bet · GE01SkU17 · 1991-03-19 00:00:00 — Detta skulle kunna inträffaom hushållens disponibla inkomster ökar snabbare än den inhemskaproduktionen och används för konsumtion. I den mån en ökaddisponibel inkomst sparas eller motsvaras av enproduktionsökning som kan "betala" för den ökade efterfråganbehövs därför inga särskilda finansieringsåtgärder.Hänsyn måste självfallet också tas till det statsfinansiellautfallet. Den offentliga sektorns finanser får inte utvecklas såatt underskott uppkommer. Detta skall också gälla statsbudgeteni sig.I motion Sk424 konstateras att utrymme för de nödvändigaskattesänkningarna således kan skapas på följande sätt:Ökad produktionDen ökade produktion som blir följden av mindre skattekilar vidett lägre skattetryck ger utrymme för en större köpkraft. Denleder också till ökade statsintäkter genom att skatteinkomsternaökar. Dessa "dynamiska effekter" kan exempelvis uppkomma genomökat arbetsutbud till följd av lägre marginalskatter eller lägrearbetsgivaravgifter.Ökat hushållssparandeDet ökade hushållssparande som med stor sannolikhet blir följdenav lägre skattetryck och lägre skatter på sparande minskar denkonsumtionsökning som skulle kunna uppstå till följd av sänktaskatter. Ett ökat hushållssparande ger således utrymme förminskat offentligt sparande, vilket är detsamma som sänkt skatt.Aktiva sparstimulerande åtgärder kan således ge ett väsentligtutrymme för skattesänkningar.Rationaliseringar i offentlig verksamhetDe offentliga utgifterna kan nedbringas genom att verksamhetenrationaliseras. Olika undersökningar av skillnader i kostnadermellan olika kommuner, mellan offentlig verksamhet i ochandra länder och av erfarenheter i andra länder visar attutrymmet för rationaliseringsvinster är mycket stort i denoffentliga verksamheten.Olika undersökningar visar stora skillnader i kostnaderna församma slags verksamhet mellan olika kommuner. Det måstesjälvfallet vara möjligt för kommuner som ligger över den lägstakostnaden att minska sina kostnader till en i stort settjämförbar nivå. Detta skulle ge stort utrymme förskattesänkningar.Minskad rundgångDirekta neddragningar av den offentliga verksamheten ochoffentliga transfereringar kan bland annat ske genom att behovetminskar till följd av sänkta skatter. Omvänt skapar besparingarutrymme för sänkta skatter. Om exempelvis skatten sänks kraftigtför barnfamiljer kan de statliga och kommunala(skattefinansierade) insatserna minska. Förutom att det ledertill lägre skattetryck medför det större valfrihet ocheffektivare användning av resurserna. Man får mer för pengarna.Självfallet får besparingarna inte utformas på sådant sätt attmedborgarnas trygghet urholkas.Rättvis inkomstbeskattningUttaget av statlig inkomsskatt har minskat väsentligt i sambandmed att den av oss moderater förespråkademarginalskattereformen nu genomförts. De kommunalainkomstskatterna, till landsting, primärkommuner och kyrkligakommuner, blir relativt sett ännu tyngre. Flertaletinkomsstagare kommer enbart att erlägga inkomstskatt.Kommunala skattesänkningarGenomsnittligt för hela landet uppgår kommunalskatten till drygt31 kr. per skattekrona, det vill säga av inkomsten.Landsting och primärommuner svarar för större delen avverksamheten inom sjukvård, barnomsorg och äldreomsorg m.m.Genom att dessa verksamheter i princip drivs i monopolform utankonkurrens har de blivit mindre effektiva somvalfriheten för medborgarna starkt begränsats.Produktiviteten i den offentliga sektorn har, som framgår avmotion Sk424, minskat under de senare decennierna. Genom attbryta upp de offentliga monopolen och tillåta och stimulerakonkurrens kan valfriheten och effektiviteten öka väsentligt.Därmed kan också det kommunala skatteuttaget sänkas. En uppgiftför staten är således att genom avregleringar och uppbrytande avoffentliga monopol skapa förutsättningar för kommunalaskattesänkningar.Justeringar av den statliga inkomstskattenGränsen för uttag av statlig inkomstskatt bör successivtjusteras uppåt så att allt fler undantas från statlig skatt.Skattesatsen bör efter hand justeras ned till 10 procentenheteri syfte att undvika allt för stora skillnader mellan olikaskattesatser i inkomstskattesystemet. Därmed minskar intressetför fortsatt överdriven skatteanpassning och behovet avsärskilda spärregler för exempelvis fåmansföretagare.Europaanpassad, successivt sänkt mervärdeskattMervärdeskatten i uppgår räknat sompålägg på varans pris före moms. Under en del av 1990 och helainnevarande år är mervärdeskattesatsen förhöjd med 1,genomen uppgörelse i mellan ochsocialdemokraterna.1991 års skatteomläggning finansierades till stor del genom enbreddning av uttaget av mervärdeskatt så att den också kom attgälla för flertalet tjänster. De tidigare gällandereduceringsreglerna för hotell- och serveringstjänster och förbyggande togs bort. Med tanke på den höga skattesatsen försämrasdärigenom villkoren för tjänstesektorn. Tjänsteföretagensproduktion kan ofta ersättas med egna insatser frånkonsumenterna genom successivt sänkt uttag.Jämfört med övriga länder har världens högstamervärdeskatt. Det finns visserligen länder med högreskattesatser, men det är i så fall i ett differentierat systemdär vissa varor och tjänster är helt undantagna från moms ellerdenna tas ut med en betydligt lägre skattesats.Det kommer att bli nödvändigt för att genomföra enlångtgående harmonisering av mervärdeskattereglerna med vad somkommer att gälla för . har tidigareredovisat två "band" inom vilka mervärdeskattesatserna för olikatyper av varor och tjänster bör ligga. Det ena bandet är14--medan det andra, som är tänkt att omfatta vissa varoroch tjänster som beskattas lägre ligger på 4--. Någraformella krav på anpassade mervärdeskattesatser kommer sannoliktinte att ställas på medlemsländerna i EG och de länder som avseratt ansöka om medlemskap. Till följd av det fria varu- ochtjänsteflödet över gränserna krävs emellertid attmervärdeskattesatserna, särskilt mellan grannländer, fårnågorlunda lika nivå.Inför deltagandet i den inre marknaden från den 1 januari 1993måste mervärdeskatteuttag anpassas nedåt. Enligt vårmening bör målet vara att nåned till en generell mervärdeskattesats på , räknat sompålägg. Skattebortfallet -- netto -- kan beräknas till cirka 25miljarder kronor.Sänkningen från en mervärdeskattesats 1991 på till en på18% bör också ses som ett inslag i en politik som syftar väsentligt lägre inflationstakt. Resultatet av en successivmomssänkning blir att KPI sänks.SkattsänkningsreserverSom redan har framgått föreslås i motion Sk424 ett antalskattesänkningar från eller tidigare. Utöverdessa återstår som framgår av motionen ettskattesänkningsutrymme på . Med tanke på denstora osäkerhet som finns i fråga om den ekonomiska utvecklingenhar moderata samlingspartiet valt att nu reservera detta utrymmei en särskild budgetpost ("Avsett för skattesänkningar") för attåterkomma med förslag som bättre kan anpassas till detekonomiska läget. Det utrymme som reserveras motsvararexempelvis en momssänkning eller ensänkning av löneskatterna . Vi tillstyrkerdetta förslag.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande skattepolitikens inriktning m.m., utvärderingav skattereformenatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk371 yrkande1 och 1990/91:Sk424 yrkandena 1, 2, 5, 7, 9 och 16, medanledning av motion 1990/91:Sk430 yrkande 1 och med avslag påmotionerna 1990/91:Sk427, 1990/91:Sk433 yrkandena 1 och 2,1990/91:Sk435 yrkandena 1 och 30 och 1990/91:Sk627 yrkandena1--4a) som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs ireservationen om ett successivt sänkt skattetryck, behov ochformer för finansiering av de planmässiga sänkningarna avskattetrycket, förutsättningar för kommunala skattesänkningar,justeringar av det statliga inkomstskatteuttaget och ensuccessiv sänkning av mervärdeskatteuttaget samtb) för /92 till Skattesänkningsreserv (nyttanslag) anvisar 7000000000 kr.2. Skattepolitikens inriktning m.m., utvärdering avskattereformen (mom. 1)och (båda fp) hardels anfört följande:Den skattereform som trätt i kraft är en storframgång för liberalerna.Ett grundläggande inslag i liberalernasskattepolitik har varit kravet på en kraftigsänkning av marginalskatten. Detta har genomförts i och medatt de flesta inkomsttagare enbart behöver betala kommunalinkomstskatt. Det nya skattesystemet bygger på systematiskaöverväganden med ledstjärnan att så långt möjligt avskaffasnedvridningar. Skattesatser sänks och olika typer av inkomsterbehandlas mer likformigt. Många av de orättvisor som präglade degamla reglerna för framför allt kapitalbeskattning försvinner.Som anförs i motion Sk430 av m.fl. (fp) kommerskattereformen, framför allt på , att leda tillbetydande positiva samhällsekonomiska effekter. Genom ettskattesystem som stimulerar ett bättre utnyttjande av resursernaskapas en ekonomi med större utvecklingskraft. Därigenom kan denekonomiska tillväxten öka och marknadsekonomin fungera bättre.Det gamla skattesystemet medförde att skattehänsyn styrdeekonomiska beslut både i hushåll och företag i alldeles för höggrad. Med det nya skattesystemet kommer samhällsekonomisktriktiga signaler att kunna göra sig bättre gällande.Summan av skatter och avgifter uppgår i till avbruttonationalprodukten (BNP). Detta brukar uttryckas så attskattekvoten är . I en internationell jämförelse är dettaden högsta förekommande nivån. liberalerna anserockså att det är viktigt att planmässigt sänka skattetrycket såatt de för samhällsekonomin mest skadliga skatterna sänks elleravskaffas först.Vid en internationell jämförelse av den verkliga belastningen påföretag och hushåll är det viktigt att mäta på samma sätt förolika länder. T.ex. måste man beakta huruvidasocialförsäkringsavgifter inkluderas i skattekvoten eller ej,huruvida interna skattebetalningar mellan olika enheter inom denoffentliga sektorn beaktas eller ej samt huruvida utbetaladeförmåner är skattepliktiga eller ej. Dessa faktorer bör beaktasnär man diskuterar skattetrycket.Samtidigt är de negativa effekterna av ett alltför högtskattetryck så tydliga och betydande att slutsatsen blir attskattetrycket måste sänkas. Svenskt näringsliv verkar på eninternationell marknad i konkurrens med företag i länder medlägre skatter och därmed lägre kostnader.Vi anser det således både angeläget och nödvändigt att reduceradet svenska skattetrycket med åtminstone . Meddet vanliga svenska måttet på skattetrycket innebär detta ensänkning till av BNP.I de krav på ett sänkt skattetryck, som framförs i fp-motionen,ingår en diskussion om hur utgiftssystemen kan påverkas. Vårasynpunkter på hur den offentliga verksamheten ochtransfereringssystemen måste formeras återfinns i partimotionerom den offentliga sektorn samt den ekonomiska politiken.En sänkning av det totala skattetrycket måste i första hand tasikte på de skatter som är mest skadliga. Av detta skäl har viunder främst argumenterat för att sänka de extremt högamarginalskatterna på arbetsinkomster. När detta nu är genomförtåterstår att göra något åt de skatter som därnäst är mestskadliga.En faktor av avgörande betydelse är därvid den internationellaekonomiska integrationen och produktionsfaktorernas ökadeinternationella rörlighet. Framför allt kapitalets rörlighetsätter bestämda gränser för skatteuttaget.Sverige har, både före och efter skattereformens genomförande,internationellt sett mycket hög skatt på kapital, bådekapitalinkomster, kapitalvinster och förmögenhet. Det faktum attkapitalinkomstbeskattningen är nominell innebär dessutom att denreala skatten är mycket känslig för inflationen. Det är därförav avgörande betydelse att få ner prisökningstakten. Även med enlägre inflation är dock kapitalbeskattningen hög. Vi anserdärför att den måste sänkas, bl.a. för att kunna behållaföretagare och företag i motion Sk430 föreslås i första hand en sänkning avförmögenhetsskatten och arvs- och gåvoskatten, främst genom attavskaffa dessa skatter för det arbetande kapitalet (dvs.maskiner, byggnader m.m.) i mindre och medelstora företag, samtett avskaffande av omsättningsskatten på handeln med företagensriskkapital. Detta yrkande kommer att behandlas av iannat sammanhang.Vidare är det angeläget att minska de s.k. skattekilarna så attutbyte av insatta resurser kan förbättras. En sänkning avarbetsgivaravgifterna, särskilt den s.k. särskilda löneskatten,framstår då som särskilt viktig.Sverige har världens högsta mervärdeskatt. Den skall sänkas /92 , men även därefter är denextremt hög. Det kommer t.ex. inte att vara möjligt att ha såhög moms när blir medlem i EG, oavsett vad EG-ländernaformellt kommer överens om i fråga om harmonisering. Alltförstora skillnader i momsuttag skulle då skapa stora påfrestningarför gränshandeln.Med det anförda tillstyrker vi den i motion Sk430 framlagdastrategin i arbetet med att sänka skatterna. De mest skadligaskatterna -- gårdagens höga marginalskatter på arbetsinkomster-- har i och med skattereformen sänkts. måste ett steg tasför att reducera kapitalskatterna, framför allt på företagensarbetande kapital. Momsen skall sänkas genom att den tillfälligahöjningen avskaffas 1992. Nästa steg bör bli en sänkning avarbetsgivaravgifterna, framför allt de som ingår i den särskildalöneskatten för att förbättra näringslivets konkurrenskraft.Fortsatta sänkningar av momsen måste också ske, bl.a. för attreducera skillnaderna gentemot EG.I vår partimotion om den ekonomiska politiken redovisar viförslag till utgifts- och inkomstförändringar som skapar ettsammanlagt utrymme på ca att användas förskattesänkningar nu eller . Flera av våra förslag tillminskade utgifter leder till större utgiftsminskningar underkommande år, men det är uppenbart att ytterligare stora insatserkommer att krävas för att möjliggöra önskvärda och nödvändigaskattesänkningar.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande skattepolitikens inriktning m.m., utvärderingav skattereformenatt med bifall motion 1990/91:Sk430 yrkande 1, medanledning av motionerna 1990/91:Sk371 yrkande 1 och1990/91:Sk424 yrkande 1 och med avslag på motionerna1990/91:Sk424 yrkandena 2, 5, 7, 9 och 16, 1990/91:Sk427,1990/91:Sk433 yrkandena 1 och 2, 1990/91:Sk435 yrkandena 1och 30 och 1990/91:Sk627 yrkandena 1--4 godkänner deriktlinjer som anförs i reservationen för den framtidaskattepolitiken.3. Skattepolitikens inriktning m.m., utvärdering avskattereformen (mom. 1)och (båda c) hardels anfört följande:SkatteomläggningenSkattesystemet ska främja följande mål: Skatt efter bärkraft Arbete och företagande Sparande och decentraliserat ägande God miljö och resurshushållning Sänkning av den totala skattekvotenDet sista steget i den beslutade omläggningen av det svenskaskattesystemet har genomförts. Behovet av en omläggning harlänge framstått som uppenbart. har aktivt verkatför genomförandet av flera av de grundläggande principerna. Detgäller bl.a. lägre skattesatser för arbetsinkomster, förhöjtgrundavdrag för lägre inkomstlägen, enhetlig kapitalbeskattning-- dvs. samma procentsats för beskattning av inkomsträntor somför avdrag för utgiftsräntor -- och huvuddragen iföretagsbeskattningen m.m.Centerpartiet har framför allt invändningar mot finansieringenav skatteomläggningen. Samhällsekonomiska ochfördelningspolitiska skäl talar för en differentiering avmervärdeskatten. Vi har således konsekvent motsatt oss den höjdamervärdeskatten inom bygg- och bostadssektorn, liksom införandeav mervärdeskatt på energi, kollektivtrafiken och för utspisningoch övernattning. Vi har också föreslagit att mervärdeskatten påmat sänks. Om våra förslag genomförts skulle omläggningen hafått en mera fördelaktig fördelningsprofil som enbetydande rundgång via barn- och bostadsbidrag kunnat undvikas,liksom ett ökat inflationstryck vilket riskerar att urholka dennu beslutade skatteomläggningen.Vi anser att samhället vinner på att skattesystemet har enfördelningspolitisk profil. Den indirekta beskattningen på matoch boende måste sänkas kraftigt, så att samhället slipper enständigt återkommande kompensationskarusell. När det t.ex.gäller hotell- och restaurangsektorn och turistsektorn har enminskad omsättning medfört att den höjda mervärdeskattensannolikt inte lett till något nettotillskott tillfinansieringen, snarare tvärtom.EG-anpassad mervärdeskattHarmonisering med EGs regler är aktuellare än någonsin.Alla har lägre moms än . De flesta har ocksåmervärdeskatten differentierad med lägre skatt på bl.a.livsmedel, boende och persontransporter. Inom EG pågår ettharmoniseringsarbete, som syftar till en högmomskategori iintervallet 14--och en lågmomskategori i intervallet4--. I det senare intervallet ingår moms på livsmedel.Persontransporter har i de flesta fall moms. Allt dettatalar för att bör anpassa sig till en differentieradmoms med bl.a. sänkt moms på maten.Skattetrycket skall sänkasVi anser i likhet med vad som anförs i motion omden ekonomiska politiken att skattetrycket måste sänkas.Det är inte nyttigt för ett land att ha ett högt skattetryck.Skatteomläggningen har inneburit ett förhöjt skattetryck menframför allt har den inneburit en höjd inflation, vilket ärmycket illa för ett land med ett så högt kostnadsläge somSverige.Skattetrycket kan sänkas genom generella sänkningar men ocksågenom sänkning av vissa skatter. Eftersom marginalskatterna nusänkts kraftigt är det nödvändigt att inrikta skattesänkningarnapå en sänkning av mervärdeskatten. Med tanke på attbostadskostnader och matkostnader har en så stor betydelse förmänniskors försörjningsförmåga, framför allt för människor medlåga inkomster och pensioner, anser vi att skattesänkningen skainledas genom en differentiering av mervärdeskatten inriktad påsådan nödvändig konsumtion. Vi anser att det är enda sättet attåstadkomma en dämpning av det höga kostnadsläget och enminskning av bidragsbehovet och rundgången i samhället.Nödvändiga åtgärderNär vi nu kan se effekterna av de genomförda förändringarnavisar de sig i allt väsentligt överensstämma med de av ossgjorda bedömningarna. Boendekostnaderna har t.ex. radikaltskjutit i höjden, kostnaderna för kollektivtrafiken likaså.Höjningarna slår givetvis hårdast mot de grupper som tjänarminst på sänkningen av arbetsinkomster.Som framhålls i motion Sk435 av m.fl. (c) är detangeläget att rätta till de skadeverkningar somomläggningen medfört och medför. Vi upprepar därför förslaget omsänkt mervärdeskatt på livsmedel. Vi kräver också sänktmervärdeskatt på byggande och boende. Detta yrkande behandlas avutskottet i annat samanhang.En annan huvudinvändning som vi i har haft motomläggningen är att den medför att arbetsfrånvaro stimulerasframför arbetsnärvaro. Detta sker framför allt genomförsämringar i avdrag för arbetsresor liksom resor med egen bili tjänsten men också genom sociala avgifter på ersättningar förkostnader i samband med arbetsnärvaro. Också dessa bedömningarbesannas nu i den verklighet som vi upplever dagligdags. Viupprepar därför i stort våra tidigare förslag även på dettaområde.När det gäller pensionärerna upprepar vi kravet på en utredningom höjd grundpension i en särskild motion som också behandlas iannat sammanhang.Självklart medför justeringar av redan genomförda förändringarsvårigheter. Vi upprepar därför inte alla våra tidigare förslag.Vi bedömer emellertid att de flesta av våra krav är såsamhällsnyttiga att svårigheterna får godtas. Dock avstår vifrån att kräva ett återinförande av sparavdrag då detta skullekomplicera nu beslutade förändringar i allt för storutsträckning. Vi anser emellertid att det måste införas andrasparstimulanser för att samhällets krav på ökat sparande skallkunna uppfyllas, bl.a. i form av skattefri avsättning tillpersonliga investeringskonton.Inom företagsbeskattningen återkommer vi bl.a. med förslag om enbegränsad kvittningsrätt mellan inkomst av tjänst och inkomst avnäringsverksamhet. Vårt förslag om slopadförmögenhetsbeskattning av i företag arbetande kapital kommeratt behandlas i annat sammanhang.SkatteskalanCentern har i stort sett ställt sig bakom den nu beslutadeskatteskalan. Vi anser emellertid att det inflationsskydd som nuhar beslutats är för kraftigt tilltaget, speciellt med tanke påde löneökningar som skett . Vi manade också tillstor försiktighet med indexering av statsfinansiellaangelägenheter i vår motion om skatteomläggningen förraåret. Vi hävdade redan då att indexering av skatteskalan utöverkonsumentprisindex löpande måste följas och utvärderas. Vifinner att vår inställning var riktig och föreslår därför attskatteskalan endast indexeras utifrån konsumentprisindex.Analys och utvärderingCentern har åtskilliga gånger pekat på nödvändigheten av enbetydligt djupare analys av skatteomläggningens effekter påvissa områden än vad regeringen presenterat. Det är ettfaktum att regeringen har tvingats dra tillbaka alternativtändra en rad tidigare fattade beslut. Dessa förändringar harregeringen tvingats till på grund av att verkligheten gjort siggällande och underkänt delar av skatteomläggningen sådan densammansattes av majoriteten av socialdemokrater ochfolkpartister.Inte minst med tanke på att redan uppkomna negativa effekterstrider mot mål som har beslutat om krävs detkrafttag från regeringen. Det behövs ytterligare analyser ochskyndsamma förslag om ändringar och åtgärder där det visar sigatt skatteomläggningens samhällsekonomiska effekter är negativa.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande skattepolitikens inriktning m.m., utvärderingav skattereformenatt med bifall till motion 1990/91:Sk435 yrkandena 1och 30 samt med avslag på motionerna 1990/91:Sk371 yrkande 1och 1990/91:Sk424 yrkandena 1, 2, 5, 7, 9 och 16,1990/91:Sk427, 1990/91:Sk430 yrkande 1, 1990/91:Sk433yrkandena 1 och 2 och 1990/91:Sk627 yrkandena 1--4 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförs i reservationenom skatteskalans indexering och om analyser av skattereformenoch nödvändiga åtgärder med anledning av skattereformen.4. Skattepolitikens inriktning m.m., utvärdering avskattereformen (mom. 1)() hardels anfört följande:InledningVänsterpartiet verkar för en rättvis skattepolitik. Det innebärett skattesystem som utgår från principen om skatt efterbärkraft. I motion 1989/90:Sk81 redovisade vänsterpartietförslag för hur skattesystemet borde reformeras. Vänsterpartietstår fast vid de principer som redovisades i den motionen.Vänsterpartiet har inte accepterat principerna bakomskattereformen. Framför allt är det tre områden som går på tvärsmed en rättvis fördelningspolitik. För det förstahöginkomsttagarnas stora skattesänkningar i jämförelse med delågavlönade. För det andra finansieringen, som drabbar boendetoch kollektiva transporter särskilt hårt, och för det tredje denlåga företagsbeskattningen.Då skattealternativ fått avslag av den majoritetsom råder till nästa val har vi inte upprepat samtliga våraförslag. Vi redovisar i stället grundläggande principer för hurvänsterpartiet vill reformera skattesystemet samt lägger förslaginom områden där det är särskilt motiverat med omedelbaraförändringar.Vänsterpartiets utgångspunkt för skattepolitiken är följande:Skatterna skall finansiera de offentliga utgifterna.Skatterna skall utjämna skillnader i inkomster och förmögenhet.Vänsterpartiet menar att en reform för ett rättvist skattesystemskall utgå från följande principer:Ökad skatt på produktionen. Frågan om skatt på företagensnyttjande av produktionsresurser bör prövas vidare.Nya finansieringsformer för kommunsektorn, sänkta och utjämnadekommunalskatter. Detta förutsätter en bättre kommunalskatteutjämning och ökade statsbidrag till kommunsektorn, liksomen breddad skattebas för kommunerna.Mindre skatt på arbete, progressiva inkomstskatter med riktmärkeatt normala inkomster inte träffas av en högre marginaleffekt änca . För verkliga höginkomsttagare kan ettmarginalskattetak på vara rimligt.Ökad skatt på kapital. skall rätten till skatteavdragför ränteutgifter avskaffas. Detta förutsätter ett nytt systemför boendefinansiering. Sparande gynnas genom att ränteavdrag ejmedges. Kapitalinkomster beskattas efter progressiv skala.Skattesystemet bör grundas på reala principer.