bet · GE01UbU12 · 1991-05-14 00:00:00 — Regeringen anser att det inom linjens ramskall finnas möjlighet att frivilligt välja tandsköterskemoment, så att dubbelkompetens (som tandsköterska och som tandhygienist) kan uppnås av dem som såönskar.Regeringens förslag att tandsköterskeutbildningen inkl. de påbyggnadskursersom bedrivs i anslutning till denna inom gymnasieskolan /93 skallöverflyttas till den kommunala delen av högskolan som en del av utbudet inomramen för lokala linjer och fristående kurser kommer utskottet att behandla isamband med proposition 1990/91:85 om gymnasieskolan och vuxenutbildningen.I motion 1990/91:Ub673 (fp) yrkande 3 förordas att den tvåårigaförsöksutbildningen permanentas, men att en ettårig tandhygienistutbildning börfinnas kvar för dem som är tandsköterskor. I motion 1990/91:Ub621 (fp)förespråkas den särskilde utredarens förslag om en ny personalkategori inomtandvården, leg. tandsköterska. Motionären hemställer att regeringen ges iuppdrag att utveckla nuvarande tandhygienistlinje enligt utredarens förslag.Frågan om tandsköterskemomentens förekomst i den tvååriga utbildningen tas uppi två motioner. Enligt motion 1990/91:Ub698 (c) yrkande 2 bör den frivilligadelkursen inte förekomma i tandhygienistutbildningen. Motionärerna hävdar attden saknar internationell motsvarighet och skulle äventyra tandhygienisternasinternationella gångbarhet. Enligt motion 1990/91:Ub707 (m) bör i ställettandsköterskemomenten göras obligatoriska i tandhygienistlinjen för destuderande som inte genomgått tandsköterskeutbildning.Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden anföra följande.Det är angeläget att kompetenskraven för att vara tandhygienist blirenhetliga. I proposition 1990/91:138, som behandlas av socialutskottet,föreslås att legitimation skall införas för tandhygienister. De mål som ställsupp i utbildningsplanen för den tvååriga tandhygienistlinjen bör därför gällaalla studerande. Det är inte en fråga för statsmakterna att reglera hurstuderande, som redan genomgått en lägre utbildning inom tandvårdsområdet,skall få tillgodoräkna sig redan dokumenterade kunskaper och kunna nåstudiemålet snabbare. Enligt 7 kap. 9 § högskoleförordningen (1977:263)ankommer denna prövning på linjenämnden. Utskottet anser att inteheller har anledning att ta ställning till om vissa moment skall förekomma itandhygienistutbildningen, och om de i så fall skall vara frivilliga ellerobligatoriska. Detta bör avgöras av den myndighet som fastställerutbildningsplan -- UHÄ -- och efter vederbörligt samråd medintressenter inom arbetsområdet.Utskottet föreslår med hänvisning till det anförda att med bifalltill proposition 1990/91:100, med anledning av motionerna 1990/91:Ub621 och1990/91:Ub673 yrkande 3 samt med avslag på motionerna 1990/91:Ub698 yrkande 2och 1990/91:Ub707 bemyndigar regeringen att förlängatandhygienistlinjen med 40 poäng till 80 poäng.Regeringen föreslår vidare att tandteknikerlinjen skall inrättas den 1juli 1992 och omfatta 120 poäng. Linjen föreslås få samma lokalisering som dentidigare utbildningen inom gymnasieskolan. UHÄ avses få i uppdrag att utredahuvudmannaskapsfrågan och dimensioneringen.I motion 1990/91:Ub673 (fp) yrkande 1 föreslås att tandteknikerlinjen skalltillhöra den statliga högskolan. Skälet är att den bör bedrivas i näraanslutning till tandläkarutbildningen. Motionärerna anser också att allhögskoleutbildning bör få staten som huvudman, och att inga nyakommunala högskoleutbildningar därför bör inrättas.Utskottet noterar att regeringen har givit UHÄ det aviseradeuppdraget att utreda huvudmannaskapsfrågan när det gäller tandteknikerlinjenmed hänsyn till ekonomiska och utbildningsmässiga konsekvenser. Utskottetkommer i det följande att föreslå att den större frågan om ändrathuvudmannaskap för den del av högskolan som ärlandstingskommunal på nytt blir föremål för utredning. De påbörjade resp.begärda utredningarnas resultat bör avvaktas innan tar ställningbeträffande huvudmannaskapet för tandteknikerlinjen. bör således medbifall till proposition 1990/91:100 och med anledning av motion 1990/91:Ub673yrkande 1 bemyndiga regeringen att inrätta en allmänutbildningslinje, tandteknikerlinjen om 120 poäng.Biståndet till bör enligt motion 1990/91:U204 (m, fp,c) ges en sådan inriktning att det inom detta skapas ekonomiska förutsättningarför lärare, studerande och kliniskt yrkesverksamma inom medicin och odontologiatt studera som gäster i . Mera konkret nämns i motionen kontaktermellan och samt universiteteti Tartu, , rörande möjligheter för baltiska studenter att studeraodontologi i Sverige.Utskottet har erfarit att intresse finns hos attanordna tandläkarutbildning för baltiska studenter med start under budgetåret1991/92. Det är enligt utskottets mening värdefullt att en sådan biståndsinsatskan göras på den högre utbildningens område. Genom den minskning avtandläkarutbildningens dimensionering vid , som skeddeinnevarande budgetår i samband med linjens återupprättande i , kommer visskapacitet att frigöras vid 1991/92. Enligt utskottetsbedömning bör en dimensioneringsökning på den reguljära tandläkarutbildningenske påföljande år. En biståndsinsats på tandläkarutbildningens område skulledärför med fördel kunna äga rum under /92. Utskottet föreslåratt en tandläkarutbildning för tio baltiska studenter startas vid . För att verksamheten skall kunna komma igångutan fördröjning föreslår utskottet att medel (.) under budgetåret1991/92 beräknas under anslaget Utbildning för vårdyrken. Regeringen bör enligtutskottets mening pröva möjligheterna att finansiera verksamheten ifortsättningen med medel som står till förfogande för biståndsinsatser. Därestdetta ej är möjligt bör verksamheten finansieras via reguljäraanslag under huvudtitel. Vad utskottet här anfört börriksdagen med anledning av motion 1990/91:U204 som sin mening ge regeringentill känna.Synpunkter på tandläkarlinjens uppläggning framförs i motion1990/91:Ub630 (m) yrkande 1. Enligt motionärerna innebär det förändradetandvårdspanoramat att tandläkarna behöver en ökad biomedicinsk kunskap, vilketkan motivera att delar av tandläkarutbildningen integreras medläkarutbildningen. Andra delar av utbildningen kan med fördel integreras medövriga tandvårdsutbildningar, så som sker vid i erinrar om att ansvaret för det närmare innehållet ochuppläggningen av allmänna utbildningslinjer inte ankommer på utanåvilar högskolemyndigheterna. Tandläkarlinjen är inrättad vid fyra av de sexuniversitet där läkarlinjen anordnas, vilket skapar möjligheter för samverkan iden utsträckning och i de former som ansvariga högskolemyndigheter finnerlämpliga. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1990/91:Ub630 yrkande 1.Medellånga vårdutbildningarRiksdagen begärde vid föregående (bet. 1989/90:UbU21, rskr. 232) ensamlad, bred översyn av de medellånga vårdutbildningarna vad gäller deraslängd och behoven av påbyggnadsutbildningar. I budgetpropositionen anmälerregeringen att en sådan översyn påbörjats inom när det gällerhälso- och sjukvårdslinjen. I övrigt hänvisar föredragande statsrådet tillpågående översynsarbete inom UHÄ när det gäller sociala omsorgslinjen ochrehabiliteringslinjen samt utgår från att UHÄ även seröver de övriga medellånga vårdutbildningarna vad gäller längd ochinternationell gångbarhet.Fyra motioner anknyter direkt till nämnda begäran. I motion1990/91:Ub816 (m) yrkande 1 betonas det angelägna i att översynen snarastföreläggs för bedömning. Översynsarbetet måste enligt motion1990/91:Ub813 (mp) yrkande 17 påskyndas. Det i budgetpropositionen redovisadeöversynsarbetet motsvarar enligt motion 1990/91:Ub696 (c) yrkande 29 interiksdagens beställning som gäller en samlad översyn. Även tandhygienistlinjenbör enligt motion 1990/91:Ub698 (c) yrkande 1 ingå i översynen.Ett antal motioner tar mera konkret upp längden på vissa av de medellångavårdutbildningarna. Det gäller motionerna 1990/91:Ub568 (m, fp, c) yrkande 2,1990/91:Ub657 (s) och 1990/91:Ub711 (c, m, fp, v, mp) som handlar omsjukgymnastutbildningen och 1990/91:Ub816 (m) som gällersjuksköterskeutbildningen (yrkande 4) resp. laboratorieassistentlinjen (yrkande6). Sistnämnda linje tas också upp i motion 1990/91:Ub645 (m) yrkande 1.Förlängning begärs också av påbyggnadsutbildningarna i klinisk cytologi resp.blodgruppsserologi (motionerna 1990/91:Ub645 yrkande 2 samt 1990/91:Ub816yrkandena 7 och 8).En ny linje med en inriktning för klinisk fysiologi och en för diagnostiskradiologi föreslås i motion 1990/91:Ub816 yrkande 9 som ersättning förnuvarande inriktningar inom laboratorieassistentlinjen resp. hälso- ochsjukvårdslinjen. I samma motion (yrkande 5) framförs ett antal förslagbeträffande strukturen i den påbyggnadsutbildning som bedrivs i anslutning tillde medellånga vårdutbildningarna.Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden anföra följande.Det är angeläget att den av begärda breda och samlade översynen avde medellånga vårdutbildningarnas längd samt behovet av påbyggnadsutbildningargenomförs. Innan resultatet har redovisats för är det enligtutskottets mening inte befogat att ta ställning till enskilda linjer. Riksdagenbör därför avslå motionerna 1990/91:Ub568 yrkande 2, 1990/91:Ub645 yrkandena 1och 2, 1990/91:Ub657, 1990/91:Ub696 yrkande 29, 1990/91:Ub698 yrkande 1,1990/91:Ub711, 1990/91:Ub813 yrkande 17 delvis samt 1990/91:Ub816 yrkandena 1,4, 5, 6, 7, 8 och 9.Frågan om huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildningentas upp i flera motioner. Problem med de medellånga vårdutbildningarnasforskningsanknytning anförs av samtliga motionärer som ett viktigt skäl. Imotion 1990/91:Ub696 (c) yrkande 19 föreslås att hos regeringen skallbegära en utredning om ett gemensamt statligt huvudmannaskap för allhögskoleutbildning. Enligt motionerna 1990/91:Ub816 (m) yrkandena 12 och 13 och1990/91:Ub546 (m) yrkande 1 bör ge regeringen till känna att ettgemensamt, statligt huvudmannaskap bör gälla för all grundläggandehögskoleutbildning.Göteborgs kommunstyrelse, förvaltningsutskott samtGöteborgs och läns vårdskoleförbunds styrelse har i en gemensam skrivelsetill regeringen hemställt att förhandlingar tas upp om överförandeav i till statlig huvudman och införlivande meduniversitetet i . Motionerna 1990/91:Ub546 (m) yrkande 2, 1990/91:Ub567(m), 1990/91:Ub589 (fp) och 1990/91:Ub679 (mp) ansluter sig till detta förslag.Enligt sistnämnda motion bör förändringen ske som försöksverksamhet.Försöksverksamhet med statligt huvudmannaskap för vårdutbildning bör enligtmotion 1990/91:Ub813 (mp) yrkande 17 prövas på orter som så önskar och där detär lämpligt.Utskottet och har behandlat frågan om huvudmannaskapet förvårdutbildningen vid ett flertal tillfällen. Vid riksdagsbehandlingen avhuvudmannaskapskommitténs förslag (SOU 1981:9) uttalade utskottet (UbU1981/82:20 s. 10) att principiella skäl talade för ett statligt huvudmannaskap.Av statsfinansiella skäl föreslog utskottet likväl att det landstingskommunalahuvudmannaskapet för vårdutbildningarna skulle behållas. Utskottet har gjortsamma ställningstagande när motsvarande fråga behandlats under de två senasteriksmötena (bet. 1988/89:UbU5 s. 18--19 resp. 1989/90:UbU21 s. 20). mening är tiden nu mogen för en ny utredning avhuvudmannaskapsfrågan. Därvid bör i första hand de ekonomiska aspekternafokuseras. En förändring av huvudmannaskapet för den nuvarandelandstingskommunala högskoleutbildningen förutsätter enligt utskottetsuppfattning att en för staten godtagbar ekonomisk uppgörelse med landstingenkan uppnås. Utskottet föreslår att med anledning av motionerna1990/91:Ub546 yrkande 1, 1990/91:Ub696 yrkande 19 och 1990/91:Ub816 yrkandena12 och 13 samt med avslag på motionerna 1990/91:Ub546 yrkande 2, 1990/91:Ub567,1990/91:Ub589, 1990/91:Ub679 och 1990/91:Ub813 yrkande 17 (delvis) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Sjukgymnastutbildning bör enligt motionerna 1990/91:Ub524 (s) och1990/91:Ub568 (m, fp, c) yrkande 1 inrättas vid hälsohögskolan i /93.Utskottet har i det föregående föreslagit att planeringsramarna förrehabiliteringslinjens inriktning mot sjukgymnastik 1991/92 utökas medsammanlagt 40 nybörjarplatser, fördelade mellan i och fyraav de landsting som har sjukgymnastutbildning. länslandsting har på rehabiliteringslinjen enbart inriktningen mot arbetsterapi.Frågan om ytterligare utbyggnad av sjukgymnastutbildningen och eventuellförläggning till fler orter än bör enligt utskottets meningprövas av regeringen, som enligt vad utskottet ovan förordat bör återkomma i1992 års budgetproposition med förslag om ytterligare ökningar av dengrundläggande högskoleutbildningens dimensionering 1992/93, varvid bl.a.behovet när det gäller utbildningar inom vårdsektorn bör övervägas. Riksdagenbör därför avslå motionerna 1990/91:Ub524 och 1990/91:Ub568 yrkande 1.Övriga utbildningsfrågor inom sektorn för utbildning för vårdyrkenRegeringen hemställer i budgetpropositionen om bemyndigande att förlängalogopedlinjen med 40 poäng till 160 poäng. föreslås att antagningtill linjen skall ske var fjärde termin i stället för var tredje på var och enav de tre utbildningsorterna, och att antalet nybörjarplatser utökas med 4 till28 per högskoleenhet. UHÄ, som framfört förslaget, bedömer att förlängningenkommer att medföra att en större del av nybörjarna också fullföljerutbildningen, och att därför åtgärderna endast obetydligt kommer att påverkatillskottet av examinerade logopeder till arbetsmarknaden.Utskottet föreslår att lämnar regeringen det begärda bemyndigandetatt förlänga logopedlinjen.I tre motioner framförs förslag angående innehållet i vissavårdutbildningar. Det gäller motion 1990/91:Ub586 (fp) där det föreslåsutökad undervisning i klinisk mykologi under primär- och vidareutbildning avläkare, motion 1990/91:Ub622 (fp) som gäller åtgärder för en likvärdigareundervisning av läkare i etik, kommunikation m.m. och motion 1990/91:Ub806 (m)som gäller invandrarkunskap i hälso- och sjukvårdsutbildningen.Utskottet erinrar ånyo om att det närmare innehållet i högskolansutbildningslinjer styrs av utbildnings- och kursplaner som fastställs avhögskolemyndigheterna. Det kan enligt utskottets mening förutsättas att dessahar vilja och förmåga att bedöma vilka ämnen och moment som bör ingå i resp.linje och finna lämpliga former för utbildningen. Yrkandena avstyrks.Den lokala friskvårdspedagogiska linjen vid högskolan i --Sandvikenbör enligt motionerna 1990/91:Ub594 (s) och 1990/91:Ub708 (mp) inrättas somallmän utbildningslinje.Utskottet konstaterar att varken UHÄ eller regeringen har funnit anledningatt föreslå att den friskvårdspedagogiska linjen blir allmän utbildningslinje.Riksdagen bör enligt utskottets mening avslå yrkandena.I motion 1990/91:Ub626 (s) framförs förslag om inrättande av en särskildmiljöinriktad utbildningslinje vid . I en annanmotion, som remitterats till socialutskottet, framför samma motionärer förslagom att skall lokaliseras till , som är ettforskningscentrum och en forskningspark vid . Motionärernaanser att bör bygga upp en utbildning inom gränsområdet mellanmiljövetenskap och medicinsk vetenskap, som kan ge industri och samhälletillgång till forskarkompetent personal. är enligt dem en lämplig miljöför denna utbildning.Utskottet, som konstaterar att det inte föreligger något av UHÄ berettförslag om inrättande av en sådan utbildningslinje, föreslår att riksdagenavslår motion 1990/91:Ub626.Stöd till alternativa utbildningar i medicin och psykoterapi, bl.a. vidS:t , förespråkas i motion 1990/91:Ub813 (mp) yrkande 28.Utskottet anser inte att bör göra något generellt uttalande om stödtill alternativa utbildningar i medicin och psykoterapi. Utskottet behandladeäven vid föregående motioner om stöd till , vilkaavstyrktes eftersom utskottet inte då var berett att tillstyrka att riksdagenpermanent anvisar medel till . Därvid upplystes attregeringen , av medel som regeringen disponerar och med hänsyntill att utbildningen vid stiftelsen av hög kvalitet, anvisat ettbelopp på . Enligt vad utskottet nu erfarithar detta belopp ännu inte förbrukats av stiftelsen, som inte gjort någonförnyad ansökan hos regeringen. Utskottet är inte heller nu berett atttillstyrka att permanent anvisar medel till denna bakgrund föreslår utskottet att avslår motion1990/91:Ub813 yrkande 28.Planeringsramar och anslag till utbildning för vårdyrken och bidrag tillkommunal högskoleutbildning m.m.I budgetpropositionen föreslås ändring av planeringsramarna endast när detgäller logopedlinjen, där regeringens förslag är att antalet nybörjarplatserper högskoleenhet ökas från 24 till 28 och att antagning sker var fjärde termini stället för var tredje. Förändringen föreslås ske inom oförändradkostnadsram.Utökade planeringsramar för apotekar- och receptarielinjerna föreslås imotionerna 1990/91:Ub637 (s), 1990/91:Ub696 (c) yrkande 30 och 1990/91:Ub824(m) yrkande 29. Ytterligare 500 platser på hälso- och sjukvårdslinjen föreslåsi motion 1990/91:Ub693 (v) yrkande 9. Utökning av logopedlinjen föreslås imotion 1990/91:Ub597 (c). Förläggning av logopedlinjen till föreslås imotionerna 1990/91:Ub193 (s) och 1990/91:Ub585 (fp). I motion 1990/91:Ub693yrkande 10 föreslås inrättande av 40 nya platser på läkarlinjen 1991/92, medani motionerna 1990/91:Ub192 (s) och 1990/91:Ub518 (c) föreslås en utökning avläkarutbildningen, i en första utbyggnadsetapp resp. , från nuvarande 865 nybörjarplatser till 1 020, dvs. dennivå som antagningen hade före mitten av 1980-talet.Utskottet har i det föregående (s. 36 f. samt bilaga) redovisat sitt samladeförslag till ökning av den grundläggande högskoleutbildningens dimensionering1991/92. Det innebär ökade planeringsramar för apotekar-, hälso- ochsjukvårds-, läkar-, receptarie- och rehabiliteringslinjerna. Utskottetföreslår att med bifall till motionerna 1990/91:Ub505, 1990/91:Ub637,1990/91:Ub693 yrkande 10 delvis och 1990/91:Ub824 yrkande 29 delvis, medanledning av proposition 1990/91:100 och motionerna 1990/91:Ub192,1990/91:Ub518, 1990/91:Ub693 yrkande 9 delvis och 1990/91:Ub696 yrkande 30fastställer planeringsramar för /92 i enlighet med vad utskottetförordat.Utökning av logopedlinjen utöver vad regeringen föreslagit ingår inte iutskottets förslag /92. Utskottet föreslår beträffandeplaneringsramar i övrigt att med avslag på motionerna1990/91:Ub193, 1990/91:Ub585 och 1990/91:Ub597 fastställer planeringsramar /92 i enlighet med vad som förordats i budgetpropositionen.I motion 1990/91:Ub693 (v) yrkande 21 föreslås att för budgetåret1991/92 anvisar 10 milj.kr. under anslaget D 1. Universitets- ochhögskoleämbetet för samarbetsprojekt mellan statlig och högskola.Sådana samarbetsprojekt bör enligt motionärerna stimuleras i avvaktan påresultat av översynen av huvudmannaskapsfrågan.Utskottet kommer i det följande att föreslå att ytterligare 5 milj.kr.anvisas till rådet för grundutbildning inom UHÄ. Inom denna ram bör bl.a.samarbetsprojekt mellan statliga högskoleenheter och vårdhögskolor, syftandetill kvalitetsmässig utveckling av vårdutbildningen, kunna få stöd. Utskottetföreslår med hänvisning härtill att avslår motion 1990/91:Ub693yrkande 21.Regeringen föreslår i miljöpropositionen att till Utbildning förvårdyrken för /92 anvisar ett reservationsanslag på , dvs. mindre än vad som föreslagits ibudgetpropositionen.I motionerna 1990/91:Ub67 (c) yrkande 3, 1990/91:Ub80 (m) yrkande 1 och1990/91:Ub84 (fp) yrkande 3 avvisas detta besparingsförslag. För att finansierade 40 nya utbildningsplatserna på läkarlinjen föreslås i motion 1990/91:Ub693(v) yrkande 10 ytterligare 5 milj.kr. under detta anslag. I motion1990/91:Ub824 (m) yrkande 29 föreslås en ökning av detta anslag med 1,3milj.kr. för utökning av apotekar- och receptarielinjerna med 20nybörjarplatser vardera. I motion 1990/91:Ub812 (c) yrkande 3 begärs attriksdagen skall ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet avresurser för utbildning av bl.a. logopeder.Utskottets förslag till dimensioneringsökningar /92 innebärkostnadsökningar under detta anslag med . för reguljärutbildning samt med . för tandläkarutbildning för baltiskastudenter. Med hänvisning härtill och till vad som anförts under anslagetUtbildning för tekniska yrken föreslår utskottet att med bifall tillmotion 1990/91:Ub80 yrkande 1, med anledning av proposition 1990/91:100 ochmotionerna 1990/91:Ub67 yrkande 3 delvis, 1990/91:Ub84 yrkande 3, 1990/91:Ub693yrkande 10 delvis och 1990/91:Ub824 yrkande 29 delvis samt med avslag påproposition 1990/91:90 och motion 1990/91:Ub812 yrkande 3 delvis tillUtbildning för vårdyrken för /92 anvisar ett reservationsanslagpå (533970000+ 2246000[återföring av besparing i budgetprop. ]+3920000[återföring av besparing i miljöprop.] + 4649000 [nyaplatser] + 790000 [baltiska stud.] =) 545575 000kr.I budgetpropositionen beräknas anslaget Bidrag till kommunalhögskoleutbildning m.m. till 253004000 kr.I motion 1990/91:Ub693 (v) yrkande 9 föreslås att 25 milj.kr. anvisas för attmöjliggöra inrättande av 500 nya platser på hälso- och sjukvårdslinjen.Utskottet har i det föregående förordat en utökning med 260 platser budgetåret1991/92. I motion 1990/91:Ub812 (c) yrkande 3 begärs att skall geregeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av resurser förutbildning av bl.a. arbetsterapeuter och sjukgymnaster.Med anledning av den av utskottet förordade dimensioneringsökningen böranslaget utökas med . Utskottet har i övrigt ingen invändningmot regeringens förslag i budgetpropositionen och föreslår att medanledning av propositionerna 1990/91:100 och 1990/91:150 samt motion1990/91:Ub693 yrkande 9 delvis och med avslag på motion 1990/91:Ub812 yrkande 3delvis till Bidrag till högskoleutbildning m.m. för /92anvisar ett reservationsanslag på (253004000 + 2996000 [nya platser] =)256000000kr.5. Utbildning för undervisningsyrkenGrundskollärarlinjenRiksdagen beslutade vid 1984/att utbildning på engrundskollärarlinje skulle starta /89 (prop. 1984/85:122, bet.UbU31, rskr. Grundskollärarlinjen består av två grenar. En är utformadför lärare som skall tjänstgöra i årskurserna 1--7, varvid tjänstgöringen iårskurserna 4--7 främst skall avse antingen svenska och samhällsorienterandeämnen eller matematik och naturorienterande ämnen. Den andra grenen är utformadför lärare som skall tjänstgöra i årskurserna 4--9. Lärare i dessa årskurserbehöver fördjupade ämneskunskaper, och deras utbildning är därför inriktad motolika ämnesspecialiseringar, nämligen svenska och främmande språk,samhällsorienterande ämnen, naturorienterande ämnen med eller utan matematik,praktisk-estetiskt ämne jämte annat ämne. Såväl lärare för lägreårskurser som lärare för högre årskurser kan tjänstgöra iårskurserna 4--7 i de ämnen i vilka de har erforderlig utbildning.Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) genomför en utvärderingav grundskollärarlinjen. I tilläggsdirektiv har UHÄ fått i uppdrag att belysahur utbildningen i den för alla lärarutbildningar gemensamma kärnan planerasoch genomförs. Kartläggningen skall tjäna som underlag för en bedömning av omlärarutbildningen i sin nuvarande utformning och med den centrala styrning somutövas är tillräckligt effektiv som instrument för styrning ochutveckling av skolan.Enligt motion 1990/91:Ub560 (m) yrkandena 1, 2, 4 och 5 bör inslagen avämnesstudier öka inom grundskollärarutbildningen. En kommission börtillsättas som klargör hur utbildningen bör vara organiserad för att möjliggörauppföljning och för att skapa ett tydligt samband med övrig högskoleutbildning.De blivande lärarnas kunskaper i olika ämnen behöver enligt motionärerna bliföremål för en fortlöpande central utvärdering.Utskottet har inhämtat att UHÄ för den fortsatta utvärderingen avlärarutbildningen söker finna sådana former att såväl ämneskompetenser sommetodiska insikter och färdigheter kan bedömas.