bet · GE01FiU30 · 1991-05-30 00:00:00 — delar utskottetmotionärernas åsikt att en redovisning till bör ske igod tid innan åtgärder vidtas.Vad gäller det fall som motionärerna speciellt pekar på,nämligen eventuell nedläggning av myndigheter i , utgårutskottet ifrån att möjlighet ges att ta del av eventuellaplaner i sådan riktning i särskilt god tid med hänsyn till denspeciella vikt representation i har inför ettkommande beslut beträffande EG-medlemskap.Med det anförda anser utskottet att finansutskottet börföreslå att som sin mening ge regeringen till kännavad utrikesutskottet i förevarande sammanhang anfört i anledningav motion Fi51 (fp, m, c).I motion Fi56 (v) föreslås att de resurser som eventuelltfrigörs genom besparingar inom områdeskall tillföras utvecklingssamarbetet med de fattigasteländerna.Utskottet konstaterar att anslaget C.Internationelltutvecklingssamarbete enligt riksdagsbeslut skall motsvara 1%av BNI. Det är därmed inte på samma sätt som övrigaposter i statsbudgeten utsatt för en prövning i förhållande tilldet tillgängliga budgetutrymmet.Det internationella utvecklingssamarbetet avser behov somenligt utskottets uppfattning förblir ytterst angelägna. Det äremellertid inte lämpligt att som motionärerna föreslår ställadessa i direkt relation till just utrikesförvaltningens behov.De besparingar inom utrikesförvaltningen, bl.a. i form avnedläggning av ett antal utlandsmyndigheter, som föreslås ipropositionen är en följd av generella statsfinansiellarestriktioner. Sådana besparingar bör endast bedömas i relationtill budgeten som helhet och ej relateras till något annatenskilt anslag.Utskottet anser därmed att finansutskottet bör avstyrka motionFi56 (v).Stockholm den 21 maj 1991På utrikesutskottets vägnarStig AlemyrNärvarande: (), (),(), (), (), (), Axel (), (), (), (), BertilMåbrink (v), Per (), (), (), () och ().Avvikande meningar1. Stöd till allsidig EuropainformationBirgitta (), () och IngbrittIrhammar (c) anser att den del av utskottets yttrande som pås.2 börjar med "Bl.a. genom möjligheten" och slutar med"informationen uppnås" bort lyda:Mot bakgrund av att ett svenskt närmande till EG kommer attvara en central politisk fråga under framöver anserutskottet att ytterligare insatser till stöd för en allsidigEuropainformation behövs, bl.a. genom politiska partier,studieförbund och andra folkrörelser.Utrikesutskottet förordar därför att finansutskottet föreslårriksdagen att anvisa 10milj.kr. för denna information.2. Stöd till allsidig EuropainformationPer () anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 2 börjar med "Av statsfinansiella skäl" och slutar med"Fi57 (v)" bort lyda:Detta innebär att ytterligare resurser måste ställas tillförfogande för allsidig EG-information. Eftersom såvälnäringslivets som statsapparatens information betonar förmodadepositiva effekter av EG-anslutning, är det angeläget att en delav de medel som anslås för EG-information ställs till förfogandeför EG-kritiska folkrörelser, däribland Nej till EG.Härmed förordar utrikesutskottet att finansutskottet medbifall till yrkande 1 i motion Fi48 (mp) beslutar anslåytterligare 20 milj.kr. till allsidig EG-information och isamband därmed som sin mening ge regeringen till känna vadutrikesutskottet anfört om medlens fördelning. Motion Fi57 (v)blir härmed tillgodosedd.3. Inbesparade resursers överföring till det internationellautvecklingssamarbetetBertil Måbrink (v) och Per () anför:Den ökande internationaliseringen och därmed sammanhängandearbetsuppgifter för utrikesförvaltningen gör att det är svårtatt se hur denna del av administrationen totalt sett skall kunnaminskas.Arbetet med den framtida alleuropeiska fredsordningen inomESK, Östeuropasamarbetet och förverkligandet av ett EES-avtalkommer att kräva snarare mer personella resurser. Större anspråkpå biståndsverksamheten, diplomatisk och politisk medverkan ireglering av regionala konflikter och i nedrustningsarbetetutanför kommer att ställa krav på resurser av olika slag.Det är därför rimligt att de besparingar på administration someventuellt kan göras tillförs det internationellautvecklingssamarbetet.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1990/91:AU5yBilaga 5KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälleatt yttra sig över proposition 1990/91:150(kompletteringspropositionen) och med anledning av den avgivnamotioner.Utskottet yttrar sig i det följande överdels propositionens bilagor I:6, I:8 såvitt gällerFörordnandepension m.m., Bidrag till Statshälsan, Externaarbetstagarkonsulter och Trygghetsåtgärder för statsanställdaoch II:9 (såvitt avser utskottetsberedningsområde),dels motionernaFi38 av m.fl. (v) yrkandena 5--6 och 13,Fi43 av m.fl. (m) yrkandena 1--4 (samtliga),Fi53 av m.fl. (mp),Fi54 av m.fl. (fp) yrkandena 1--3 (samtliga)samt Fi65 av m.fl. (c) yrkandena 1--3(samtliga).ArbetsmarknadsfrågorInledningArbetsmarknadsutskottet redovisade sin syn påarbetsmarknadspolitikens förutsättningar, inriktning ochresurstilldelning under nästa budgetår i sitt betänkande1990/91:AU11, vilket debatterades i kammaren . Sammadag behandlades också utskottets betänkande 1990/91:AU12 omarbetslivsfrågor. Vad utskottet anfört och föreslagit ibetänkandena bifölls av kammaren.De nu aktuella förslagen i proposition 150 medför vissatillägg, omdispositioner och riktningsangivelser till de avriksdagen anvisade anslagen. Förslagen sägs i propositioneninnebära en omfördelning av medel från passivt kontantstöd tillaktiva ansträngningar för utbildning och rekrytering. går in på dessa förslag och motionsyrkanden ianslutning till dem, kommer utskottet att redovisa sinasynpunkter på motionsyrkanden om inriktningen avarbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadspolitikens inriktningFolkpartiet liberalerna förordar i kommittémotion Fi54 enprioritering av arbetsmarknadspolitiska insatser för utsattagrupper såsom arbetshandikappade, unga handikappade, invandrareoch flyktingar. Vidare anförs att i det nuvarande läget är detnödvändigt att sätta in arbetsmarknadspolitiska åtgärder för attlindra effekterna av den stigande arbetslösheten. Särskiltväsentliga är åtgärder som motverkar långtidsarbetslöshet.I kommittémotion Fi65 framhålls att arbetslöshet ären misshushållning med mänskliga resurser. Det är enligtmotionärerna viktigt att uppmärksamma de regionala skillnadernaoch sätta in insatser mot arbetslösheten där de behövs mest. Iområden med högre arbetslöshet än den genomsnittliga måstesärskilda insatser prioriteras. Vidare begärs etttillkännagivande att sådana offensiva investeringar som centernföreslagit i annat sammanhang, särskilt kommunikationer, gerarbetstillfällen i hela landet.Vänsterpartiet lägger i motion Fi38 fram olika förslag som ledi en politik för att hävda arbete åt alla. Enligt vänsterpartietberor inte den ökade arbetslösheten på att lönerna är för högautan på en förlegad industristruktur. För att förändrasituationen och göra konkurrenskraftigt krävs satsningpå kunskapsintensiva branscher, demokratisk arbetsorganisationoch väl utbyggd offentlig service -- inte minst med tanke på attSverige har världens högsta förvärvsfrekvens för kvinnor.Lars m.fl. (mp) begär i motion Fi53 etttillkännagivande om vilka metoder som bör användas för att skapaarbete och alternativ sysselsättning vid företag som annarsriskerar arbetslöshet, som man investerar i nyaekonomiska och ekologiska tillgångar i landet. I motionenföreslås försäljning av statliga tillgångar, främst ,samt kraftfulla statliga beställningar till personbilsindustrin,krigsmaterielindustrin etc. för att dessa skall omorienteras motmer miljövänlig verksamhet.Arbetsmarknadsutskottet vill med anledning av dessa motioneranföra följande.Den inriktning av arbetsmarknadspolitiken, som ladesfast i utskottets betänkande 1990/91:AU11, är alltjämt i detväsentliga giltig och innebär bl.a. att utskottet står bakommålet om full sysselsättning. Medlen i en sådan politik innebärutbudsinriktade åtgärder med bl.a. en förstärkning avarbetsmarknadsutbildningen, särskild uppmärksamhet på de svagagruppernas situation samt en effektiv arbetsförmedling.Med hänsyn till att arbetsmarknadsläget kan väntas bli sämreän vad som tidigare kunde förutses -- arbetslösheten beräknasenligt proposition 150 att genomsnittligt uppgå till år1991 och -- vill utskottet inledningsvis uttalasin tillfredsställelse över den ytterligare förstärkning avarbetsmarknadsåtgärderna som föreslås inom den utbudsinriktadepolitikens ram. Dessa åtgärder i form av utbildningsvikariat,åtgärder mot ungdomsarbetslöshet och utökadarbetsmarknadsutbildning m.m. kommer att presenteras i detföljande. Totalt omfattar förslagen till åtgärder ca 6 miljarderkronor.Liksom tidigare anser utskottet att de arbetsmarknadspolitiskaresurserna och åtgärdsutformningen har en klar regionalpolitiskprofil. Förslag om att åtgärder skall sättas in där de bästbehövs ligger helt i linje med utskottets mening.Utskottet vill vidare erinra om att regeringens proposition1990/91:140 om arbetsmiljö och rehabilitering harbehandlats av utskottet. Utskottet har därvid biträtt ändringari arbetsmiljölagen som syftar till att lyfta fram dearbetsorganisatoriska arbetsmiljöfaktorerna och den enskildearbetstagarens möjligheter att delta i utvecklingen av sittarbete.Som redovisas i bl.a. proposition 150 är det regeringensuppfattning att mer resurser behöver satsas på infrastrukturen,bl.a. väg- och järnvägsprojekt av strategisk nationellbetydelse. Utskottet instämmer med regeringen i att det ärangeläget att påskynda dessa investeringar -- inte minst för attutnyttja den lediga arbetskraft som kommer att finnas under åren1991 och 1992. Frågan om försäljning av har nyligenbehandlats av näringsutskottet i dess betänkande 1990/91:NU38.Näringsutskottet anser liksom regeringen att den verksamhet somförs över i bolagsform bör hållas samlad inom en koncern ochägas av staten. motsätter sig sålunda enuppdelning av i olika bolag och avstyrker samtligaaktuella motionsyrkanden. har inteanledning att göra någon annan bedömning.Utan att gå in på varje enskildhet i de ovan redovisademotionsyrkandena anser utskottet att något uttalandeav det slag som begärts inte är påkallat. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionerna Fi38 (yrkande 6), Fi53, Fi54 (yrkande 1)och Fi65 (yrkandena 1 och 3).Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader m.m.Under anslaget A 2. Utredningar m.m. föreslårregeringen att ytterligare . skall anvisas utöverdet anslag på . som beslutat om den 27mars (bet. 1990/91:AU19, rskr. Medlen avser kostnaderavseende förhandlingsgruppen för stabiliseringsavtal fram tillsommaren 1992 samt för regionalt fackligt forskningssamarbete.Utskottet har intet att erinra mot förslaget och tillstyrkerdärför den begärda medelsanvisningen.Under anslaget B 1. Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader har anvisat2619139000 kr. 1990/91:AU11, rskr. Förslagettill besparingar vid AMS och länsarbetsnämnderna, som redovisasi propositionens bilaga II:9, innebär en minskning avarbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader med 10 milj.kr.under /92. Förslaget om nya tillsynstjänster pågrund av den nya lagen om privat arbetsförmedling och uthyrningav arbetskraft innebär en merkostnad under anslaget på 2milj.kr. under nästa budgetår. Den sammantagna effekten är attanslaget bör minskas med 8milj.kr.I moderata samlingspartiets kommittémotion Fi43 och ifolkpartiet liberalernas kommittémotion Fi54 godtas regeringensbesparingsförslag på 10 milj.kr. Däremot avvisas förslaget ommedel för de 13 tillsynstjänsterna för övervakning av denföreslagna lagen om privat arbetsförmedling och uthyrning avarbetskraft -- i konsekvens med att den föreslagna lagen haravvisats av företrädare för de nämnda partierna och i engemensam motion (mot. 1990/91:A35, bet. AU20).Som en följd av att utskottet för sin del har föreslagitriksdagen att anta lagen om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraft anser utskottet att medel för 13tillsynstjänster jämte kringkostnader bör beviljas. MotionernaFi43 (yrkande 2) och Fi54 (yrkande 3) avstyrks således avutskottet, och regeringens förslag om ett ramanslag på2611139000 kr. för /92 tillstyrks.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomarRegeringen anför att ungdomsgarantin -- som ger alla ungdomarunder rätt till utbildning, praktik eller arbete -- ärunik i ett internationellt perspektiv. Arbetslösheten som för18--19-åringarna uppgick till visar emellertidatt insatserna inte räckt till. Därför föreslås vissvidareutveckling av det nuvarande åtgärdssystemet.Regeringen föreslår att antar det framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1989:425, ändrad senast1991:331) om särskilda inskolningsplatser hos offentligaarbetsgivare (avsnitt 2.4 i propositionen). Enligt förslagetfår anvisning till särskild inskolningsplats ske först när densökande deltagit i jobb-sökar-aktiviteter somanordnats av länsarbetsnämnden och uppfyllt de villkor i övrigtsom gäller för anvisning. Vidare föreslås att för de ungdomarsom går ut skolan skall en inskolningsplats ellerarbete med rekryteringsstöd kunna anvisas tidigast den 1 oktobersamma år. får anvisning ske tidigast den 1november. Enligt regeringens uppfattning bör andelen särskildainskolningsplatser minska i förhållande till avtaladeinskolningsplatser och rekryteringsstöd.Arbetsmarknadsutskottet förordar att antar detframlagda lagförslaget.Vidare föreslår regeringen en höjning av statsbidraget vidavtalade inskolningsplatser (avsnitt 2.4 i propositionen).De arbetsgivare som anställer ungdomar på avtaladeinskolningsplatser bör få statsbidrag på högst av dentotala lönekostnaden. lämnas bidrag avden totala lönekostnaden för den anställde.Arbetsmarknadsutskottet har inhämtat att antalet avtaladeinskolningsplatser uppgick till 2 600 att jämföramed 2200 platser . För de särskildainskolningsplatserna var antalet platser 6400 i januari 1991att jämföra med 2500 . Mot bakgrund av detförväntade arbetsmarknadsläget och den förordade omorienteringenmot en ökad andel avtalade inskolningsplatser i förhållande tillsärskilda inskolningsplatser tillstyrker utskottet ettgodkännande av den föreslagna statsbidragshöjningen.I fråga om dagpenningen vid arbetsmarknadsutbildning tillungdomar (avsnitt 2.2.4 i propositionen)föreslår regeringen en höjning från . Därmedfår de samma belopp som de som har fyllt och inteuppfyller villkoren för rätt till ersättning frånarbetslöshetskassan. Detta bör stimulera ungdomar medbristfälliga kunskaper att välja en arbetsmarknadsutbildningframför andra mindre aktiva åtgärder enligt propositionen.Kostnaden för denna åtgärd har beräknats till 100 milj.kr.I motion Fi43 av m.fl. (m) yrkas avslag påregeringens förslag på denna punkt. Enligt motionärerna kan enhöjning av bidraget leda till att en del ungdomar medvetetslutar gymnasieskolan för att sedan kunna erhålla enyrkesutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen medfördelaktigare ekonomiska villkor. Varken AMS eller regeringenhar visat att överströmningsrisken inte föreligger, anförs det imotionen. Dessutom medför den ökade arbetslösheten en viss bristpå platser inom arbetsmarknadsutbildningen.Enligt arbetsmarknadsutskottets uppfattning är det angelägetatt olika åtgärder prövas för att få ner ungdomsarbetslösheten.Om någon åtgärd i ett längre perspektiv skulle visa sig mindreeffektiv utgår utskottet för sin del från att regeringen tarinitiativ till justeringar. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi43 (yrkande 3) och tillstyrker regeringens förslag imotsvarande del.Utbildningsvikariat m.m.Regeringen föreslår införande av ett nyttarbetsmarknadspolitiskt medel, s.k. utbildningsvikariat(avsnitt 2.2.1 i propositionen).Enligt propositionen är kompetensutvecklingen en av1990-talets viktigaste frågor. Undersökningar inom företagenvisar på behov att höja de anställdas utbildningsnivå. För attgöra det möjligt för såväl näringslivet som den offentligasektorn att satsa på personalutbildning föreslås attarbetsgivarna skall erbjudas att få göra avdrag påarbetsgivaravgifterna, om de efter anvisning avarbetsförmedlingen anställer en ersättare på heltid för den somgår i utbildning. Under vissa förutsättningar bör arbetsgivarnadärutöver ha möjlighet att kunna få göra avdrag påarbetsgivaravgifterna för en del av utbildningskostnaden för densom utbildas. Avdraget för lönekostnaderna för vikarien bör fågöras med . per arbetsdag, dvs. den genomsnittligadagpenningen från arbetslöshetsförsäkringen under budgetåret1991/92. Avdraget för utbildningskostnaden bör få ske med högst75 kr. och anställd, dock högst 30000 kr.per anställd. Avdragen skall dock aldrig få överstiga summan avde totala avgifterna.Avdragen för arbetsgivaravgifterna för utbildning beräknastill 1000 milj.kr. Avdragen för vikarierna innebär enmotsvarande minskning av kostnaderna förarbetslöshetsersättning.Eftersom utbildningsvikariat är ett nyttarbetsmarknadspolitiskt medel aviserar arbetsmarknadsministernen noggrann uppföljning.Förslaget föranleder ändring i lagen (1991:329) om tillfälligavvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter genom att deti lagen skall införas tre nya paragrafer, 2--4 §§.I moderata samlingspartiets kommittémotion Fi43 och ifolkpartiet liberalernas kommittémotion Fi54 uttalas tveksamhettill utbildningsvikariaten. Dels är motionärerna skeptiska tillatt omfattningen blir så stor som regeringen räknar med, dvs.20000 personer . Det är osannolikt att arbetsgivarnai någon större omfattning anställer en vikarie när den ordinariepersonalen är borta på kortare kurs. Dels är regeringens förslagoklart vad gäller innebörden av avdragbara utbildningskostnader.Dels kan inte småföretag utnyttja systemet fullt ut.Motionärerna avstyrker inte regeringens förslag men förutsätteratt systemet utvärderas snarast.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar att regeringens förslag omutbildningsvikariat är ett nytt grepp, som kan ge dubblafördelar i form av ökad kompetens i arbetslivet och samtidigtfler personer som får sysselsättning. I likhet med regeringenoch motionärerna anser utskottet att systemet bör prövas och atten snar utvärdering ligger i sakens natur med hänsyn till viktenav ändamålsenliga och effektiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderunder en konjunktursvacka. Vad gäller de små företagensmöjligheter att utnyttja utbildningsvikariat föreligger intenågra problem. Utskottet konstaterar att godkända avdrag kanperiodiseras över . Därigenom blir inte små företagmed relativt sett lägre belopp för arbetsgivaravgifternamissgynnade vad gäller avdragsmöjligheter.Beträffande den i motionerna berörda frågan om avdragsgillautbildningskostnader (4 § i regeringens lagförslag) förutsätterutskottet för sin del att länsarbetsnämndens godkännande ärerforderligt vid samtliga nämnda utbildningar för att avdragskall få göras.Med hänvisning till vad som anförts villarbetsmarknadsutskottet för sin del avstyrka motionerna Fi43(yrkande 1) och Fi54 (yrkande 2) och förorda att antarlagförslaget i den behandlade delen (2--4 §§).Vidare föreslår regeringen vissa förenklingar av reglerna förbidrag till utbildning i företag (avsnitt 2.2.1 ipropositionen). Endast följande kriterier bör gälla:1. Utbildningar som medverkar till intern eller externrekrytering och anpassning av personalens kompetens till ändradeförhållanden, t.ex. ny teknik eller arbetsorganisation.2. Utbildningar som medverkar till att förhindrapermitteringar eller uppsägningar.Utskottet har inga invändningar och föreslår att riksdagengodkänner de ändringar i villkoren för bidrag till utbildning iföretag som förordats i propositionen.RekryteringsstödI fråga om rekryteringsstöd föreslår regeringen vissaändringar (avsnitt 2.3 i propositionen).Erfarenheten visar att framför allt äldre, ny- ochåterinträdande på arbetsmarknaden samt flyktingar och invandrarei högre grad än andra grupper riskerar att blilångtidsarbetslösa. För att stödja unga människor men även föratt motverka långtidsarbetslöshet inom samtliga grupper föreslåsatt rekryteringsstödets regler ändras så att stödet skall kunnautgå till sökande i åldern 18--efter en månadsarbetslöshet resp. till sökande efter tremånaders arbetslöshet. Motsvarande tidsperioder är fyraresp. Vidare bör rekryteringsstödets andel av dentotala lönekostnaden höjas från till högst . Kostnadenför denna höjning beräknas till 50 milj.kr. Slutligen föreslåsett slopande av kravet på att anställningar med rekryteringsstödhos kommuner och landstingskommuner måste gällatillsvidareanställningar samt möjligheter att utsträckarekryteringsstödet (i detta fall med högst50% av lönekostnaden) för invandrare och flyktingar.Anders G Högmark m.fl. (m) uttalar i motion Fi43 tveksamhetöver de föreslagna kvalifikationstiderna för rekryteringsstöd.Regeringsförslaget är olyckligt eftersom det ger intryck av atten arbetslös efter den angivna tiden skulle ha automatisk rätttill en plats med rekryteringsstöd. bör enligtmotionärerna inte ta ställning till förslaget om sänktatidsgränser utan överlåta till arbetsmarknadsverket att utarbetatillämpningsföreskrifter.Arbetsmarknadsutskottet vill erinra om regeringens bedömningatt det förväntade arbetsmarknadsläget nödvändiggör ett utökatantal avtalade inskolningsplatser alternativt platser medrekryteringsstöd som uppgår till 5000 platser under nästabudgetår. Mot denna bakgrund är regeringens förslag om minskadekvalifikationstider ändamålsenligt, anser utskottet. Yrkandet imotion Fi43 att inte skulle ta ställning i denna frågaavvisas därmed. Enligt utskottets uppfattning är det lämpligtatt statsbidragshöjningen till högst av den totalalönekostnaden gäller såväl arbete med rekryteringsstöd som detidigare behandlade inskolningsplatserna.Kostnaderna för ett utökat antal platser medrekryteringsstöd/avtalade inskolningsplatser inkl. en höjning avstatsbidragsprocenten beräknas till 567 milj.kr.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionFi43 (yrkande 4) och föreslår att godkänner deändringar i fråga om rekryteringsstöd som förordats ipropositionen.Medelsanvisning och finansieringSom en konsekvens av de olika förslagen beträffandearbetsmarknadspolitiska åtgärder föreslår regeringen enjustering av det tidigare beslutet om medelstilldelning. Tillanslaget B 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder bör /92 anvisas ett reservationsanslag på14100687000 kr.Vänsterpartiet yrkar i motion Fi38 utöverregeringens förslag till AMS insatser för arbete ochsysselsättning. anser att det är heltotillräckligt med som regeringen föreslår näräven optimistiska prognoser pekar på en arbetslöshet på närmare3 %. instämmer med regeringen i fråga om behovetav utbildningsinsatser men vill inom ramen för arbetslinjen äveninnefatta åtgärder som underhåll av skolor och VA-nät, utökadbarn- och äldreomsorg samt säkerställande av kommunernas ansvarför ungdomssysselsättning.I kommittémotion Fi65 yrkas att till anslagetB2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder anvisas ett belopp på13600687000 kr., dvs. mindre än regeringensförslag. vill täcka samma kostnader som regeringen delfinansiera de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna med 500milj.kr. av reservationen under anslaget. Reservationen beräknasvid ingången av /92 uppgå till ca 1500 milj.kr.Arbetsmarknadsutskottet har tidigare ställt sig bakomregeringens förslag till tillägg och ändringar beträffande denarbetsmarknadspolitiska åtgärdsarsenalen. Utskottet vill erinraom att 700 milj.kr. av reservationen under anslaget B 2. kommeratt disponeras genom beslut i anledning av utskottetsbetänkande /91:AU11. Utskottet har i övrigt inhämtat att dereserverade medlen till största delen är intecknade förarbetsmarknadsutbildning, beredskapsåtgärder m.m. Utskottettillstyrker den av regeringen begärda medelsanvisningen på14100687000 kr. och avstyrker motion Fi38 (yrkande 5) ochFi65 (yrkande 2).De nu föreslagna förstärkningarna av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna innebär att AMS tillförs2682 milj.kr. på anslaget för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. I propositionen föreslås finansieringentekniskt sett ske genom att beloppet finansieras av medel frånarbetsmarknadsfonden.