bet · GE01UU15 · 1991-03-28 00:00:00 — Biståndet är av växande betydelse ochsyftar bl.a. till att stärka den egna kulturella identiteten.Med det ovan anförda får motion U211 (m) anses besvarad.BefolkningsfrågorSammanfattning av motionernaModerata samlingspartiet, liberalerna, ochvänsterpartiet har alla föreslagit vissa höjningar av medelsramar för biståndetpå befolkningsområdet. Förslagen behandlas under resp. anslagsavsnitt (C 1 ochC 2. Särskilda program).Flera motioner tar upp befolkningsfrågan och de problem som den snabbabefolkningsökningen i medför. En enskild motion, U232 (s), föreslårökade insatser för bistånd på befolkningsområdet genom bilaterala ochmultilaterala insatser med syfte att uppnå en nödvändig minskning avbefolkningstillväxten.Med utgångspunkt från de stora problem som den snabba befolkningsökningenförorsakar och denna frågas betydelse i det internationellautvecklingssamarbetet föreslås i motion U227 (m) att en parlamentarisk kommittétillsätts med uppgift att snabbt utreda en ökning av åtgärder och insatser påfamiljeplaneringsområdet och därav föranleda omprioriteringar.I motion U246 (fp) betonas betydelsen av ökat bistånd på befolkningsområdet.I motionerna U256 (c) och U259 (v) föreslås att biståndet på befolkningsområdetbör öka och att av biståndsmedlen bör användas förfamiljeplaneringsprojekt. I motion U239 (mp) föreslås att biståndet påbefolkningsområdet höjs kraftigt. En plan bör utarbetas för kraftigt utvidgatsvenskt stöd till familjeplanering. Diskussioner bör föras med mottagarländernaom möjligheten att anslå medel inom landramarna.Utskottets övervägandenDen snabba befolkningstillväxten bidrar starkt till fattigdomen i u-länderna.Jordens befolkning har tredubblats och uppgår nutill ca 5 miljarder. Den genomsnittliga befolkningsökningen nådde en topp på ca2 % , men har minskat något. Den absolutaårliga tillväxten ökar dock fortfarande och förväntas uppgå till mer än 90miljoner människor . av jordensbefolkningstillväxt äger rum i . Det finns stora regionalaskillnader. I och har födelsetalen fallit medan man iAfrika inte kunnat notera motsvarande nedgång. Där ligger befolkningstillväxtenofta på . Ett annat problem som bör uppmärksammas ärstadsbefolkningens i många fall okontrollerade tillväxt. En sammanfattandeslutsats är att framsteg när det gäller ekonomiska reformer och tillväxturholkas genom en alltför snabb befolkningstillväxt. Vidare kan högbefolkningstillväxt förorsaka stora påfrestningar på miljö ochresurshushållning.Omfattande bistånd på befolkningsområdet är därför i hög grad motiveratenligt utskottets uppfattning. De multilaterala organisationerna har mycketviktiga uppgifter på området och fungerar väl. hör till deländer som bidrar mest till multilaterala program på befolkningsområdet (FNsbefolkningsfond UNFPA och familjeplaneringsfederationen IPPF). Dessa bidrag harökat kraftigt . har även stött WHOs olikaprogram rörande familjeplanering och reproduktiv hälsa (mödrahälsovård).Sverige bör fortsätta verka för att även andra biståndsgivare ökar sina bidragtill de multilaterala organisationerna.Även det bilaterala stödet genom SIDA har ökat. Ansträngningar har gjorts föratt öka andelen insatser inom familjeplanering och mödravård inom landramarna.Det kan här vara fråga om att stödja bl.a. lokala organisationer för dessasutbildnings- och informationsverksamhet på familjeplaneringsområdet. SIDA är ifärd med att stärka sin organisation vad gäller befolkningsfrågor.Det bör i det sammanhanget noteras att omfattningen av denna typ avbilateralt stöd är avhängig mottagarlandets egna prioriteringar. Enligt vadutskottet har erfarit har intresset från mottagarländernas sida förbefolkningsbistånd successivt ökat. En faktor som kan ha haft betydelse härvidär att man numer kan peka på ett flertal framgångsrika familjeplaneringsprojekti . Utskottet vill i sammanhanget betona att befolkningsfrågorna börses i ett socialt sammanhang. Förbättrad inkomstnivå för de fattiga, förbättradutbildning, förbättring av kvinnans ställning i familj och samhälle är faktorersom förutom direkta familjeplaneringsåtgärder gynnsamt kan påverkabefolkningsfrågornas utveckling. gäller att familjeplaneringsåtgärderpå sikt kan medverka till en höjning av levnadsnivån.Utskottet välkomnar de ökade satsningar som gjorts. Mot bakgrund avutskottets bedömning av betydelsen av insatser inom familjeplanering ochmödravård m.m. förordar utskottet att ytterligare medel för dessa ändamålställs till förfogande. Utskottet har erfarit att SIDA för innevarande budgetårförfogar över en medelsram om 10 milj.kr. för insatser på befolkningsområdetinom ramen för Särskilda program. Genom de anslagstekniska förändringar somföreslås i årets budgetproposition frigörs vissa medel inom anslagspostenSärskilda program. Dessa medel uppgår enligt vad utskottet inhämtat till ca30 milj.kr. Utskottet anser att ett riktmärke för omfattningen av bistånd påbefolkningsområdet för nästa budgetår inom ramen för Särskilda program bör vara30 milj.kr., dvs. en tredubbling av de medel som är tillgängliga innevarandebudgetår. Detta innebär att de ytterligare befolkningsinsatser som utskottethar funnit angelägna kan göras inom ramen för budgetpropositionensmedelsförslag vad avser Särskilda program.Utskottet är däremot inte berett att, som föreslås i motionerna U256 ochU239, ange en fast målsättning för andelen befolkningsbistånd i det totalabiståndet.Utskottet tillstyrker vad som i motion U232 (s), yrkande 19 i motion U239(mp), yrkande 27 i motion U246 (fp) och yrkande 5 i motion U259 (v) anförts omökade biståndsinsatser på befolkningsområdet. I övriga delar får dessa motioneranses besvarade. Motion U256 (c) och yrkande 4 i motion U259 avstyrks.Planeringen av befolkningsbiståndet sker fortlöpande inom regeringskanslietoch biståndsmyndigheterna. Någon särskild kommitté för detta ändamål, somföreslås i motion U227, bedöms inte som nödvändigt.Inom FNs och sekretariat för befolkningsfrågor hararbetet med förberedelserna inför befolkningskonferensen intensifierats.På svensk sida kommer initiativ att tas för att utforma detförberedande arbetet på svensk sida. I likhet med vad som varit fallet införtidigare befolkningskonferenser kommer enligt vad utskottet erfaritatt beredas tillfälle att direkt medverka i detta arbete.Med det ovan anförda avstyrks yrkande 9 i motion U227 (m).KvinnorSammanfattning av motionernaSamtliga motioner som berör kvinnofrågor i biståndet, U228 (s), U235 (m),U246 (fp) och U239 (mp), ger uttryck för en gemensam syn på kvinnornasfundamentala roll i utvecklingsprocessen och vikten av att kvinnor blirdelaktiga i beslutsfattande och i biståndsprogrammen. Motion U246 anför attSIDAs handlingsprogram för kvinnor bör genomsyra hela SIDAs verksamhet. Dennamotion liksom motion U228 (s) anser att handläggarna av kvinnobistånd vid SIDAsbiståndskontor bör vara utsända handläggare och inte som är vanligast attde är lokalanställda, i syfte att öka tyngd och status i hanteringen avkvinnofrågorna på fältet.Utskottets övervägandenUtskottet delar motionärernas syn och det som framförs i propositionen ombetydelsen av att man i biståndet uppmärksammar kvinnornas roll och ställning.Det handlingsprogram som SIDA utarbetat har som mål att öka kvinnornasdeltagande i de verksamheter som ingår i landprogrammen. Kvinnoaspekten skallpraktiskt integreras i sektorer och projekt i det bilaterala biståndet.Samtidigt kan det vara nödvändigt att komplettera arbetet med specifikakvinnoprojekt.Inom har en översyn av kvinnors roll i det svenskabiståndet utförts . En slutsats som redovisas i propositionen är attdet i alla delar av biståndet är både möjligt och angeläget att ta hänsyn tillkönsrollsaspekter. Regeringen anser att även de mindre biståndsmyndigheterna påsamma sätt som SIDA bör utarbeta praktiskt inriktade strategier för att i resp.verksamhet främja utveckling för och genom kvinnor. Utskottet delar dennauppfattning och välkomnar den redovisning som regeringen utlovat i nästa årsanslagsframställning.Utskottet har inhämtat att näst intill samtliga handläggare för kvinnobiståndsom verkar vid SIDAs biståndskontor är lokalanställda. Utskottet ser generelltpositivt på målsättningen att inrätta särskilda handläggare för kvinnobiståndvid alla SIDAs biståndskontor. Utskottet kan inte med säkerhet bedöma i vilkenutsträckning utsända handläggare skulle kunna förbättra kvinnobiståndet. Delokalanställda handläggarna av kvinnoinsatser gör enligt vad utskottet erfaritett uppskattat arbete. Genom det faktum att dessa handläggare ofta ärmedföljande till andra tjänstemän, har det visat sig att anställningstiderna imånga fall blivit kortvariga och personalomsättningen härigenom hög. Detta kanmedföra bristande kontinuitet och sämre erfarenhetsuppbyggnad vidbiståndskontoren och på . Utskottet anser att frågan om attsuccessivt ersätta lokalanställda med utsända handläggare för kvinnobiståndetytterligare bör övervägas inom SIDA. En utgångspunkt bör vara att dessahandläggare bör rekryteras enligt samma principer som övriga handläggare förolika sakområden inom SIDA. Detta bör ges regeringen till känna.Härmed tillstyrks motion U228 (s) och berörd del av yrkande 29 i motion U246.Yrkande 21 i motion U239 får anses besvarat.I motion U235 (m) anges att de svenska biståndsprogrammen i bör beaktakvinnornas möjligheter till utveckling inom jordbrukssektorn.Utskottet konstaterar att kvinnorna spelar en mycket viktig roll i detafrikanska jordbruket. I många fall är det kvinnorna som bär den tyngstaarbetsbördan. Utskottet delar således motionärens uppfattning om att detta böruppmärksammas, och enligt vad utskottet erfarit görs också en hel del påområdet. Det är dock i första hand biståndsmyndigheternas uppgift att närmareutforma förslag på kvinnobistånd i Afrika.Härmed får yrkande 1 i motion U235 (m) anses besvarad.Yrkande 2 i samma motion tar upp kvinnornas ställning i . Motionenbetonar vikten av bättre utbildning, hälsa och stärkandet av kvinnans ställningi och redovisar som ett lovande exempel ett av SAREC stött program iPakistan angående infektionssjukdomar hos mödrar och barn. Motionären anser attsådana projekt bör genomföras även i andra . Vidare berörmotionen vikten av utbildningsinsatser för flickor i Asien.Utskottet delar motionärens uppfattning om angelägenheten av bistånd på dessaområden. Det ankommer på biståndsmyndigheterna att närmare planera och utformaprojekt av detta slag.Med det ovan anförda får yrkande 2 i motion U235 (m) anses besvarat.I motion U250 (c) och motion Ub515 (s) förordas att en professur iinternationell mödravård inrättas med finansiering av biståndsmedel.Genom SAREC finansieras fyra professurer samt tre högreforskartjänster som bedöms ha betydelse för kunskapen om problemoch därmed vara av direkt relevans i det svenska biståndet. De ämnesområden somberörs är bl.a. miljövård och det samhällsvetenskapliga området.Utskottet bedömer att ämnesområdet mödravård är av stort intresse i u-lands-och biståndssammanhang. Utskottet ser därför skäl till att frågan övervägs ipositiv anda av berörda biståndsmyndigheter, i första hand SAREC. Hänsyn måstegivetvis tas till de prioriteringar som är nödvändiga med hänsyn till debegränsade medel som står till förfogande. Det ankommer slutligen inte påutskottet att ta ställning beträffande enskilda professurer eller derasfinansiering.Härmed får motionerna U250 (c) och Ub515 (s) anses besvarade.BarnSammanfattning av motionernaI motion U246 (fp) anges att har ett stort ansvar att göra den nyabarnkonventionen känd i biståndsländerna. Barn bör få ökad uppmärksamhet vidfördelning av biståndsmedel. I motionen betonas vidare behovet avutbildningsinsatser.I motion U231 (c) anges att gjort bindande åtaganden att följa ochförverkliga , både i vårt eget land och internationellt. Dettaborde enligt motionen ha kommit till klart uttryck i regeringensbiståndsprogram. Vidare framförs att regeringen till bör avge ensärskild redogörelse för dessa frågor.Utskottets övervägandenI ratificerade , som träder i kraft iseptember 1991. Konventionen omfattar barn i såväl i- som och är endirekt maning till alla länder att på alla plan se till barnens bästa. Ettinternationellt juridiskt instrument har skapats till skydd för barnens bästa.De stater som ansluter sig till konventionen förbinder sig att till detyttersta av sina resurser tillförsäkra sina barn rätt till liv, hälsa,utveckling och respekt. Biståndet är ett medel för att förverkligakonventionens normer och förpliktelser.Hoten mot barnens överlevnad, hälsa och utveckling är allra störst i defattigaste, mest skuldtyngda och konfliktdrabbade länderna. Situationen förbarnen fortsätter att vara svår i många delar av världen. Undernäring,övergrepp av olika slag, dåliga eller inga utbildningsmöjligheter hör tillbilden. Många barn får aldrig gå i skola. Barnadödligheten har under senare årökat i och Afrika.Barnkonventionens anda och artiklar stämmer väl överens med mål och metoder isvensk biståndspolitik. Utskottet konstaterar att bistånd i hög gradär inriktat på exempelvis primärhälsovård, familjeplanering, nutrition,vatten och sanitet, primärskolor och andra utbildningsinsatser m.m. ärden största bidragsgivaren till FNs barnfond och finansierar avorganisationens budget.Barnkonventionen utgör ytterligare en utmaning till biståndsgivarna att sökanå barnen med sitt bistånd. bör fortlöpande följa upp barnkonventioneni biståndssamarbetet, genom biståndsprogrammens utformning såväl som i dialogenmed mottagarländerna. Redogörelser för hur biståndet når olika sociala grupperinkl. barnen kan på sedvanligt sätt lämnas i samband med budgetpropositionen.Ett barntoppmöte med utgångspunkten från ägde rum hösten1990. Ett första handlingsprogram med anledning av deklarationen från toppmötethar tillkännagetts av SIDA. I informationsarbetet om är fleraenskilda organisationer verksamma med statliga bidrag. Bådeutrikesdepartementet och har publicerat särskilda skrifterom barnkonventionen.Med det ovan anförda får yrkande 28 i motion U246 och yrkande 10 i motionU231 anses besvarade.Alkohol och tobakI motion U236 (fp) redogörs för de tilltagande alkoholproblemen i u-länderna.Alkoholfrågan bör beaktas vid utformning och tillämpning av biståndsprojekten.Vidare finns behov av forskning om alkohol som utvecklingshinder.Alkoholupplysningsprojekt bör kunna få stöd inom ramen för anslaget tillenskilda organisationers biståndsarbete.Utskottets övervägandenUtskottet delar den oro för alkoholmissbrukets verkningar som framförs imotion U236. Utan tvekan skapar alkoholmissbruk allvarliga problem för individoch samhälle i . Bruket av alkohol kan enligt utskottetkarakteriseras som ett allvarligt utvecklingsproblem. Enligt vad utskotteterfar utgör alkoholmissbruket dessutom ett ökande problem, något som allt fleru-länder börjar uppmärksamma.Enligt utskottets uppfattning bör alkoholfrågan ses i ett helhetsperspektiv.Den måste länkas till olika företeelser och verksamheter i samhället ochangripas inom ramen för den sociala och ekonomiska utvecklingen i länderna,t.ex. med sysselsättningsskapande åtgärder, hälsovårdsinsatser och utbildning.Inte desto mindre är det en viktig uppgift inom biståndet att också identifieraoch söka genomföra mer riktade insatser för att bidra till en minskning avalkoholkonsumtionen. Det kan exempelvis gälla informations- ochutbildningsåtgärder i opinionsbildande syfte eller andra förebyggande insatser.En särskilt viktig målgrupp är ungdomarna.Inom det bilaterala biståndet görs också vissa insatser för att minska ochbekämpa alkoholmissbruk, bl.a. inom primärhälsovård.Upplysning om alkoholens skadeverkningar är viktig. I det stöd som ges tillsvenska enskilda organisationer finns också stöd till alkoholupplysning,exempelvis genom IOGTs, UNFs och NTOs arbete.Motion U236 (fp) omnämner biståndsarbetarnas egna alkoholvanor. Utskottetinser betydelsen av att biståndsarbetarna själva föregår med gott exempel. ISIDAs föreberedande kurser för utresande biståndspersonal ges alkoholfrågornastor uppmärksamhet.Vad gäller forskning delar utskottet motionärens uppfattning attalkoholfrågorna bör uppmärksammas. Enligt vad utskottet erfarit har SARECgenomfört vissa forskningsprogram om bl.a. alkohol.Inom FN är det WHO som har huvudansvaret för alkoholfrågor. WHO har ettglobalt program med syfte att förhindra och kontrollera alkohol- ochdrogmissbruk. har tillsammans med de andra nordiskaländerna drivit frågan om ytterligare resurser för WHOs globala alkoholprogram.Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att få denna frågauppmärksammad i bl.a. WHO samt att fortlöpande analyserar vad som kangöras i form av direkta biståndsinsatser på alkoholområdet.Vad gäller marknadsföring av alkohol har uppmanat WHO att i sittfortsatta arbete aktivt driva en internationell samordning av regleringen avmarknadsföring av tobak och alkohol.Med det ovan anförda får yrkandena 1--4 i motion U236 (fp) anses besvarade.I motion U234 (fp) anges att bör medverka till att utvecklaalternativa grödor som kan ersätta tobaksodling.När det gäller tobak erfar utskottet att konsumtionen av tobak i u-ländernahar ökat. Det internationella arbetet för att upplysa om tobaksbruketsskadeverkningar och att därigenom minska konsumtionen pågår främst inom WHO.Inom WHO har en rad resolutioner antagits i syfte att begränsatobakskonsumtionen. Utskottet utgår från att denna verksamhet inom WHOfortsätter.Enligt vad utskottet erfarit har FAO utarbetat en studie som belyserproblematiken kring inkomstbortfall med anledning av att tobaksodling upphör.Utskottet finner det viktigt att sådant analysarbete fortsätter. Det är vidareangeläget att uppmärksamma miljöaspekterna i samband med tobaksodling, eftersomtobaksnäringen i visat sig kräva stora uttag av brännved.Utskottet anser att inom ramen för jordbruksprogram bör uppmärksammamöjligheterna till odling av alternativa grödor som ersättning förtobaksodling.Härmed får motion U234 (fp) anses besvarad.UtredningarSammanfattning av motionernaI motion U227 (m) framförs att en parlamentarisk kommitté bör tillsättas meduppgift att se över det svenska biståndets inriktning. Kommittén bör ocksåenligt motionen kunna lägga fram förslag om förändringar rörande biståndetsorganisation och arbetsformer.Motion U231 (c) argumenterar för att en parlamentarisk u-landsutredningtillsätts som bör behandla alla aspekter på relationer tillu-länderna. Ett syfte bör vara att lägga grunden för ett kraftfullt svensktagerande internationellt för att åter föra fram problem till encentral plats i världspolitiken, heter det i motionen.I motion U230 (v) begärs en brett förankrad parlamentarisk utredning om enövergripande u-landspolitik. Bl.a. skall enligt motionen frågan om höjning avbiståndet från av BNI tas upp i utredningen liksom möjligheten attinrätta ett särskilt departement för biståndsfrågor.Utskottets övervägandenSåsom angavs i föregående biståndsbetänkande, 1989/90:UU15, har under senareår flera delar av biståndet granskats och utvärderats. Bland utredningarna kanföljande nämnas:Översyn av SIDAs organisation (Ds 1984:1), biståndet genom enskildaorganisationer (SIDA 1985), forskningsbiståndet (Ds UD 1985:2),katastrofbiståndet (Ds 1986:2), översyn av biståndsmålen (SOU 1987:28),SWEDFUNDs verksamhet (SOU 1988:4), kultursamarbetet med (Ds UD1987:2), den statligt finansierade u-landsinformationen (SOU 1988:19), vissaaspekter av u-kreditsystemet (1988:42).Den parlamentariska utredning som gjort en översyn av organisation ocharbetsformer i det bilaterala biståndet (SOU 1990:17) avlämnade sitt betänkandei . De förslag regeringen lagt fram i årets budgetproposition medanledning av denna utredning behandlas i detta kapitel i ett senare avsnittunder delrubriken och arbetsformer i bilateraltutvecklingssamarbete, näringslivsbistånd.Under 1990 avslutades en översyn av effektivitetsfrågorna genom rapporten -- Om effektivitet och utvärdering i biståndet (Ds1990:63). Syftet medutredningen var att undersöka hur beslutsprocesserna ser ut, vad det finns förbeslutsunderlag, om beslutsprocesserna är effektiva och om biståndet äreffektivt. Utredningens förslag återges i budgetpropositionen. I propositionenanges vidare att förslag med anledning av utredningen är föremål förremissbehandling.Som framgår av propositionen inleddes det nordiska projektet . Projektet, som har som huvuduppgift att belysa FNsarbete på utvecklingsområdet och lämna idéer och förslag till nordiskt agerandeinom de olika FN-organisationerna, kommer att avslutas 1991.Under 1989 tillsatte regeringen efter beslut av en utredning om detmultilaterala biståndet. En samlad bedömning av hur hela det multilateralabiståndet uppfyller de biståndspolitiska målen skall göras. Utredningen kommeratt avlämna sitt betänkande under våren 1991.I samband med förra årets budgetproposition gav regeringen iuppdrag att göra en översyn av u-krediterna och andra kreditinstrument frånbiståndspolitisk synpunkt. En särskild utredare har tillkallats till vilkenparlamentarisk medverkan skall knytas. Ett betänkande skall föreligga undersommaren 1991.Som framgår av ovanstående redogörelse finns ett stort antal avslutade ochpågående utredningar som sett över och analyserat viktiga delar avbiståndssamarbetet. Mot denna bakgrund anser inte utskottet att det nu finnsbehov av att tillsätta en ny bred parlamentarisk utredning om hela den svenskabiståndspolitiken.Härtill vill utskottet foga följande. Kraven på anpassningsförmåga hosbiståndet är genom de snabba förändringar som äger rum i vår omvärld stora. Denbästa metoden att vidmakthålla den nödvändiga anpassningsförmågan har visat sigvara att kontinuerligt utreda olika delar av biståndsverksamheten. Med hänsyntill att olika länder har så olika förutsättningar för sin utveckling och attvillkoren i det internationella samarbetet förändras snabbt har utskottet svårtatt se att man i en allmänt inriktad utredning nu skulle komma till störreklarhet än vad som görs genom de delstudier som genomförts och pågår. ,övergripande utredningar av den typ som förordas i de ovannämnda motionernariskerar att bli alltför långvariga och tungrodda för att uppfylla kraven påanpassning inom biståndet. Detta innebär inte att man sänker kraven på enhelhetssyn i biståndet. Önskemålen om denna helhetssyn skall tillgodoses i alltsvenskt utvecklingssamarbete och bör också återspeglas i de utredningar somgörs om olika delar av biståndet och genom biståndsmyndigheternas löpandeutvärdering av sin verksamhet.Härmed avstyrks yrkande 10 i motion U227 (m), motion U230 (v) och yrkande 1 imotion U231 (c).Organisation och arbetsformer inom bilateralt utvecklingssamarbete,näringslivsbistånd m.m.Sammanfattning av motionernaI motion U219 (m) refereras till budgetpropositionens förslag om en nyorganisation för näringslivsstöd. I motionen anges att utredningsförslagetangett att den nya organisationen skall arbeta med en affärsmässig prägel föratt utveckla näringsliv. Vidare anges att näringslivet bör i högregrad delta i verksamheten. Mot den bakgrunden förordas aktiebolagsformen istället för som i propositionen föreslås myndighetsformen.Även den enskilda motionen U221 (m) refererar till budgetpropositionensförslag om näringslivsbistånd och betonar att importfrämjande i offentlig regimåste för effektivitetens skull ha en nära anknytning till näringslivet. Motden bakgrunden bör ett importfrämjande organ för öst-, u- och NIC-ländernaetableras med staten och den svenska importörorganisationen handel som huvudmän.I den enskilda motionen U226 (s) förordas att den nya myndigheten förnäringslivsbistånd lokaliseras till i . I motion U238(s-enskild) föreslås att myndigheten lokaliseras till . I motion U201(c-enskild) föreslås att den nya myndigheten lokaliseras till län utanyrkandet avstyrks.Motion U249 (m-enskild) går emot förslaget om en ny biståndsmyndighet i frågaom att inordna IMPOD i densamma. Många remissinstanser anges vara emot attIMPOD ingår i den nya myndigheten. Det föreliggande förslaget motsvarar intekraven vad gäller IMPODs roll och uppgifter.