bet · GE01SfU11 · 1991-03-28 00:00:00 — Modell B:2 gynnar främst pensionärer med hög ATPoch medför kostnadsökningar för samhället som stiger i takt medatt allt fler pensionärer kommer att ha intjänat högatilläggspensioner.Modell C vilar på principen om ett utbyggt ATP-system.ATP-golvet sänks och hela förvärvsinkomsten upp till 7,5basbelopp är ATP-grundande. För att ATP-poäng skalltillgodoräknas fordras dock att årsinkomsten överstiger ettbasbelopp. Folkpensionens grundbelopp och pensionstillskottet(modell C:2) samt eventuellt värdet av det extra avdraget(modell C:1) slås samman till en garanterad miniminivå,varierande beroende på civilstånd, som avtrappas med en vissandel av ATP-pensionen. Vid sidan härav utges KBT. Modell C:1gör enligt beredningen systemet mer rationellt och överskådligtoch stärker betydelsen av ATP för den enskilde.Tilläggspensioneringen lyfts fram som det dominerande inslaget idet allmänna pensionssystemet och modellen tillgodoser såväl densynpunkten att en ensamstående pensionär har högrelevnadskostnader än var och en av två gifta pensionstagare somden att inkomstbortfallet vid pensioneringen blir detsamma förförsäkrade med lika stora förvärvsinkomster oavsett derascivilstånd. Modellen ger inkomstförstärkningar förpensionstagare med låg ATP och innefattar också eninkomstomfördelning från ensamstående pensionstagare i högreinkomstlägen till såväl ensamstående som gifta med lägre ATP.Beredningen framhåller att de olika presenterade modellernainte är färdigutvecklade och att en rad frågor återstår attlösa. Beredningen anser emellertid att ett fortsattutredningsarbete i första hand bör inriktas på att stärkatilläggspensioneringens ställning inom det allmännapensionssystemet och att en lösning som möjliggör ensammanslagning av folk- och tilläggspensioneringen bör sökasenligt de principer som ligger till grund för de presenterademodellerna enligt modelltyp C.Den i motionerna Sf209, Sf273, Sf336 yrkande 1, Sf350 yrkande3 och Sf38 yrkande 1 förordade grundpensionsnivån kombinerad medATP-förmåner på förvärvsinkomster mellan 4,5 och 7,5 basbeloppmotsvarar modell A:1 ovan medan den i motionerna Sf268 yrkande 2och Sf39 yrkande 4 förordade grundpensionsnivån i förening medATP-rätt över nivån ansluter sig till modell A:3. Modell A:1,men inte A:3, innebär lika folkpension oavsett civilstånd såsomförordats i motion Sf300. Modell A:1 har av pensionsberedningenberäknats öka kostnaderna för pensionssystemet med 40 miljarderkronor brutto och 15 miljarder netto , medan modell A:3endast skulle föranleda kostnadsökningar för personer med färreän 30 ATP-år.Utskottet är på de skäl som beredningen anfört mot enförändring av pensionssystemet enligt modell A i dess olikavariationer inte berett att nu förorda en fortsatt utredning avdenna modell, utan utskottet anser att resultatet av den närmareberedningen inom av pensionsberedningensbetänkande bör avvaktas. Utskottet avstyrker sålunda bifall tillmotionerna Sf209, Sf268 yrkande 2, Sf273, Sf336 yrkande 1, Sf350yrkandena 2 och 3, Sf38 yrkande 1 och Sf39 yrkande 4.Någon utredning om en ny form av grundpension i enlighet medvad som begärts i motionerna Sf260 yrkande 7 och Sf40 yrkande 2är mot bakgrund av det föreliggande utredningsarbetet intepåkallad och utskottet avstyrker bifall även till dessamotionsyrkanden.En höjning av folkpensionens grundbelopp för gifta pensionärertill den nivå som gäller för ensamstående skulle för närvarandeberöra 790000 pensionärer och kosta 4,4 miljarder. Även om enfortsatt utjämning mellan ensamståendes och giftasgrundpensioner vore önskvärd kan utskottet av statsfinansiellaskäl inte biträda yrkande 2 i motion Sf300.Extra åtgärder för pensionärer med låg pensionEtt flertal motioner tar upp frågor om extra åtgärder på grundav höjda levnadsomkostnader för pensionärer med ingen eller lågATP. I motion Sf270 yrkande 1 av m.fl. anförmotionärerna att pensionärer med låga pensioner vinner föga omens något på inkomstskattesänkningarna, men att de drabbas destohårdare av de skattehöjningar som direkt driver upplevnadsomkostnaderna, inte minst boendekostnaderna, som utgör del av låginkomsttagarnas budget. Motionärerna begär(yrkande 1) att regeringen skyndsamt skall låta göra enkartläggning av pensionärernas situation i olika kommuner ochsnarast återkomma till med förslag till åtgärder.Bengt m.fl. anför i motion Sf357 att pensionärernakompenserats för prisökningar som kan förklaras avskattereformen , men att det underinnevarande års första månad framkommit att det genomförtsoväntade prisökningar på bl.a. hyrorna som inte kan förklaras avskatteomläggningen. Särskilt de pensionärer som bara hargrundpension och pensionstillskott/låg ATP i kombination medlågt KBT kan drabbas omotiverat hårt, och en översyn av ekonominför denna grupp är angelägen. I avvaktan på denna översyn behövsredan under året speciella insatser för att stärka derasekonomiska situation. Motionärerna begär i yrkande 2 etttillkännagivande om vad som anförts om speciella åtgärder föratt förbättra situationen för den angivna gruppen pensionärer. Imotion Sf331 av m.fl. yrkande 1 begärs attregeringen skall lägga fram förslag om extra ekonomiskt stödtill de sämst ställda pensionärerna. Motionärerna anför att detför att inte öka antalet socialbidragstagare behövs ett extraekonomiskt stöd från staten på , som kankonstrueras antingen som ett extra tillägg till pensionen ellersom ett riktat stöd till de sämst ställda för boendet. IngerSchörling m.fl. begär i motion Sf240 att regeringen skall läggafram ett nytt förslag om skatteregler och kompletterandeåtgärder för pensionärer med en ATP som är beräknad på poäng iintervallet 0,83--1,5. I motion Sf336 yrkande 2 av dels en redovisning av de förändringar som inträffar ipensionärernas ekonomi vid genomförandet av skattereformen, delsett förslag som ger pensionärerna en reell höjning av nuvarandepension i avvaktan på att ett rättvisare pensionssystem införsinom ATP. I den med anledning av proposition 1990/91:119 väcktamotionen Sf38 av m.fl. åberopas ocksåeffekterna av skatteomläggningen, och motionärerna begär iyrkande 2 att en parlamentarisk utredning skall tillsättas meddirektiv att se över pensionssystemet utifrånskatteomläggningens negativa effekter för de ekonomiskt utsattapensionärerna.I proposition 1990/91:119 som behandlas i utskottetsbetänkande SfU19 har regeringen föreslagit att ett särskiltkommunalt bostadstillägg införs som skall fylla utskillnaden mellan å ena sidan den pensionsberättigades allmännapension och övriga inkomster enligt reglerna för beräkning avårsinkomst vid prövning av KBT och å andra sidansocialbidragsnormen i den pensionsberättigades kommun. Fråninkomsterna skall avdrag göras för skälig boendekostnad.Regeringen har dessutom aviserat att en utredning för översyn avKBT-systemet kommer att föreslås inom kort.Speciella åtgärder har således redan föreslagits av regeringensom tillgodoser syftet med motion Sf357 yrkande 2, och utskottetavstyrker bifall till motionen i denna del. Även syftet i motionSf331 yrkande 1 tillgodoses till en del med förslaget. Utskottetär mot bakgrund härav och med hänsyn till den översyn avKBT-systemet som förestår inte berett att nu tillstyrka attytterligare medel avsätts för åtgärder för pensionärskollektivetoch avstyrker bifall även till motion Sf331 yrkande 1.Vad avser motionerna till de delar de avser krav på utredningm.m. av pensionärernas ekonomiska situation vill utskotteterinra om att skatteutskottet i sitt avgivna betänkandeSkU17 behandlat bl.a. motionsyrkanden som tar upp frågor omskattereformens effekter. hänvisar bl.a. tillden särskilda kommitté -- kommittén om utvärdering av 1990--1991års skattereform (Fi 1990:08) -- som har i uppdrag att följa uppskattereformen och analysera dess effekter i en brett upplagdekonomisk utvärdering. Utredningen skall fortlöpande lägga framförslag om det visar sig att ej avsedda effekter uppkommer.Skatteutskottet erinrar också om det förslag som regeringen lagtfram i proposition 1990/91:119 om särskilt KBT för pensionärersom särskilt drabbats av att bostadskostnaderna stigit avsevärtjämfört med de beräkningar som ligger till grund förskatteomläggningen. utgår från att utredningenoch regeringen ägnar fortsatt uppmärksamhet åt möjligheten attbegränsa de angivna effekterna.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att någonsärskild åtgärd från sida inte är påkallad medanledning av motionerna Sf240, Sf270 yrkande 1, Sf336 yrkande 2och Sf38 yrkande 2.ATP-förmånerI motion Sf348 yrkande 3 anför m.fl. att en radåtgärder behöver vidtas i gällande pensionssystem. Samtidigtmåste intjänade pensionsrätter skyddas. Enskilt sparande börtryggas och familjernas möjligheter att fördelapensionssparandet mellan man och hustru måste säkerställas.ATP-taket bör ligga fast som inga ATP-avgifter utgårför inkomster som ligger över 7,5 basbelopp. Motionärerna begärett tillkännagivande härom till regeringen.Ett flertal motioner berör ATP-skyddet för kvinnor. CharlotteCederschiöld m.fl. framhåller i motion Sf300 att kvinnornagenerellt sett har ett sämre pensionsläge än männen, trots attde har en längre total arbetstid. Eftersom samhället är totaltberoende av den arbetsinsats kvinnorna lägger ner på de nyauppväxande pensionsbetalarna bör kvinnorna ha rätt tillfamiljens samlade pension. Motionären anser att enfaktasammanställning som visar de möjligheter som finns iBelgien, och att rättvist fördela sittpensionssparande bör tas fram för att kunna utgöra ett underlagi diskussionen härom. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande ifrågan till regeringen. I yrkande 3 begär motionären etttillkännagivande om att 15/30-årsreglerna inom ATP-systemet börbehållas eftersom en förlängning av intjänandetid och det antalår som pensionen beräknas efter skulle vara förödande för mångakvinnor. och anför i motionSf309 att många kvinnor har förvärvsarbetat dåATP-systemet började att gälla, men har därefter varit hemma ochvårdat barn. Motionärerna begär ett tillkännagivande tillregeringen om att den skyndsamt skall verka för att kvinnorfödda eller tidigare får intjänandetiden för full ATPförkortad genom att år med taxerad inkomst fåravräknas från de nödvändiga 30 åren för full ATP. Även KarinWegestål pekar i motion Sf329 på att många kvinnorförvärvsarbetat men sedan tvingats göra avbrott iförvärvsarbetet eftersom barnomsorgen inte började byggas utförrän . Motionärerna anser att 15/30-årsreglernabör finnas kvar som grundnorm, eftersom en förlängning av dessatider skulle ytterligare drabba kvinnornas pensioner. De somförvärvsarbetar , kanske med låg lön, kunde då fåett procentuellt tillägg till pensionerna för fler än t.ex. 40års förvärvsarbete. Motionärerna kan inte heller accepteraförändringar som innebär att taket för ATP höjs, utan anser istället att låginkomsttagarna kan gynnas genom att även detförst intjänade basbeloppet blir ATP-grundande. Motionärernabegär ett tillkännagivande till regeringen om vad de anfört imotionen om kvinnor och ATP-pension. begär imotion Sf228 ett tillkännagivande om att en översyn bör ske avsystemet med pensionstillskott till förmån för kvinnor medmycket låg ATP-poäng.Pensionsberedningen har vid sina överväganden av sambandetmellan förmåner och avgifter inom ATP-systemet erinrat om attden grundläggande tanken bakom ATP-systemet är att det skallfinnas ett samband mellan pensionsförmånerna och de inkomstersom grundar rätt till dessa förmåner. Systemet har dock aldrig,framhåller beredningen, varit avsett att på samma sätt somprivata försäkringar ge ett försäkringsmässigt neutralt utfallför den enskilde försäkrade, och vissa regler har tillkommit föratt omfördela inkomster mellan olika grupper av försäkrade. Somexempel härpå från tiden för systemets tillkomst nämnerpensionsberedningen 30-årsregeln och det sänkta kravet påintjänandetid för en övergångsgeneration. Som exempel på att defördelningsmässiga inslagen därefter under hand utvecklatsalltmer nämner beredningen att förutsättningarna för att erhållaförtidspension mildrats, att reglerna för beräkningen avunderlaget för avgifter och pensionsgrundande inkomst ändrats,att vissa försäkringsersättningar, bidrag och sociala förmånergjorts pensionsgrundande utan att avgifter erläggs för dem, attmöjlighet att tillgodoräkna sig vårdår införts utan att avgifterbetalas och att basbeloppsavdraget och avgiftstaket slopadesfr.o.m. Pensionsberedningen pekar också på att denförstärkning som skett avgrundtryggheten inom pensionssystemet medfört attinkomstbortfallsprincipen kommit att sättas ur spel vad gällerförmåner till pensionstagare inte bara i lägre utan numera äveni relativt vanliga inkomstlägen.Beredningen framhåller att om man försvagar deinkomstrelaterade inslagen i pensionssystemet och i ställetbetonar de fördelningspolitiska alltför starkt kan manåstadkomma en situation där det är tal om något somhelst samband mellan tidigare förvärvsinkomster somavgiftsbelagts och de pensionsförmåner som senare utbetalas.Beredningen framhåller vikten av att inkomstbortfallsprincipenhävdas inom ATP-systemet för att trovärdigheten och därmedhållfastheten hos systemet som ett allmänt tjänstepensionssystemför hela befolkningen skall kunna upprätthållas. Dess allmännabedömning är att man nu troligen gått alltför långt i fråga omde fördelningsmässiga inslagen och att ATP-avgifterna med fogkan sägas numera ha karaktär mer av allmän skatt än av avgiftför en förmån. Beredningens ambition har varit att åstadkomma ennärmare anknytning mellan utbetalda pensionsförmåner ochtidigare förvärvsinkomster och beredningen har i detta syfteprövat olika regler inom ATP-systemet. Sålunda har beredningenövervägt om 15- och 30-årsreglerna bör ändras till 20- och40-årsregler och om taket för beräkning av pensionsgrundandeinkomst bör höjas. Vidare har beredningen såvitt gällerpensionsskyddet över 7,5 basbelopp alternativt övervägt om andrametoder kan sökas inom pensionssystemets ram, vilka har en merrenodlad försäkringsmässig utformning än vad som är fallet inomATP-systemet. Beredningen har också undersökt möjligheten att taut ATP-avgifter endast på lönedelar som är ATP-grundande, att taut avgifter även på sådana förmåner som är pensionsgrundande meninte avgiftsgrundande och om avgifter borde erläggas för rättenatt tillgodoräkna sig vårdår. Utredningsarbetet har dock intelett fram till något annat konkret förslag än att underlaget förATP-avgiften bör utvidgas till att avse vissa nu ickeavgiftsgrundande ersättningar. Beredningen har dock framhållitvikten av fortsatt reformarbete där man beaktar de behandladeaspekterna på pensionssystemet.Beträffande kvinnornas ställning i ATP-systemet harberedningen konstaterat att de skillnader som finns mellan mänoch kvinnor i arbetsmarknadsbeteende och medellivslängd -- imotsats till skillnaderna i löner -- är till fördel förkvinnorna i pensionshänseende. Trots att kvinnorna i genomsnittfår lägre pension från ATP än männen är kvinnornas ATP iförhållande till deras löner högre än männens. I detta hänseendeär ATP således, anför beredningen, fördelaktigare för kvinnor änavtalspensioner och privata pensionsförsäkringar.Beredningen har av hänsyn främst till kvinnorna, för vilkaATPs 15- och 30-årsregler kommit att innebära ett särskiltskydd, och till den reform på efterlevandepensioneringens områdesom trätt 1990 valt att inte nu lägga fram någotförslag till ändring av dessa regler. Beredningen har ocksåprövat möjligheterna att dela pensionsrätt mellan makar och idetta sammanhang gjort jämförelser med och lämnat en redogörelseför lagstiftningen härom i andra länder. Även om beaktansvärdaoch tungt vägande skäl talar till förmån för ett system meddelning mellan makar av pensionsrätt anser beredningen att såvälprincipiella som tekniska och ekonomiska aspekter gör siggällande mot ett sådant system. T.ex. skulle det i grundenförändra tilläggspensionssystemet och innebära en markantbrytning med principen om ATP såsom ett pensionssystem därpensionen relateras till inkomsterna under arbetslivet. Enpoängdelning skulle vidare bli utan verkan för de kvinnor somskulle ha störst utbyte därav, dvs. de som är äldre ochmedelålders, beroende på att under ett obligatoriskt systemendast skulle kunna föras in personer som ingått äktenskap efterdet de nya reglerna trätt i kraft.Regeringen har i årets budgetproposition aviserat att denavser att återkomma med konkreta förslag till förändringar avpensionssystemet. Vissa riktlinjer för en förändring återfinns ifinansplanen. I denna framhålls att pensionssystemet måste bidratill att stärka motiven för arbete under den yrkesverksammaperioden i livet och att inkomstbortfallsprincipen, som mednuvarande system i alltför hög utsträckning satts ur spel, börstärkas. Detta innebär, enligt finansplanen, bl.a. att en störredel av den samlade inkomsten under den yrkesverksamma periodenbör ligga till grund för pensionsförmånerna.Utskottet anser att beredningen av pensionsberedningensbetänkande och kommande förslag till förändringar av ATP-systemet bör avvaktas innan gör några uttalanden i defrågor som tas upp i motionerna Sf288, Sf300 yrkandena 1 och 3,Sf309, Sf329 och Sf348 yrkande 3.I motion Sf260 yrkande 8 begär m.fl. etttillkännagivande om att en större och mer långsiktig utredningom hela ATP-systemets giltighet nu och bör ske isamband med den utredning om studielön som de grönabegärt.Utskottet anser inte att någon ny pensionsutredning av denomfattning som motionärerna föreslår behövs, och utskottetavstyrker bifall till motionsyrkandet.Bengt m.fl. begär i motion Sf357 yrkande 7 etttillkännagivande till regeringen om att en utredning bör ske avmöjligheten för makar att frivilligt kunna avtala att intjänadepensionsrättigheter under äktenskapet skall kunna delas.Pensionsberedningen har som nämnts avvisat tanken på enobligatorisk delning av pensionsrättigheter mellan makar. Enframkomlig väg skulle emellertid enligt beredningen kunna varaen utvidgning av tillämpningsområdet för den jämkningsregel somnyligen införts i 10 kap. 3 § tredje stycket äktenskapsbalken.Enligt den regeln kan rätt till vissa former av pension avprivat pensionsförsäkring helt eller delvis ingå i en bodelningom det med hänsyn till äktenskapets längd, makarnas ekonomiskaförhållanden och omständigheterna i övrigt skulle vara oskäligtatt undanta pensionsrätten från bodelning. Denna regel skulleenligt beredningen i en något modifierad form kunna utsträckastill att avse även pensionsrätt inom ATP och dekollektivavtalsreglerade tjänstepensioneringarna. Regeln kundedå begränsas så till vida att hänsyn kunde tas till detillgångar en make kan ha i form av intjänadepensionsrättigheter vid fördelningen mellan makarna av sådanegendom som ingår i bodelningen. Beredningen framhåller viktenav att det skisserade alternativet prövas i något härför merlämpligt sammanhang än inom ramen för en utredning på denallmänna försäkringens område.Utskottet anser att beredningen av pensionsberedningensbetänkande bör avvaktas även i denna fråga och avstyrker bifalltill motion Sf357 yrkande 7.Pensionstillskott vid underlåten avgiftsbetalningATP finansieras genom avgifter från arbetsgivare ochegenavgifter från försäkrade med inkomst av annat arbete änanställning. Egenavgiften i form av tilläggspensionsavgiftgrundas på den försäkrades taxering. I den mån denpensionsgrundande inkomsten härrör från inkomst av annatförvärvsarbete får pensionspoäng tillgodoräknas den försäkradeendast om tilläggspensionsavgift för året erlagts inomföreskriven tid. Vid bestämmande av rätten tillpensionstillskott skall, om pensionspoäng inte tillgodoräknatsden försäkrade på grund av utebliven avgiftsbetalning, hänsyntas till den tilläggspension som skulle ha utgetts om avgifterlagts. Detta förhållande påverkar även rätten till kommunaltbostadsbidrag.Två motioner tar upp frågan om möjligheten att erhållapensionstillskott även i de fall avgifter till ATP inte erlagts.Såväl m.fl. i motion Sf357 yrkande 4 som BirtheSörestedt och i motion Sf225 begär etttillkännagivande om att de som inte erhåller ATP till följd avutebliven avgiftsinbetalning skall ha rätt tillpensionstillskott. I båda motionerna framhålls att förhållandenaför dem som inte erlagt avgifter till ATP är likartade som fördem som begärt undantagande från ATP och som har rätt atterhålla pensionstillskott oberoende av undantagandet.Utskottet vill i anslutning till de likheter som motionärernapåtalar mellan underlåten avgiftsinbetalning och undantagandefrån ATP erinra om att möjligheten att begära undantagande togsbort , varför rätten till pensionstillskott för dem sombegärt undantagande berör försäkrade som före haftundantagande. En motsvarande rätt att erhålla pensionstillskottvid underlåten avgiftsinbetalning skulle beröra även dagens ochframtidens förvärvsverksamma. I praktiken skulle detta innebäraatt egenföretagare med låga inkomster skulle kunna välja att ståutanför ATP-systemet utan att detta behövde medföra minskadepensionsförmåner. Utskottet kan inte medverka härtill ochavstyrker bifall till motionerna Sf225 och Sf357 yrkande 4.VäxelvårdFolkpensionsbeloppen är som ovan angivits lägre för giftapensionärer än för ogifta. En gift pensionär som stadigvarandelever åtskild från sin make likställs, om inte särskilda skälföranleder annat, med en ogift pensionär och får därigenom dethögre folkpensionsbeloppet.I motion Sf260 av m.fl. begärs i yrkande 4ett tillkännagivande om att insatser vid s.k. växelvård skallkunna göras utan sänkt pension för den vårdande och medbibehållet kommunalt bostadsbidrag.Riksförsäkringsverket har i allmänna råd om ålderspension(1987:3) och om hustrutillägg och kommunala bostadstillägg tillfolkpension (1988:3) rekommenderat att -- om ena maken varaktigt(stadigvarande) vistas på sjukhus, i för äldremänniskor eller liknande -- makarna jämställs med ogiftapensionärer även om de under veckoslut och bortillsammans i sitt hem. I de allmänna råden om bl.a. KBTredovisas också Svenska kommunförbundets förslag tillnormalgrunder för KBT (cirk. nr 81.168 samt 1983:31 och1987:129). Enligt dessa ges KBT inte ut till en pensionär somstadigvarande vårdas på offentlig eller privat vårdinrättning.Praktiskt taget alla kommuner har denna bestämmelse i sinagrunder. Med stadigvarande vård på vårdinrättning avses enligtKommunförbundets förslag sådan vård där patienten inte har ellermed stor sannolikhet inte kommer att få möjlighet att återvändatill eget boende utanför vårdinrättningen. Patientensmöjligheter att återvända till eget boende skall alltid bedömasindividuellt, varvid hänsyn tas till ålder, sjukdomsdiagnos,sjukdomsutveckling, permissioner i bostaden, socialaförhållanden m.m. Om patienten vistas i sin bostad underregelbundna permissioner kan stadigvarande vård i regel inteanses föreligga. Den nämnda definitionen av begreppetstadigvarande vård har emellertid inte tagits in i allakommuners grunder för KBT. Syftet med bestämmelserna omstadigvarande vård i kommunernas grunder är att framför alltensamstående pensionärer skall ha möjlighet att behålla sinbostad under sjukhusvistelse.Utskottet har vid ett flertal tidigare tillfällen, senast idet av godkända betänkandet 1989/90:SfU9 behandlatliknande motionsyrkanden. Utskottet har då funnit att det intetorde vara möjligt att ge mer långtgående generella regler föroch rekommendationer om när makar skall anses sammanboende resp.ensamstående i pensionshänseende än vad som ärfallet, utan bedömningen måste i sista hand göras utifrån deindividuella omständigheterna. Utskottet finner inte anledningför att frångå sin tidigare bedömning av frågan ochavstyrker därför bifall till motion Sf260 yrkande 4.Frivillig pensionsförsäkringI motion Sf214 av Margó m.fl. anförs att även inpå kommer kvinnorna att tillhöra gruppenlåginkomstpensionärer och att man måste söka vägar att förbättrakvinnornas pensioner.