bet · GE01SoU21 · 1991-05-23 00:00:00 — Med primärvård förstås isammanhanget sådan verksamhet som bedrivs eller som planeratsatt drivas av enligt hälso- och sjukvårdslagen ochsom enbart har en hel kommun eller en del av en kommun somupptagnings- eller betjäningsområde. Enligt propositionen bördet vara en uppgift för och kommunen att gemensamtdefiniera primärvården och närmare avgränsa den frånlänssjukvårdens och eventuellt andra huvudmäns verksamheterorganisatoriskt, ekonomiskt och personellt.Försöksverksamheten föreslås reglerad i en särskild lag omförsöksverksamhet med primärvård. Den föreslagnaförsöksverksamheten avses pågå t.o.m. år 1996.Under den tid som försöksverksamheten pågår skall fålämna sådant ekonomiskt bidrag till kommunen som motiveras avöverlåtelsen. Det anses vara de berörda huvudmännens sak attträffa överenskommelse om ersättningen.Enligt propositionen skall få i uppdrag attsvara för uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten. Dehuvudmän som deltar i försöksverksamheten skall vara beredda attlämna det underlag som behövs för uppföljningen ochutvärderingen.Regeringen föreslår i propositionen att skallgodkänna de riktlinjer som förordas i propositionen förförsöksverksamheten och anta det framlagda lagförslaget.Riksdagen bereds tillfälle att ta del av vad som anförs omuppföljning och utvärdering av en försöksverksamhet med kommunalprimärvård.MotionernaI motion 1990/91:So61 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs imotionen om att den i propositionen föreslagnaförsöksverksamheten inte får förhindra andra, mer nödvändigaförändringar och reformer (yrkande 2). Som framgått i detföregående vill motionärerna förändra systemet för finansieringav sjukvården och införa en allmän obligatorisksjukvårdsförsäkring. I avvaktan på en sådan större reformmotsätter sig inte motionärerna en försöksverksamhet av denmodell som föreslås i propositionen. Motionärerna framhållerdock att de organisatoriska förändringar som prövas på olikaområden inte får utformas så att de hindrar ett genomförande avden allmänna obligatoriska sjukvårdsförsäkringen.Försöksperioden och den utvärderingstid som behövs får inteheller förhindra andra, mer nödvändiga förändringar ochreformer.I motion 1990/91:So62 av Margó m.fl. (v)hemställs att beslutar att begränsaförsöksverksamheten med kommunalt huvudmannaansvar förprimärvården till fem kommuner (yrkande 1). Motionärerna ärpositiva till en försöksverksamhet där primärvården sköts avkommunerna men vill begränsa försöken till fem kommuner avvarierande storleksgrad och där försöken får olika inriktningar.Ett av försöken bör enligt motionärerna inriktas mot ökatbrukarinflytande. Ett annat försök bör främst syfta till störredelegationsmöjligheter till personalen. De övriga försöken börenligt motionärerna avse olika samverkansformer. I motionenhemställs också att beslutar att utvärdering avverksamheten skall göras innan ytterligare beslut fattas omprimärvården (yrkande 2). Enligt motionärerna bör ingaytterligare försök göras förrän de nu pågående frikommunförsökeninom primärvården och de fem projekt som kan startas nästa århar slutförts. Utvärderingarna skall sammanvägas innan någraytterligare beslut fattas.I motion So62 (v) hemställs även att hosregeringen begär att utarbetar förslag tillregler så att kvinnor och barn inte kan nekasspecialistkonsultationer inom försöksverksamheten (yrkande3). Motionärerna anser att det i beslut omförsöksverksamheten behövs garantier för kvinnors rätt attdirekt söka gynekolog och barns rätt till pediatriker.I motion 1990/91:So59 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs imotionen om former för primärvårdens förnyelse (yrkande 2).Enligt motionärerna är många primärkommuner så små att de inteklarar av uppgiften att sköta primärvården. Detta talar emot enprimärkommunalisering av primärvården. Enligt motionärerna finnsdet också en klar risk att uppbyggnaden av primärvården försenasmed regeringens förslag om huvudmannaskapsförändring. Enuppbyggnad av primärvården sker främst genom att man tar tillvara sjukvårdspersonalens kunskap och engagemang. Enligtmotionärernas mening måste den samlade regionala förvaltningenpräglas av klara ansvarsförhållanden och en tydlig förankring.Politikerna skall fungera som beställare av vård och varapatienternas företrädare. Motionärerna vill slå fast att defolkvalda landstingen skall ha det lagreglerade ansvaret attgarantera alla invånare en god vård.I motion 1990/91:So446 av m.fl. (c)hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av primärvårdensutbyggnad (yrkande 10). Motionärerna hänvisar till trenyckelord för primärvårdens fortsatta utveckling:tillgänglighet, kvalitet och samverkan. Ökad tillgänglighetinnebär en ökad möjlighet att få vård var man än bor.Primärvården måste ha ett ansvar för sjukbesök i hemmen.Möjligheterna till hemsjukvård måste utökas. Enligt motionärernakan primärvården organiseras i olika driftsformer och utföras avolika utövare i offentlig, privat eller kooperativ regi.Motionärerna är positiva till olika utvecklingsmodeller sominnebär ökad decentralisering, ökat patientinflytande ochminskad administration i vården. En sund konkurrens mellansjukhus och kliniker leder enligt motionärerna till en ökadvalfrihet för den enskilda vårdtagaren som incitamentför en god hushållning med resurserna uppnås.Utskottet har behandlat frågan som tasupp i motion So62 (v) yrkande 3 om tillgången till gynekologer,barnläkare och andra specialister inom primärvården. Ibetänkandet SoU 1986/87:27 hänvisade utskottet till tidigaregjorda uttalanden om att det bör finnas specialistläkare inomprimärvården. Utskottet erinrade också om att utskottetframhållit att de kvinnor som så önskar bör ha möjlighet att fåkonsultera en gynekolog utan att först behöva gå till enallmänläkare och att detsamma bör gälla föräldrar som vill vändasig direkt till en barnläkare. Utskottet erinrade också omtidigare uttalanden att det givetvis -- anpassat efter lokalaförhållanden -- även bör finnas tillgång till annanspecialistutbildad personal än läkare, t.ex. psykologer,barnmorskor, barnsköterskor och kuratorer. Utskottet uttaladedärutöver att tillgången på specialistkompetens bl.a. inommödra- och barnhälsovården inte får försämras genom enintegrering i primärvården. Vad utskottet sålunda anförtföreslogs ge regeringen till känna. följdeutskottet (rskr. 1986/87:257).Inför behandlingen av vissa motioner inhämtadeutskottet remissyttranden från ,, och . Yttranden avgavs även från förallmänmedicin, som är en sektion inom Svenska läkaresällskapet.En utförlig redovisning av remissyttrandena finns i betänkandet1989/90:SoU10. I sin bedömning konstaterade utskottet attflertalet remissinstanser framhållit betydelsen av att det finnsläkare med specialistutbildning inom gynekologi/obstetrik ochpediatrik inom primärvården. Utskottet erinrade om sininställning i det tidigare betänkandet och framhöll på nytt atttillgången på specialister inom de berörda områdena måstetryggas. Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringeni enlighet med vad utskottet anfört. följde utskottet(rskr. 1989/90:36).Riksdagen fattade beslut om nyspecialistutbildning för läkare (prop. 1988/89:138,1989/90:SoU9, rskr. 16).Med anledning av detta beslut uppdrog regeringen i februari1990 åt att överväga vilka specialiteter förläkare som skall finnas och redovisavissa förslag. Enligt uppdraget skulle senastden rapportera den geografiska ochverksamhetsmässiga fördelningen av läkare. skullestyrelsen redovisa hur arbetet med ett nytt planeringssystem förläkarförsörjningen kommer att bedrivas.I anslutning till uppdraget åt överlämnaderegeringen till riksdagsbeslutet omtillgången på specialister i gynekologi/obstetrik ochbarnsjukvård inom primärvården.Utskottets bedömningUtskottet erinrar inledningsvis om sitt uttalande i sambandmed beslutet om ändrad ansvarsfördelning inom äldreomsorgen m.m.att det är nödvändigt att öppna möjligheter även för en meromfattande förändring av huvudmännens ansvarsområden. Denföreslagna försöksverksamheten med primärvård fårsålunda inte utformas på ett sådant sätt att den förhindrarandra önskvärda förändringar och reformer. Det får enligtutskottet förutsättas att detta beaktas även utan någotinitiativ från sida. Utskottet avstyrker därförmotion So61 (m) yrkande 2.Som framgått i det föregående avvisade utskottet i betänkandet1990/91:SoU9 tanken på att en försöksverksamhet medprimärkommunalt ansvar för primärvården skulle begränsas tillett fåtal kommuner. Utskottet ansåg att det borde öppnasmöjlighet för alla landsting och kommuner som är ense om det attingå i en försöksverksamhet med primärkommunal primärvård.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker följaktligenyrkande 1 i motion So62 (v) att försöksverksamheten börbegränsas till fem kommuner. De försöksverksamheter som kommertill stånd skall givetvis utvärderas. Någon anledning attuppställa sådana begränsningar för fortsatta försök som iyrkande 2 i samma motion finns inte. Motionsyrkandet avstyrks.Enligt samma motion måste också inom ramen förförsöksverksamheterna finnas garantier för en god tillgång tillgynekologer och barnläkare. Utskottet erinrar om sina tidigareuttalanden i denna fråga och förutsätter att enförsöksverksamhet med primärvård inte kommer attinnebära sämre möjligheter för kvinnor att direkt konsultera engynekolog eller för föräldrar att direkt vända sig till enbarnläkare. Något tillkännagivande från sida behövsinte. Utskottet avstyrker motion So62 (v) yrkande 3.Utskottet har, utöver vad som anförts ovan, inte något attanföra med anledning av de i propositionen föreslagnariktlinjerna för en försöksverksamhet med primärvård.Utskottet tillstyrker förslaget till lag om primärvård.Vad i propositionen anförts om uppföljning och utvärdering börinte föranleda något uttalande av riksdagen.I motionerna So59 (c) och So446 (c) framhålls mera allmäntbetydelsen av en utveckling av primärvården. Utskottet delarinställningen att en väl fungerande primärvård är enförutsättning för en god hälso- och sjukvård. En ytterligareutveckling behövs av primärvården. Inom landstingen sker ett omfattande förändringsarbete på detta område.Försöksverksamheter med primärvård pågår bl.a. inom ramen förfrikommunförsöket. De nu aktuella försöksverksamheterna medkommunal primärvård är andra exempel. Utskottet återkommer i detföljande avsnittet till frågan om husläkare/familjeläkare. Såvällandstingen som regeringen är enligt utskottet väl medvetna ombehovet av utveckling inom primärvården. Något initiativ frånriksdagens sida behövs därför inte. Utskottet avstyrker därförmotionerna So59 (c) yrkande 2 och So446 (c) yrkande 10.Införande av ett husläkar-/familjeläkarsystemI motion 1990/91:So531 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförs imotionen om att ett husläkarsystem bör införas (yrkande 3).Motionärerna anser det angeläget att alla människor harmöjlighet att välja den läkare med vilken de kan ha varaktigakontakter, en s.k. husläkare. Inte minst vid behandlingen avkroniska sjukdomar och psykosomatiska problem är detta viktigt.Det måste också enligt motionärerna finnas en möjlighet attvälja en specialistläkare till sin husläkare. Principen om detfria läkarvalet förutsätter att det vid sidan av den offentligasjukvården finns privatpraktiserande läkare. Motionärerna anförvidare att en husläkarreform kan genomföras och finansieras påflera olika sätt, där ett centralt inslag dock måste utgöras avvalfrihet. Valfriheten förutsätter att vårdcentralerna kandrivas i både enskild och offentlig regi. Fördelningen mellanoffentlig och privat vård skall enligt motionärerna styras avpatienternas val och inte av politiska beslut. När det gällerersättningen till husläkare m.m. hänvisar motionärerna till detdanska husläkarsystemet.I motion 1990/91:So59 av m.fl. (c)hemställs att hos regeringen begär förslag omförsöksverksamhet med husläkar-/familjeläkarsystem medikraftträdande fr.o.m. årsskiftet 1991-1992 i enlighet med vad imotionen anförts (yrkande 1). Motionärerna anför att de ärpositiva till olika utvecklingsmodeller för primärvården sominnebär decentralisering, ökat patientinflytande och minskadadministration i vården. Motionärerna förespråkar bl.a. enförsöksverksamhet med husläkar-/familjeläkarsystem där patientenfritt kan välja sin egen doktor och där läkaren arbetar som enegen företagare. Ersättningen -- vårdavgiften -- bör vara knutentill patienten och patientbesöket. En försöksverksamhet medhusläkarsystem bör, anser motionärerna, kunna träda i kraftfr.o.m. Enligt motionärerna bör önskemåletom en vårdgaranti beaktas i en sådan försöksverksamhet.Motionärerna anser att regeringen bör lägga fram ett förslag ienlighet med vad som anförs i motionen.Liknande synpunkter framförs i motion 1990/91:So60 av UllaTillander och (båda c). I motionen hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om familjeläkare, mångfald och konkurrens m.m.i sjukvården (yrkandet delvis).Frågor om ett friare läkarval och kontinuitet i vården harbehandlats vid upprepade tillfällen av utskottet. I betänkandet1990/91:SoU4 finns en redogörelse för utskottets uttalanden iolika betänkanden. Här kan nämnas betänkandena SoU 1984/85:28,1988/89:SoU15 (s. 11 ff.) och 1989/90:SoU24 (s. 27 f.).I betänkandet 1990/91:SoU4 behandlade utskottet vissamotionsyrkanden (c, fp) om patientens rätt att välja läkare ochom införande av ett husläkarsystem i . Utskottet deladedärvid motionärernas uppfattning att en patient så långt möjligtsjälv bör få välja läkare. Detta ansågs särskilt angeläget förpatienter med kroniska besvär och långvariga kontakter medhälso- och sjukvården. Utskottet hänvisade bl.a. till det beslutsom fattats om att införa patientansvariga läkare vid enheterinom vården som leds av en chefsöverläkare, ett system som ärägnat att stärka patientens ställning. Utskottet konstateradeäven att ett friare läkarval förutsätter en god tillgång ochjämn fördelning av läkarresurserna i landet. Utskottet hänvisadeslutligen till det arbete som pågår i landstingen i riktning motatt förstärka patienternas valfrihet när det gäller val avläkare, vårdcentraler, kliniker osv. Utskottet avstyrkte dock dedå aktuella motionerna (reservationer av c och fp,motivreservation av m). följde utskottet (rskr.1990/91:26).I samband med äldredelegationens arbete med äldrevårdensorganisation och huvudmannaskap tillsatte en arbetsgrupp med uppdrag attöverväga vissa organisatoriska frågor inom primärvården.Arbetsgruppen presenterade en antal förslag somberör primärvården (En ny primärvård -- ). Sammanfattningsvis innebär Läkarförbundetsförslag ett husläkarsystem, där patienten/medborgaren frittväljer sin egen läkare, där husläkaren kan arbeta som egenföretagare, och där ersättningen följer patienten ochfinansieras genom en allmän och obligatorisk sjukvårdsförsäkringför grundläggande öppen vård. Rollerna som vårdgivare ochvårdfinansiär inom primärvården skall enligt förslaget skiljasåt.Riksdagens revisorer har i rapporten (1990/91:4) Densvenska hälso- och sjukvården granskat vissa förhållanden inomhälso- och sjukvården. I granskningen har revisorerna söktklarlägga hur väl sjukvårdshuvudmännen och andra myndigheter ochorganisationer som är verksamma inom hälso- och sjukvården lösersina uppgifter.Rapporten är preliminär och remissbehandlas för närvarande.Revisorerna kommer att ta ställning till rapporten efterremissbehandlingen. Rapporten innehåller även en granskning avprimärvården. I rapporten förespråkas ett husläkarsystem -- medläkaren som patientens rådgivare och med möjlighet för patientenatt med vissa tidsintervall välja läkare -- som anses hafördelar, särskilt för äldre människor, framför dethittillsvarande systemet med områdesansvar.Landstingsförbundets styrelse har i ett yttrande övervissa motioner till i juni i årbehandlat vissa för sjukvården övergripande frågor. Styrelsenhar sammanfattat sina synpunkter i ett tiopunktsprogram, där enav punkterna tar upp primärvårdens utveckling. I yttrandetkonstateras att sjukvården kommer att erbjuda fleralternativ och större valfrihet. En förutsättning för att dettafullt ut skall kunna utnyttjas av patienterna anses vara att deockså känner att det finns en fast punkt i systemet. bör husläkaren/familjeläkaren få en ökad roll i detsammanhanget. Patienten bör själv få välja denna primära kontaktoch sedan få hjälp att vid behov välja vidare.Sammanfattningsvis konstaterar förbundsstyrelsen attprimärvårdens roll måste utvecklas. Kraven bör preciseras ochett system med husläkare/familjeläkare utvecklas. Rehabiliteringanses bli nästa stora uppgift. Förbundsstyrelsen föreslår i sittyttrande över motionerna att kongressen skall uppdra åtförbundsstyrelsen att arbeta för genomförandet av deutvecklingslinjer som föreslås för bl.a. primärvården.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet erinrar om sina tidigare uttalanden om attprimärvården liksom annan hälso- och sjukvård måste utformas såatt patientens valfrihet stärks och kontinuiteten i kontakternamellan å ena sidan den enskilda patienten och å andra sidanläkare och annan vårdpersonal förbättras. Som framgått i detföregående har frågan om införande av etthusläkar-/familjeläkarsystem fåttförnyad aktualitet. Olika förslag har lagts fram. Frågan kommerinom kort att behandlas vid . har redan fattats ettprincipbeslut om att införa ett husläkarsystem. Någon anledningfinns inte att särskilt uppmärksamma regeringen på frågan ombehovet av att införa system med husläkare/familjeläkare.Utskottet avstyrker därför motionerna So531 (fp) yrkande 3, So59(c) yrkande 1 och So60 (c) i motsvarande del. beträffande en allmän, obligatorisk sjukvårdsförsäkringatt avslår motion 1990/91:So61 yrkande 1,res. 1 (m)2. beträffande samordning mellan sjukvård ochsjukförsäkringatt avslår motionerna 1990/91:So59 yrkande 3,1990/91:So60 delvis och 1990/91:So62 yrkande 4,3. beträffande försöksverksamhet med finansiell samordningatt beslutar att vad i propositionen anförts omförsöksverksamhet med finansiell samordning mellan hälso- ochsjukvården och socialförsäkringssystemet (bilaga 4) inte skallföranleda något uttalande, i den mån det inteomfattas av tidigare moment,4. beträffande allmänna förutsättningar för enförsöksverksamhet med primärkommunal primärvårdatt avslår motion 1990/91:So61 yrkande 2,res. 2 (m)5. beträffande omfattningen av försöksverksamheten m.m.att avslår motion 1990/91:So62 yrkandena 1 och 2,res. 3 (v)6. beträffande tillgången till specialister inomprimärvården m.m.att avslår motion 1990/91:So62 yrkande 3,7. beträffande riktlinjer i övrigt för försöksverksamhetenmed primärkommunal primärvårdatt godkänner de i propositionen föreslagnariktlinjerna, i den mån dessa inte behandlas under föregåendemoment,8. beträffande lagen om försöksverksamhet med kommunalprimärvårdatt antar förslaget till lag om försöksverksamhetmed primärvård,9. beträffande uppföljning och utvärdering avförsöksverksamhet med primärvårdatt lägger propositionen i denna del (avsnitt 3.5)till handlingarna,10. beträffande former för primärvårdens förnyelseatt avslår motionerna 1990/91:So59 yrkande 2 och1990/91:So446 yrkande 10,11. beträffande husläkare/familjeläkareatt avslår motionerna 1990/91:So59 yrkande 1,1990/91:So60 delvis och 1990/91:So531 yrkande 3.res. 4 (m, c)res. 5 (fp)den 23 maj 1991På socialutskottets vägnarDaniel TarschysNärvarande: (), (), AnitaPersson (s), (), (), PerStenmarck (m), (), (),(), (), (), (), (), (),() och (). En allmän, obligatorisk sjukvårdsförsäkring (mom.1), Per Stenmarck och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Vad först" och slutar med "yrkande 1." bort ha följandelydelse:Utskottet anser att socialutskottet bör föreslå att ett systemmed en allmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring utredsoch utformas enligt de riktlinjer som angivits i motion So61(m). En sådan sjukvårdsförsäkring kan finansiera större delen avsjukvården och därvid ersätta landstingsskatten. Avgiften tillförsäkringen kan liksom landstingsskatten tas ut iförhållande till den försäkrades inkomst.Försäkringspengarna skall följa patienten och ge dennemöjlighet att fritt välja sjukvård oavsett om denna bedrivsprivat, kooperativt, ideellt eller i offentlig regi. Enförsäkring utformad på detta sätt gör även den offentliga vårdensjälvstyrande genom att vårdcentraler, sjukhem, kliniker m.m.ersätts efter utfört vårdarbete. På det nu föreslagna sättet kanriksomfattande och till sina konsekvenser svårbedömbaraorganisationsförändringar undvikas.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionSo61 (m) yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande en allmän, obligatorisk sjukvårdsförsäkringatt med anledning av motion 1990/91:So61 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Allmänna förutsättningar för en försöksverksamhet medprimärkommunal primärvård (mom. 4), Per Stenmarck och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "(m) yrkande 2. "bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion So61 (m) att deorganisatoriska förändringar som på olika sätt prövas intefår utformas så att de hindrar ett genomförande av t.ex. enallmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring. Försöksperioden och denutvärderingstid som behövs får inte förhindra andra, mernödvändiga förändringar och reformer. I det läge som den svenskahälso- och sjukvården nu befinner sig i kan ytterligareförseningar av de reformer som är nödvändiga inte accepteras.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionSo61(m) yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under mom. 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande allmänna förutsättningar för enförsöksverksamhet med primärkommunal primärvårdatt med anledning av motion 1990/91:So61 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Omfattningen av försöksverksamheten m.m. (mom.5)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Som framgått" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks." bort ha följande lydelse:Utskottet är positivt till en försöksverksamhet därprimärvården sköts av kommunerna men utskottet vill i likhet medmotion So62 (v) begränsa försöken till fem kommuner avvarierande storleksgrad och där försöken får olika inriktningar.Det kan därvid vara lämpligt att ett försök inriktas mot ökatbrukarinflytande och att ett annat försök inrymmer störredelegationsmöjligheter till personalen. De övriga bör enligtutskottet utformas så att olika samverkansformer prövas.Utskottet delar även uppfattningen att inga ytterligare försökskall göras förrän de nu pågående frikommunförsöken inomprimärsjukvården och de fem projekt som kan startas harslutförts. Enligt utskottet är det angeläget att utvärderingarnasammanvägs innan några ytterligare beslut fattas.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionSo62 (v) yrkandena 1 och 2 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under mom. 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande omfattningen av försöksverksamheten m.m.att med anledning av motion 1990/91:So62 yrkandena 1och 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. Husläkare/familjeläkare (mom. 11)(), Per Stenmarck (m), () och IngvarEriksson (m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Utskottet erinrar" och slutar med "motsvarande del. "bort ha följande lydelse:Utskottet delar inställningen att det är angeläget att allamänniskor har en särskild läkare med vilken de kan ha varaktigakontakter. Inte minst vid behandlingen av kroniska sjukdomar ochpsykosomatiska problem är detta viktigt. Enligt utskottet är detangeläget att ett utvecklingsarbete kommer till stånd sominriktas mot att skapa en förbättrad kontinuitet i kontaktermellan vårdgivare och den enskilda patienten.