bet · GE01SfU18 · 1991-05-28 00:00:00 — Om sjuklöneperioden inleds före semesterns börjanfortsätter sjuklöneperioden att löpa även under semestern, ävenom arbetstagaren av något skäl inte skulle begära ändradsemesterförläggning. Vad som sagts om periodberäkningen vidsemester gäller enligt propositionen även fridagar, helgdagareller dagar med ledighet för annat ändamål än semester. Även tiddå strejk eller lockout pågår skall behandlas på motsvarandesätt. -- Att sjuklöneperiod löper innebär inte detsamma som atträtt till sjuklön också föreligger. Arbetstagarens rätt härtillfår bedömas också mot bakgrund av övriga föreskrifter iförevarande lag.Gullan m.fl. begär i motion Sf52 yrkande9 medhänvisning till risken för "massjukskrivningar" somkonfliktvapen att skall besluta att rätt till sjuklöninte skall föreligga under en arbetsmarknadskonflikt.För att en sjuklöneperiod skall inledas gäller enligtförslaget förutom att en arbetstagares arbetsförmåga skall varanedsatt på grund av sjukdom, att arbetstagaren avhåller sig frånarbete åt arbetsgivaren, och att arbetstagaren skulle ha arbetatom han inte hade varit sjuk. Kraven för rätt till sjuklön ärsåledes inte uppfyllda om arbetstagaren deltar i enarbetsmarknadskonflikt. Utskottet anser att motion Sf52yrkande9 får anses besvarad med det anförda.SjuklönegarantiMål mellan arbetsgivare och arbetstagare om tillämpning avlagstiftningen skall handläggas enligt lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister. Om en sådan tvist gäller frågan omarbetstagarens arbetsförmåga är nedsatt på grund av sjukdomeller om graden av nedsättning i arbetsförmågan skallförsäkringskassan på arbetsgivares, arbetstagares,arbetstagarorganisations eller domstols begäran avge yttrande.Om det har uppstått tvist om rätten till sjuklön och omtvisten gäller frågan om arbetsförmågans nedsättning, skallvidare på skriftlig ansökan av arbetstagarenkunna utge ersättning, om sannolika skäl talar för attarbetstagaren har rätt till den begärda sjuklönen eller deldärav. Ersättning skall lämnas med skäligt belopp, dock högstmed ett belopp som för dag utgör en trehundrasextiofemtedel av90% av en SGI som uppgår till sju och en halv gångerbasbeloppet (f.n. 595kr.). Ersättningen skall lämnas frånsjukförsäkringen enligt AFL, och för att ersättning skall kunnages skall krävas att arbetstagaren är inskriven hosförsäkringskassan enligt AFL. I den utsträckning somersättningsbelopp har utbetalats skall inträdai arbetstagarens rätt till sjuklön gentemot arbetsgivaren.Till följd av kravet på inskrivning hos försäkringskassankommer de arbetstagare som inte har fyllt att uteslutasfrån sjuklönegarantin. Utskottet kan inte se något skäl till ensådan ordning och föreslår därför ett tillägg i 20§sjuklönelagen, som innebär att även dessa arbetstagare omfattasav garantin.Ersättningen bör enligt vad som framhålls i propositionen gearbetstagaren ett grundläggande skydd när en tvist uppkommitmellan honom och arbetsgivaren om sjuklön. Skyddet bör knytanära an till de principer som gäller inom sjukförsäkringen.Vidare framhålls i specialmotiveringen att försäkringskassanmåste göra en individuell prövning i varje ersättningsärende ochatt det förutsätts att upplysningar inhämtas från bådearbetstagare och arbetsgivare.Gullan m.fl. begär i motion Sf52 yrkande 7 etttillkännagivande om att som regel bör inhämtayttrande från arbetsgivaren inför utbetalning av s.k.sjuklönegaranti.Som ovan angivits förutsätts i propositionen att upplysningari ersättningsärenden inhämtas från både arbetstagare ocharbetsgivare. Utskottet anser inte att något tillkännagivandebehövs med anledning av motion Sf52 yrkande7.Försäkringsmöjlighet för små företagFör små företagare föreslås en möjlighet att försäkra sig hosförsäkringskassan för kostnader över en viss nivå som följer avskyldigheten att betala sjuklön. För rätt att teckna sådanförsäkring skall krävas att arbetsgivarens lönekostnader underett kalenderår inte beräknas överstiga summan av 60 basbeloppenligt AFL, motsvarande ca 10 heltidsanställda. Vid beräkningenav lönekostnaden skall bortses från avgifter enligt lagen(1981:691) om socialavgifter och lagen (1982:423) om allmänlöneavgift och skatt enligt lagen (1990:659) om särskildlöneskatt. Regeringen skall bemyndigas att bestämma närmarevillkor för försäkringen.Avseende vissa av dessa villkor redovisar föredragandestatsrådet i propositionen sin uppfattning. Eftersomförsäkringmöjligheten avses täcka oförutsett höga kostnader försjuklön, bör även för de företag som tecknar en försäkring gällaatt de individuellt skall bära en viss del avsjuklöneutgifterna. Enligt statsrådets mening bör detta skegenom att företagen får stå för kostnaderna för sjuklön för ettvisst begränsat antal dagar i varje sjuklöneperiod, och hon harfunnit att en lämplig avvägning bör vara att försäkring kantecknas för sjuklönekostnader som hänför sig till sjukdagarutöver de två första i varje sjuklöneperiod. Försäkringen skallkunna tecknas hos efter ansökan frånföretaget. För försäkringen bör kassan ta ut en särskild avgift.Mot redovisning till den försäkringskassa där försäkringen finnsfår företaget ersättning för de kostnader för sjuklön, inkl.beräknade lagstadgade avgifter och särskild löneskatt, somhänför sig till sjukdagar utöver i varjesjukfall. Denna redovisning bör kunna ske iefterskott.Tre motioner, av vilka två väckts med anledning avpropositionen och en under den allmänna motionstiden, rörmöjligheten för företagare att försäkra sig motsjuklönekostnader. m.fl. anser i motion Sf52 attden föreslagna gränsen på 60 basbelopp i normalfallet bör varatillräcklig men att det bör vara möjligt även för företag med ennågot högre lönesumma att teckna försäkring hos antingenförsäkringskassa eller enskilt försäkringsbolag. Motionärernabegär ett tillkännagivande härom (yrkande 6). I motionSf243 yrkande 2 begärde samma motionärer ett tillkännagivande omatt gränsen för att företag med få anställda skulle ha möjlighetatt teckna tilläggsförsäkring i enarbetsgivarperiod skulle sättas högre än den summa av 50basbelopp som hade föreslagits i lagrådsremissen om sjuklön.Sigge Godin m.fl. begär i motion Sf55 yrkande 6 att riksdagenbeslutar att lönesummegränsen för företags rätt att försäkra sigmot höga sjuklönekostnader bör sättas i sådant antal basbeloppatt företag med upp till ca 15 heltidsanställda omfattas.I propositionen framhålls i fråga om försäkringsmöjlighetenför små företag att, utöver syftet att uppnå administrativaförenklingar, ett grundläggande skäl för att åläggaarbetsgivaren att svara för ersättningen till arbetstagarenunder av ett sjukdomsfall är attstimulera arbetsgivaren till insatser som bl.a. förbättrararbetsmiljön och arbetsorganisationen och som därmed också ledertill en minskning av sjukfrånvaron. Ett sjuklönesystem bördärför utformas så att sådana insatser för arbetsmiljön m.m. gerett direkt ekonomiskt resultat hos företaget i form av minskadekostnader för sjukfrånvaron. Denna stimulans bör finnas ocksåför små företag. Mot bakgrund av motiven för att införa ettsystem med sjuklön bör enligt propositionen gränsen för vilkaföretag som skall ges möjligheten att teckna en försäkring hosförsäkringskassan sättas relativt snävt.Utskottet vill med anledning av vad som anförs i motion Sf52framhålla att den föreslagna sjuklönelagen inte innehåller någotförbud vare sig för större eller mindre företag att teckna avtalmed enskilda försäkringsbolag för oförutsett högasjuklönekostnader. Vad förslaget i detta avseende innehåller ären skyldighet för alla arbetsgivare att utge sjuklön till sinaanställda, en motsvarande nedsättning av arbetsgivaravgiftentill sjukförsäkringen och en möjlighet för vissa arbetsgivareatt hos försäkra sig för sjuklönekostnader.Utskottet anser med detta att motion Sf52 yrkande 6 i denna delinte bör föranleda någon åtgärd.Utskottet delar bedömningen i propositionen om avgränsningenav vilka företag som bör kunna teckna försäkring hos allmänförsäkringskassa för sjuklönekostnader, och utskottet avstyrkermed detta bifall till motionerna Sf52 yrkande 6 i denna del ochSf55 yrkande 6 och Sf243 yrkande2.Anmälnings- och uppgiftsskyldighetArbetsgivaren skall enligt propositionen tillförsäkringskassan anmäla sjukdomsfall som har gett rätt tillsjuklön, om sjukfallet fortsätter efter sjuklöneperiodensutgång. Sådan anmälan skall göras från periodensslut. Arbetsgivaren skall vidare rapportera tillriksförsäkringsverket om sjukdomsfall som gett rätt till sjuklönmen avslutats inom sjuklöneperioden. Sådana uppgifter skalllämnas skriftligen senast vid utgången av den kalendermånad somföljer efter den under vilken sjuklöneperioden löpte ut.Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,skall få föreskriva att dessa uppgifter istället skall lämnas till samt att uppgifternafår lämnas med hjälp av ADB-teknik.Frågan om rapporteringsskyldigheten för korta sjukfall, somavslutas inom sjuklöneperioden, har föranlett motioner.Gullan m.fl. hänvisar i motion Sf52 till de förslagom arbetsgivarens ansvar för att rehabiliteringsutredning görsoch överlämnas till som regeringen lagt fram iproposition 1990/91:141. Motionärerna anser att denna form avuppgiftslämnande mycket väl fyller de behov somförsäkringskassan kan efterfråga och att andra krav påinformation och statistik över korta sjukfall kan tillgodosesgenom stickprov. I motionen begärs att avslårregeringsförslaget i vad det avser rapporteringsskyldighet förarbetsgivaren om korta sjukfall (yrkande 5). Liknande synpunkterframförs av m.fl. i motion Sf55, och motionärernabegär ett tillkännagivande om det anförda (yrkande 2).Karin m.fl. anför i motion Sf53 att det i ettinledningsskede finns behov av att kunna kontrollera atttillfällig föräldrapenning inte utbetalas under sjuklöneperiodenoch att det även kan finnas anledning att via försäkringskassansstatistik följa sjuktalens utveckling. Dessa motionärermotsätter sig inte förslaget om rapportering av korta sjukfall,men de anser att arbetsgivarens skyldighet att rapportera kortasjukfall till bör upphöra sedan frågan om dentillfälliga föräldrapenningen lösts och andra vägar kunnat visasatt erhålla nödvändig information om sjuktalets utveckling. Ivarje förändring måste, enligt vad motionärerna framhåller,behovet av skydd för småbarnsföräldrar på arbetsmarknadensärskilt beaktas. Motionärerna begär tillkännagivanden i dessaavseenden (yrkandena 4--6).Gösta Lyngå m.fl. anser i motion Sf51 att det är viktigt attrapporteringen om korta sjukfall kan göras administrativt enkel,och den bör därför eventuellt kunna ske kvartalsvis (yrkande 1).De begär ett tillkännagivande härom.I propositionen påpekas att situationer kan uppkomma då detkan vara oklart huruvida sjuklön eller föräldrapenning skallutges, och att det inte är sannolikt att kompensationsnivån blirexakt densamma oavsett om en sjuklönelagstiftning eller AFLtillämpas. Bl.a. eftersom avsikten naturligtvis inte är attarbetsgivaren och/eller arbetstagaren skall kunna förfoga övervilket av de båda regelsystemen som skall tillämpas, bör enligtpropositionen en översyn av reglerna om tillfälligföräldrapenning komma till stånd.I propositionen framhålls också attförsäkringsadministrationen bör ha tillgång till enändamålsenlig sjukstatistik och också kan behöva en riktigsjukhistorik för enskilda personer. Dessa uppgifter är av värdefrån rehabiliteringssynpunkt och för att belysa sjukfrånvaron iolika arbeten och arbetsmiljöer, bl.a. som underlag föryrkesinspektionens bevakning av arbetsmiljöinsatser m.m. En högsjukfallsfrekvens indikerar ofta brister i arbetsmiljö ocharbetsorganisation hos den enskilde arbetsgivaren. instämmer i sjuklönekommitténs synpunkter attuppgiftslämnandet om sjukfall inom sjuklöneperioden inte bör fåleda till en betungande administration för den enskildearbetsgivaren och bör begränsas till att avse endast det absolutnödvändiga för att tillgodose behovet av information.Uppgiftsskyldigheten bör enligt hennes uppfattning omfattaarbetstagarnas personnummer, arbetsgivarens organisationsnummersamt arbetsställenummer, sjuklöneperiodens längd och dagar medersättning för hel eller partiell nedsättning av arbetsförmåganinom nämnda period.Utskottet har ovan utgått från att verkningarna av deförändrade sjukersättningsreglerna kommer att följas med störstauppmärksamhet. Utskottet anser det vara av mycket stor betydelseatt en så grundläggande förändring av systemet för ersättningvid sjukdom som sjuklöneförslaget innebär följs upp, och attmöjligheter finns att värdera förändringen. Detsamma gäller äveni övrigt förändringar i fråga om befolkningens hälsa och ohälsa.En rapportering även av korta sjukfall i enlighet medregeringens förslag behövs därför enligt utskottets mening, ochutskottet avstyrker därmed bifall till motionerna Sf52 yrkande 5och Sf55 yrkande 2.Utskottet anser vidare att rapporteringsskyldigheten enligtpropositionen är så administrativt enkel som kanbegäras. Utskottet utgår från att regeringen ochriksförsäkringsverket kommer att uppmärksamma möjligheter attytterligare förenkla administrationen, och utskottet avstyrkerdärmed bifall även till motionerna Sf53 yrkandena 4--6 och Sf51yrkande1.AvgifterArbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen uppgår f.n. till10,av avgiftsunderlaget. I propositionen föreslås attavgiften sänks till 8,av avgiftsunderlaget. Vidareföreslås att avgiften skall kunna användas även till denallmänna försäkringens kostnader enligt sjuklönelagen.Den föreslagna skyldigheten för arbetsgivarna att svara försjuklön innebär en minskning av sjukförsäkringens kostnader förkorta sjukfall, och en motsvarande justering avarbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen bör därför göras. Detär enligt propositionen varken möjligt eller önskvärt attkompensera enskilda arbetsgivare med exakt det belopp somsjuklönekostnaderna uppgår till för . Engenerell minskning av arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringenfår i stället, framhålls det i propositionen, den effekten atten arbetsgivare som genom aktiva arbetsmiljöförbättrandeåtgärder minskar sjukfrånvaron bland sina anställda tjänar påreformen, medan den arbetsgivare som missköter sig i det häravseendet får ökade utgifter.Som påpekas i propositionen anfördes i proposition 1990/91:141om rehabilitering och rehabiliteringsersättning attarbetsmiljökommissionen i sitt arbete uppmärksammade frågan omekonomiska styrmedel för att åstadkommaarbetsmiljöförbättringar. Kommissionen presenterade ett förslagatt differentiera arbetsgivaravgifterna i en s.k.arbetslivsavgift. Detta förslag borde utvecklas vidare.Statsrådet erinrade i den propositionen om att enarbetsgivarperiod inom sjukförsäkringen i praktiken ocksåinnebar en form av differentiering av arbetsgivarnas kostnadermed hänsyn till korttidsfrånvaron. I ett eventuellt framtidasystem med differentierade avgifter syntes emellertid ävenkostnaderna för långtidsfrånvaron böra beaktas, och statsrådetavsåg att föreslå att en utredning tillsattes med uppgift attutreda möjligheterna och konsekvenserna av ett system meddifferentierade arbetsgivaravgifter. Utredningen borde särskiltuppmärksamma de administrativa konsekvenserna av ett sådantavgiftssystem och vidare beakta att systemet inte får leda tillökad utslagning och utestängning av arbetskraft.I sitt betänkande 1990/91:SfU16 har utskottet ansett detangeläget att ekonomiska styrmedel införs som kan medverka tillatt åstadkomma bättre arbetsmiljöer och att regeringen därförsnarast bör återkomma till med förslag omdifferentierade arbetsgivaravgifter som kan fungera som sådantstyrmedel.Den föreslagna avgiftssänkningen har enligt propositionenberäknats mot bakgrund av de hittillsvarande kostnaderna för deförsta av en sjukperiod, sjuktalsutvecklingenoch de förändrade kompensationsnivåerna inomsjukpenningförsäkringen fr.o.m. . Sänkningen harberäknats utifrån nu kända förhållanden.I motionerna Sf52 yrkande 8 av m.fl. och Sf53yrkande 7 av m.fl. betonas vikten av attsänkningen blir kostnadsneutral, och motionärerna begärtillkännagivanden om att frågan om storleken av sänkningen måsteföljas uppmärksamt och regeringen återkomma med förslag omytterligare sänkning om kostnadsläget förändras. -- I tremotioner från den allmänna motionstiden , Sf243 yrkande 1 avGullan m.fl., Sf356 av m.fl. och Sf353yrkande 1 av m.fl. begärs att arbetsgivaravgiftenskall sänkas när sjuklön införs.Motionerna Sf243 yrkande 1, Sf353 yrkande 1 och Sf356 hartillgodosetts i propositionen, och utskottet avstyrker bifalltill dem. Utskottet utgår i övrigt från att frågan om storlekenav arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen följs uppmärksamtav regeringen, och utskottet avstyrker därmed bifall även tillmotionerna Sf52 yrkande 8 och Sf53 yrkande7.I motion Sf55 anför m.fl. att den särskildalöneskatten på 22,, som motsvarar den del avarbetsgivaravgifterna som inte ger upphov till några förmåner,också bör sänkas. De framhåller att i skattereformen ingår attden särskilda löneskatten skall justeras närarbetsgivaravgifterna förändras. När sjukförsäkringsavgiften nusänks måste därför också denna skatt sänkas. Motionärerna begäratt den särskilda löneskatten sänks till 21,fr.o.m. den 1januari 1992 (yrkande7).Över detta motionsyrkande har socialförsäkringsutskottetinhämtat yttrande av skatteutskottet. redogör iyttrandet 1990/91:SkU7y, vilket är fogat till detta betänkandesom bilaga 3, för principerna för den särskilda löneskatten.Skatteutskottet delar mot bakgrund av dessa principermotionärernas uppfattning att den särskilda löneskatten skalljusteras och föreslår att regeringen med anledning av motionenfår i uppdrag att återkomma till med förslag om hur ensådan justering skall ske.Socialförsäkringsutskottet har i denna fråga inte någon annanuppfattning än skatteutskottet. ansersåledes att regeringen med anledning av motion Sf55 yrkande 7bör ges det uppdrag som skatteutskottet föreslagit.MedelsanvisningSjukförsäkringen finansieras som inledningsvis nämnts till15% över anslaget Bidrag till sjukförsäkringen.Riksdagen har på förslag i årets budgetproposition /92 till anslaget anvisat ett förslagsanslag på7867000000kr. 1990/91:100, SfU11, rskr. 200).I proposition 1990/91:181 föreslår regeringen att tillanslaget för /92 i stället anvisas ett881000000kr. lägre belopp.Förslaget till medelsanvisning har inte föranlett någotsärskilt motionsyrkande, och utskottet tillstyrker att anslagettill Bidrag till sjukförsäkringen sätts ned med det beloppregeringen föreslagit.Förslaget i övriga delarRegeringens förslag i de delar förslaget inte berörts ovan harinte föranlett några motionsyrkanden, och utskottet har intenågon erinran i dessa delar. Utskottet återkommer dock iföljande avsnitt till vissa ändringar som behöver göras avförfattningstekniska skäl.LagförslagenUtöver de lagförslag som lagts fram i proposition 1990/91:181om sjuklön, m.m. tas i detta betänkande också upp två lagförslagfrån proposition 1990/91:141 om rehabilitering ochrehabiliteringsersättning, som behandlats i utskottetsbetänkande /91:SfU16. Här är fråga om följdändringar tillhuvudförslagen i de båda propositionerna. För att undvikaonödiga ändringslagar har förslagen förts samman i dettabetänkande, och förslagen läggs fram i bilaga2.Som framgår ovan i avsnittet om sjuklönegaranti föreslårutskottet en ändrad lydelse av 20 § lagen om sjuklön. Utskottethar också observerat en felaktig hänvisning i 3kap. 5§förslaget till lag om ändring i lagen om arbetsskadeförsäkring,som bör rättas på sätt framgår av utskottets hemställan.Beträffande vissa av de bestämmelser som föreslås ändrade iproposition 1990/91:181 har fattat beslut omändring på grundval av regeringsförslag i andra propositionereller väntas fatta sådana beslut mellan justeringenav detta betänkande och behandlingen av betänkandet i kammaren.Detta gäller 11 kap. 2 § och 20 kap. 3 § AFL (se 1990/91:SfU16,rskr. 303), 2 kap. 1 § lagen om socialavgifter (se1990/91:UbU16) samt punkt 12 av anvisningarna till 32 §kommunalskattelagen (se 1990/91:SfU16 och 1990/91:UbU17).Utskottet föreslår beträffande dessa bestämmelser att riksdagenändrar sina tidigare beslut i enlighet med de förslag somframgår av utskottets hemställan.Andra frågor om sjukpenningförsäkringenArbetsgivarinträdeVid s.k. arbetsgivarinträde betalar arbetsgivaren ut sjuklöntill den anställde och erhåller i gengäld enligt bestämmelsernai 3kap. 16§ AFL den sjukpenning som tillkommer arbetstagarentill den del den inte överstiger den utbetalda lönen. Dettagäller även om sjukpenningen delvis motsvarar inkomst från annatarbete. Den försäkrade kan begära undantag frånarbetsgivarinträdet.Sigge Godin m.fl. anser i motionerna Sf55 (yrkande 3) ochSf353 (yrkande 2) att systemet med arbetsgivarinträde böruppmuntras och stimuleras vid sidan av sjuklönesystemet ochgälla för tiden efter sjuklöneperioden. Fördelarna medarbetsgivarinträde är enligt motionärerna flera. Den försäkradebehöver bara vända sig till en instans. Den försäkrade skulle fåsin lön regelbundet från arbetsgivaren och inkomsterna därigenombli regelbundna. Försäkringskassorna skulle ytterligare avlastasvissa tunga administrativa uppgifter. Dessutom skullearbetsgivarinträde fylla ett viktigt syfte irehabiliteringshänseende, eftersom den sjuke mindre lätt skullebli bortglömd av arbetsgivaren genom att denne måsteadministrera sjukersättningen. Särskilt praktiskt är systemetenligt motionärerna inom stora företag.Arbetsgivarinträde på den privata arbetsmarknaden har hittillstillämpats efter avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare. --Bl.a. i proposition 1989/90:62 om insatser för aktivrehabilitering och arbetslivsfondens verksamhet, m.m. lades dockfram ett förslag om försöksverksamhet med förenklade rutiner förberäkning och utbetalning av sjukpenning m.m. i samband medarbetsgivarinträde vid företag inom det privata avtalsområdet.Den avsedda försöksverksamheten skulle gälla av en sjukperiod. Även det förslag till utökademöjligheter till arbetsgivarinträde som aviserades i regeringensskrivelse /91:50 om åtgärder för att stabilisera ekonominoch begränsa tillväxten av de offentliga utgifterna avsåg deförsta av ett sjukfall. Något utökatarbetsgivarinträde har inte föranletts av någon av dessapropåer, eftersom frågan om en motsvarande arbetsgivarperiod istället aktualiserades. -- Utskottet anser att de störstafördelarna med en arbetsgivaradministration just gäller de kortasjukfallen, och att fördelarna med ett arbetsgivarinträde vidlängre sjukfall inte är lika påtagliga. Utskottet anser inte attstatsmakterna behöver ta något initiativ i frågaom att förenkla rutinerna vid arbetsgivarinträde, och utskottetavstyrker bifall till motionerna Sf55 yrkande 3 och Sf353yrkande2.Sjukpenninggrundande inkomstEn försäkrads sjukpenninggrundande inkomst (SGI) är enligt3kap. 2§ AFL den årliga inkomst i pengar eller andraskattepliktiga förmåner som en försäkrad kan antas komma atttills vidare få för eget arbete, antingen såsom arbetstagare iallmän eller enskild tjänst (inkomst av anställning) eller påannan grund (inkomst av annat förvärvsarbete). Med inkomst avanställning likställs vissa kostnadsersättningar. -- Vidberäkning av SGI bortses från sådan inkomst av anställning ochannat förvärvsarbete som överstiger sju och en halv gångerbasbeloppet.SGI fastställs av . Den försäkrade skallanmäla ändring av sådana omständigheter som påverkar hans rätttill sjukpenning eller sjukpenningens storlek. Ändring av SGIskall ske tidigast efter det att försäkringskassanfått kännedom om sådana ändrade omständigheter. -- I samband medbeslutet om förändrad kompensationsnivå inomsjukförsäkringen gav också regeringen till känna attmöjligheten att slopa förhandsregistreringen av SGI och på såsätt frigöra resurser hos försäkringskassorna skall övervägasnärmare.Vid bestämmande av underlaget för sjuklön enligtpropositionens förslag skall principen vara att detta skall geen så riktig bild som möjligt av det inkomstbortfall somarbetstagaren gör i anställningsförhållandet när ettsjukdomsfall inträffar. Den ersättning i form av sjuklön somutbetalas till den anställde bör således stå i relation till deninkomstförlust han gör.