsevärd fördyring av deenskilda gäststuderandenas och gästforskarnas hyreskostnaderoch motverka utskottets intentioner.Remissammanställning Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)UHÄ hänvisar till den kartläggning av bostadssituationen förgäststudenter och gästforskare som UHÄs policygrupp förinternationella frågor tagit fram (1991:13 av ). Kartläggningen, som avser flertalet studieorter,visar att vissa högskolor har mindre problem att skaffa frambostäder än andra, och att man på de orter där problemen är småofta har ett bra förhållande till sin kommun. Ingen regel inomERASMUS säger att värdlandet måste kunna erbjudautbytesstudenten bostad, men en bostadsgaranti måste vanligtvisskrivas in för att ett avtal mellan två högskolor skall kommatill stånd. UHÄ understryker vikten av att bostadsfrågan får enlösning och menar att kommunerna, som ytterst är ansvariga förbostadsförsörjningen, måste bygga nya studentbostäder för attalla studenter skall få en bra bostad. Staten och kommunernamed högskoleutbildning måste samverka på detta område. UHÄunderstryker vikten av att de studenter som kommer till Sverigeinte blir isolerade utan på ett naturligt sätt kan träffasvenska studiekamrater och få en inblick i den svenska kulturenoch samhället i övrigt. UHÄ framhåller också som angeläget atthyreskostnaderna kan hållas på en internationellt sett rimlignivå, eftersom dessa kostnader eljest kan bli en starktåterhållande faktor på möjligheterna att erbjuda gäststudenteroch gästforskare vistelse i Sverige.Svenska institutetSvenska institutet (SI) har ett omfattande stipendieprogramför både utländska och svenska studenter och forskare. Som ettled i sitt omhändertagande av utländska gäststuderande ochgästforskare i sörjer lämplig bostaderbjuds utländska långtidsstipendiater under vistelse iSverige. Vistelsetiderna varierar mellan några månader och treläsår.SI har utvecklat ett mycket gott samarbete medstudentkårernas bostadsorgan, som ställt studentrum till SIsförfogande för de utländska stipendiaterna. Detta samarbetefungerade med få undantag mycket bra fram till för några årsedan. blev situationen närmast desperat påvissa universitetsorter i samband med att både antaletutländska stipendiater och antalet nyinskrivna studenter ökadeoch därmed efterfrågan på studentrum. Vissastudentbostadsstiftelser deklarerade sin avsikt att säga uppalla långtidskontrakt med SI.SI anser sig inte längre kunna lösa problemen enbart isamarbete med privata bostadsföretag och anser det motiveratatt statsmakterna utan dröjsmål vidtar kraftfulla åtgärder ifrågan, eftersom bostadsförsörjningen är ett nödvändigt led idet av staten finansierade stipendieutbytet mellan ochutlandet.Universiteten och fackhögskolornaBostadsfrågans lösning hittillsI samarbete med respektive studentkår(er) ochstudentbostadsföretag har universiteten och fackhögskolornahittills i allmänhet kunnat få fram bostäder som täcker behovetför det relativt begränsade avtalsbundna studentutbytet.Rektorsämbetena vid universiteten i och Linköpingkänner inte till något utbyte som måst inställas på grund avatt bostad inte kunnat ordnas. harunder genomfört längre utbildningar för studerandefrån både och och därvid bl.a. löst bostadsbehovetgenom att de studerande erbjudits bostad på folkhögskolor.Detta har enligt rektorsämbetet fungerat väl. Genomöverenskommelse med de två bostadsstiftelserna i harChalmers tekniska högskola med viss svårighet kunnat ordnabostad för inkommande studenter i hittillsvarandeutbytesprogram. Vid i tillfrågasutresande svenska studenter om de är villiga att avstå sitt rumtill en utländsk student, och en ökad beredvillighet till dettahar förmärkts. har regelbundna överläggningar medUmeå kommun när det gäller studentbostäder. Högskolan iLuleå har relativt enkelt kunnat få studentbostäder"öronmärkta" i tillräcklig omfattning för det begränsadestuderandeutbytet inom ramen för avtal med europeiskahögskolor.Till gästforskare kan universiteten i , ochGöteborg erbjuda ett mindre antal bostäder i av universitetetägda byggnader. I hyr Axel Wenner-Grens stiftelseför internationellt forskarutbyte ut bostäder tillgästforskare. Hyrorna hålls på en för dessa acceptabel nivågenom stipendier från Stiftelsen i förfogar över ett antal möbleradelägenheter genom avtal med bostadsföretag. iLinköping disponerar mer än 20 bostäder som är "öronmärkta"för utländska lärare/forskare som vistas i mellan 3månader och . disponerar ett antalbostäder för gästforskare dels i den s.k. ,som ägs av en stiftelse, dels i Stiftelsen . Påsamtliga orter måste dessa bostäder kompletteras medandrahandsförhyrningar, vilket både är tidskrävande förinstitutionerna och i ofta innebär att gästforskarenmåste bo på alltför långt avstånd från värdinstitutionen, tillförfång för utbytet av vistelsen vid institutionen.Ett gemensamt problem för flertalet universitet är atthyresnivåerna är för höga för att gästforskare ochutbytesstudenter skall kunna betala hela kostnaden.Universiteten måste ta på sig kostnaderna för outhyrda månadernär utbytesstudenter kommer dit för en kortare period.Dagens verksamhet med anskaffning av lägenheter förgästforskare kostar i ca125000--. Verksamheten med studentrum kostaruniversitetet avsevärt mer än . Därtill kommer kostnader för de institutioner som haregen rumstilldelning. har för sina femutbytesstudenter innevarande budgetår anslagit . föratt utrusta deras bostäder.Planering för framtidenEnligt samtliga universitet och fackhögskolor kommer behovetav bostäder för gäststudenter och gästforskare att öka kraftigtunder när ERASMUS-utbytena kommer i gång. Iyttrandena redovisas högskoleenheternas planering inför detta.I har , tekniska högskolan,och ingått ettsamarbetsavtal med stiftelsen . Ett centraltkansli för förmedling av andrahandsbostäder åt i första handgästforskarehar startat vid Högskolerestauranger iStockholm AB. räknar med attbostadsproblemet för gästforskare därmed skall minska avsevärt.Universitetet nämner också att Stiftelsen ställt i utsikt att tillhandahålla bostäder förett väsentligt ökat antal ERASMUS-studerande. De nämndahögskoleenheterna och stiftelsen driver ocksåfrågan om nyproduktion av bostäder åt gästande forskare ochstudenter och ser gärna att ett samarbete etableras medkommunen i bostadsplaneringsfrågor. De anser det nödvändigt atthyrorna för gästforskare och gäststudenter på ett eller annatsätt subventioneras. Kostnaden för en subventionering av hyrantill halva marknadshyran uppges motsvara ett anslag på ca 5--10milj.kr. Högskolorna förordar dispens frångällande byggnormer med oförändrade möjligheter till statligalån, för att förbilliga boendet i nyproducerade bostäder.Enligt högskolan för lärarutbildning i krävskraftfulla insatser för att ge högskolorna möjlighet att fåtillgång till bostäder för utbytesstudenter och lärare frånandra länder. Det kan enligt högskolan ske genom atthögskolorna tillförs extra resurser och/eller att man i ettlångsiktigt perspektiv bygger in i lokalnormerna att bostäderför detta ändamål skall ingå i en viss kvantitet.Universitetet i förväntar att antalet inkommandeutbytes- och gäststuderande kommer att öka från dagens drygt150 till ca 500 vid slutet av nästkommande treårigaplaneringsperiod. anser att direkta statsanslagtill investeringar för att underlätta bostadsanskaffningen förutbytes- och gäststuderande skulle vara ett påtagligt bevis förstatsmakternas stöd. Dessutom måste riksdag och regering påolika andra sätt underlätta hanteringen av bostadsförsörjningeni stort, t.ex. genom att ge bättre ekonomiska förutsättningarför nybyggande eller genom att anpassa gällande lagstiftning ifråga om ordning för förhandling om hyressättning och ombesittningsskydd för hyresgäster så att en rationellare och merändamålsenlig studentbostadsförsörjning kan åstadkommas.Beskattningen av inkomster från uthyrning av enstaka rum utövarenligt rektorsämbetet uppenbarligen en starkt återhållandeverkan på beredvilligheten att ställa rum till förfogande.Rektorsämbetet anser det vara av stor betydelse att kommunernamedverkar i bostadsförsörjningen för de studerande, t.ex. genomengagemang i byggande och bostadsanskaffning men också genomåtgärder för att bereda möjligheter för studerande som slutförtsina studier och fått arbete på studieorten att få entillfredsställande bostad på allmänna marknaden, så att denönskvärda genomströmningen i studentbostäderna inte onödigtvishejdas.För att undvika problem när det gäller bostadsförsörjningenvid en ökad oplanerad tillströmning av utländska gäststuderandehar i tagit initiativ tillöverläggningar med representanter för fastighetsbolag,kommunledning och de studerandes organisationer.Intresseväckande förslag och idéer prövas och bearbetas nu avdeltagarna i överläggningarna.Rektorsämbetet vid i bedömer attbostadsbehovet för utländska forskare och studenter inom ochutanför de europeiska programmen kommer att öka från 150 år1992 till 1995 och till 2000. kannödtorftigt lösa situationen omsärskilda medel (ca 1 milj.kr. ) kan tillskjutas för atttäcka hyresförluster m.m. På är en förutsättningför det fortsatta internationella utbytet att statsmakternamedverkar till lösningar i form av internationella studenthus,antingen genom direkt finansieringsansvar eller genomunderlättandet av kapitalavskrivningar till en årskostnad istorleksordningen 6--7 milj.kr. Stiftelsen har isamarbete med stadsarkitektkontoret undersökt ett alternativsom innebär en förtätning av de olika studentbostadsområdena iLund. Samarbete med kommunala bostadsstiftelser och andrabostadsföretag kan enligt rektorsämbetet endast ge marginellaeffekter.Universitetet i har i anslutning till sitthundraårsjubileum som gåva av grannkommunerna runt Göteborgfått drygt en milj.kr. till en fond vars avkastning skall bidratill finansieringen av bostäder för utbytesstudenter ochforskare. har under hand ställt iutsikt att skall kunna få disponera Sahlgrenskasjukhusets nuvarande administrationsbyggnad påMedicinareberget. Efter om- och tillbyggnad skulle detta"Internationella gästhus" kunna bli basen för universitetetsinternationella engagemang. Det stora problemet ärfinansieringsfrågan. önskar en ändring avnormerna så att det blir möjligt att producera studentbostädermed lägre standard än vad som gäller för vanliga bostäder,vilket skulle möjliggöra en lägre hyressättning. Universitetethävdar också att tre fastigheter, som friställs när detpågående nybygget för de sceniska utbildningarna stårinflyttningsklart , skall betraktas somuniversitetets egendom och inte utbjudas till försäljning avbyggnadsstyrelsen. har denbestämda uppfattningen att ett ökat internationellt utbyte förGöteborgs del kräver tillskott av bostäder och att resurserfrån olika håll måste samordnas för att lösa frågan.Universitetet i tar kontakter medtänkbara för ett internationellt studenthus. Vidareöverlägger rektorsämbetet med länslandsting om hyresoptioner i det patienthotell som ligger ianslutning till campusområdet. På är detrektorsämbetets strävan att på campusområdet uppföra ettlågprishotell, som kan nyttjas av studerande idistansundervisning, utbytesstuderande samt gästforskare.Högskolan i hävdar att extra resurser måstetillföras för att högskolan skall kunna motsvara de krav somkan ställas för ett gediget studerande- och forskarutbyte inomutbytesprogrammen inom EGs ram.IntegrationsfråganUniversiteten i , och påpekar attdet är viktigt att gäststuderande inte segregeras från övrigastudenter. menar att deinternationella studenternas boende fordrar en något högreservicenivå än vad som ges vid studenthemmen i idag.Högskolan anser att de fördelar som kan nås med ettinternationellt studenthem (med husfru) uppväger nackdelarnamed att samla utländska studenter på ett ställe.Universitetet i förespråkar också ett internationelltstudenthus, placerat i ett befintligt studentbostadsområde.