bet · GF01NU14 · 1991-12-10 00:00:00 — Med hänvisning till skiljaktigheterna i synen påinriktningen av översynsarbetet borde motionerna i övrigt inte föranleda någonåtgärd enligt reservanterna.ArbetsförmedlingsmonopoletDen gällande lagen med vissa bestämmelser om arbetsförmedling antogs1935. Lagen grundar sig på en som i princip förbjuder privatarbetsförmedling som drivs i förvärvssyfte. Så länge som är bundet avdenna konvention kan inte privat vinstsyftande arbetsförmedling tillåtas utom ivissa undantagfall. En medlemsstat som ratificerat konventionen är bunden förtioårsperioder. Efter varje sådan period kan staten säga uppkonventionen. Om så ej sker uppstår bundenhet för en ny tioårsperiod. Enuppsägning träder i kraft efter det att den registrerats hos ILO.En fråga med anknytning till arbetsförmedlingslagen är i vad mån s.k.uthyrning av arbetskraft, t.ex. genom skrivbyråer, skall anses somarbetsförmedling och därmed vara straffbar i den mån verksamheten sker iförvärvssyfte. I rättspraxis hari flera fall sådan verksamhet ansetts som olaga arbetsförmedling och lett tillstraffrättslig påföljd.Riksdagen antog (prop. 1990/91:124, AU20, rskr. 304) en ny lag (SFS1991:746) om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft. Lageninnebär att uthyrning av arbetskraft bryts ut ur arbetsförmedlingsbegreppet ochlegaliseras. Vissa regler uppställs dock för den som hyr ut eller hyr inarbetskraft. Det principiella förbudet mot privat arbetsförmedling iförvärvssyfte bibehålls, men undantag görs i lagen för viss artistverksamhetoch för s.k. head-hunting avseende personer som skall ha företagsledandeställning, vilket kan tillåtas efter beslut av AMS. Därutöver utvidgasmöjligheterna att bedriva sådan icke förvärvssyftande arbetsförmedling somparterna inom ett avtalsområde är överens om. Den nya lagen skall träda i kraftden 1 januari 1992.ArbetslöshetsförsäkringenDen svenska arbetslöshetsförsäkringen är frivillig. Försäkringen handhas avde erkända arbetslöshetskassorna, som står under tillsyn av AMS. Det storaflertalet medlemmar är kollektivt anslutna till kassan genom närståendeintresseorganisationer (fackförbund eller företagarorganisationer).Ungefär 80 % av de förvärvsverksamma omfattas av försäkringen.Förslag om en obligatorisk försäkring har lagts fram under1900-talet, senast av . Förslagen harinte genomförts. har det gjorts framställningar i ämnet genommotioner i från de borgerliga partierna.Propositionen och motionernaAllmän inriktningEnligt proposition 51 skall den nya småföretagspolitiken ha som huvudsakligtinnehåll bl.a. att lagar och andra regler på olika områden förenklas och ommöjligt tas bort. Som exempel nämns (avsnitt 3.5) att småföretagaren och deanställda ofta på ett enkelt och informellt sätt kan lösa olika problem, vilketenligt propositionen bör beaktas vid utformningen av den arbetsrättsligalagstiftningen.I avsnitt 9 redovisar regeringen mer konkret sin bedömning att det finnsanledning att se över vissa frågor inom den arbetsrättsliga lagstiftningen. Detframhålls att vissa delar av arbetsrätten är av särskild vikt för småföretagen.I utredningsarbetet avseende den arbetsrättsliga lagstiftningen skall gesdirektiv om att vissa frågor skall behandlas med förtur och avslutas hösten1992. Det gäller vidgad möjlighet till provanställning, förbud mot blockadav företag utan anställda och avskaffande av den fackliga vetorätten videntreprenader. I det kommande utredningsarbetet skall enligt propositionen ävenfrågor om turordning vid uppsägning och arbetsrättsliga skadestånd ingå.Regeringen tar i detta avsnitt även upp arbetsförmedlingsmonopolet ocharbetslöshetsförsäkringen.Socialdemokraterna motsätter sig enligt sin kommittémotion N9 av . den aviserade regeringspolitiken som de menar innebär att de fackligaorganisationerna skall försvagas och arbetsgivarnas ställning stärkas.Förslagen medför enligt motionärerna minskat anställningsskydd och minskademöjligheter till inflytande på arbetsplatsen. Det är dessutom fel att införasärskilda regler för småföretagen. De anställda där har ett särskilt behov avskyddsregler, anser motionärerna. Regeringens förslag kan i själva verket blinegativa för utvecklingen i småföretagen, som får svårare att rekryterapersonal om en anställning där innebär sämre anställningsskydd ochmedinflytande. Socialdemokraternas uppfattning är att de förutnämnda direktivenför den arbetsrättsliga översynen som beslutade om bör gälla även fortsättningsvis, och de begär etttillkännagivande om detta.Utskottet övergår härefter till de enskilda förslagen med anslutandemotionsyrkanden.Vidgad möjlighet till provanställningEnligt 6 § anställningsskyddslagen får avtal träffas om tidsbegränsadprovanställning, om prövotiden är högst . Ett syfte med regeln äratt underlätta för arbetssökande att få anställning. Den gör det också möjligtför båda parterna i ett anställningsförhållande att avgöra om arbetstagaren ärlämplig för arbetet. Reglerna är dispositiva. Kollektivavtalen påarbetsmarknaden innebär ofta ett mer begränsat utrymme för provanställning änvad lagen anger.En förutsättning för att en provanställning verkligen skall kunna fylla enfunktion är att den kan pågå att arbetstagaren verkligen fårmöjlighet att visa sin duglighet, sägs det i propositionen. Den arbetsrättsligautredningen skall med förtur utreda lagändringar som på olika sätt vidgarmöjligheten till provanställningar.Socialdemokraterna anför i den förutnämnda motionen N9 att regeringensresonemang kring provanställningsreglerna tyder på att dispositiviteten ilagstiftningen ifrågasätts. Reglerna om tidsbegränsad anställning bör alltjämtvara dispositiva, anser motionärerna, varför de inte finner något skäl attändra provanställningsreglerna.Ny Demokrati uttrycker i sin motion N16 av och sympati med propositionens anda, men har förslag som man anser skullegöra det möjligt att nå de uppsatta målen snabbare. Partiet anser att riksdagenomedelbart skall förlänga tiden för provanställning , till nyttaför både företag och arbetssökande, inte minst ungdomar. I andra hand börriksdagen begära förslag hos regeringen till lagändring av motsvarandeinnehåll.Vänsterpartiet motsätter sig enligt kommittémotion N14 av . vidgade möjligheter till provanställning. Den som är provanställd ärnästan helt rättslös och kan bli offer för godtycke, sägs det. Partietsinställning är att svaga grupper på arbetsmarknaden bör hjälpas med andrametoder.Vetorätt mot entreprenaderI 38--40 §§ medbestämmandelagen (MBL) finns regler om facklig vetorätt.Bestämmelserna innebär att en arbetstagarorganisation har möjlighet att hindraarbetsgivaren att anlita entreprenör om åtgärden kan antas medföraåsidosättande av lag eller av kollektivavtal för arbetet eller på annat sättstrida mot vad som är allmänt godtaget inom parternas avtalsområde.I propositionen påpekas att prövningen av om entreprenören kan antas brytamot lag eller avtal enligt praxis enbart får avse sådana brott som kan påverkaentreprenörens egna anställda, t.ex. brott mot MBL, kollektivavtal och reglernaom arbetsgivaravgifter. Nuvarande regler och den tillämpning som dessa germöjlighet till är enligt regeringens uppfattning inte rimliga. Entreprenörenseventuella överträdelser mot den egna personalen skall bevakas av dess egnafackliga organisationer och eventuella brott mot skatteregler m.m. genomnormalt rättsligt förfarande. Regeringen anser att lagstiftningens tillämpningfått orimliga konsekvenser för många mindre företag och även kommit att utgöraen begränsning av etableringsfriheten. Enligt propositionen kommer denarbetsrättsliga utredningen att få i uppdrag att utreda förutsättningarna förett avskaffande av vetorättsreglerna.Socialdemokraterna påpekar i sin motion N9 av m.fl. attvetoreglerna spelar en viktig roll när det gäller att skydda inte minst demindre företagen från konkurrens med oseriös verksamhet.Även , som motsätter sig förslaget, framhåller reglernas syfteatt förhindra oseriös entreprenadverksamhet. Partiet anser det enligt sinmotion N14 vara orimligt att avskaffa vetorätten utan att det kan visas att denmissbrukats och påpekar att en facklig organisation som utövar veto utan sakliggrund kan ådömas skadestånd.TurordningsreglernaEnligt 22 § lagen om anställningsskydd (LAS) skall arbetsgivaren iaktta vissaturordningsregler vid uppsägning på grund av arbetsbrist. Huvudregeln är attlängre anställningstid ger företräde, "sist-in-först-ut"-principen. Omarbetstagaren endast efter omplacering kan beredas fortsatt arbete gäller somvillkor för företrädesrätten att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationerför det fortsatta arbetet. Avsteg kan göras från reglerna genom kollektivavtalsom har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation.Turordningsreglerna kan vålla problem, särskilt i små och medelstora företag,sägs det i propositionen. Vid driftsinskränkningar är det angeläget för bådeföretaget och de anställda att den arbetsstyrka som blir kvar får ensammansättning som gör fortsatt effektiv verksamhet möjlig. Regeringen anseratt en kartläggning bör ske av praxis vid avsteg från turordningsreglerna inomramen för den arbetsrättsliga utredningen. Därefter kan utredningen lägga framförslag om eventuellt erforderliga förändringar. Det allmänna syftet skallenligt propositionen vara att främja väl fungerande företag som kan geanställningstrygghet.Vänsterpartiet anser enligt motion N14 att det vore djupt olyckligt att låtaarbetsbristuppsägningar styras av arbetsgivarens urval i fråga om vilkenarbetskraft han bedömer som viktigast att behålla. Sådana regler skulle ocksåinnebära att de anställda blev mer tveksamma att framföra berättigad kritikt.ex. mot brister i miljöskyddsarbetet.Arbetsrättsliga skadeståndDet är svårt att överblicka och efterleva ett så omfattande regelsystem somdet arbetsrättsliga, anförs det i propositionen. Inte minst gäller det de småföretagen som inte kan ha tillgång till egen arbetsrättslig expertis.Skadestånd till fackliga organisationer vid vissa bagatellartade brott motvissa varsel- och underrättelseskyldigheter, som i realiteten saknar betydelseför en enskild person, kan enligt propositionen sättas i fråga. Skadeståndenför mindre företag kan vara mycket stora i förhållande till omsättningen, sägsdet vidare. Reglerna kommer enligt propositionen att bli föremål för översyn.När det gäller den s.k. tvåhundrakronorsregeln vid olovlig stridsåtgärd angesatt regeringen återkommer med förslag i särskild ordning. En väsentlig höjningav skadeståndet aviseras.Vänsterpartiet anser att regeringen inte berör den relevanta frågan omskadestånd för bagatellartade brott verkligen utdöms och inte heller om det isjälva verket är så att skadestånden för de stora företagen är så små att deinte får någon preventiv verkan. Partiet begär ett tillkännagivande om detta iden förutnämnda motionen N14.ArbetsförmedlingEnligt propositionen förbereds ett förslag som syftar till att avskaffa dets.k. arbetsförmedlingsmonopolet senast fr.o.m. . Inom kortkommer initiativ att tas till att säger upp den förut berördaILO-konventionen. Privata eller fristående arbetsförmedlingar som komplementtill den offentliga arbetsförmedlingen innebär fördelar i form av ökadflexibilitet och anpassningsförmåga, vilket är en förutsättning för en välfungerande arbetsmarknad, sägs det i propositionen. En utredning skall få iuppdrag att lämna förslag till en avreglering och också att behandla frågan omuthyrning av arbetskraft.I socialdemokraternas motion N9 framhålls den offentliga arbetsförmedlingensviktiga roll för möjligheten att driva en framgångsrik arbetsmarknadspolitik.Partiet motsätter sig en uppsägning av konventionen. Synnerligen starka skälkrävs för uppsägning varför det är bättre att verka för en förändring avkonventionen om man har synpunkter på innehållet, anför motionärerna. Partietär också emot ytterligare vinstsyftande arbetsförmedlingar. Ett avskaffande avnuvarande system skulle få långtgående konsekvenser i skilda hänseenden, sägsdet, varför motionärerna förutsätter att regeringen låter en parlamentariskutredning analysera situationen. Deras uppfattning är också att regeringen böravvakta hur den nya arbetsförmedlingslagen fungerar innan man övervägeravgörande förändringar i lagstiftningen.Ett avskaffande av arbetsförmedlingsmonopolet innebär risk för att denoffentliga förmedlingen inskränks till att betjäna svårplacerad arbetskraft,anför i motion N14. I alla händelser saknas underlag förslutsatsen att effekterna ur samhällets och den enskildes synpunkt skulle varaövervägande positiva, menar motionärerna.Utskottets övervägandenUtskottet har som förut nämnts i betänkandet 1991/92:AU1Medbestämmande och anställningsskydd m.m. uttryckt sin stora tillfredsställelsemed att en översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen skall komma tillstånd. När nu regeringen i proposition 51 aviserar att lagar och andra reglerskall förenklas överensstämmer detta med utskottets grundläggande syn på fråganom behovet av en reformering av det arbetsrättsliga systemet. Det är vidareytterst angeläget att snabbt se över vissa frågor där dagens regler i onödankan få negativa effekter på arbetsmarknaden. De områden som pekas ut som sådanasom bör behandlas med förtur, alltså vidgade möjligheter till provanställning,blockader mot företag utan anställda och den fackliga vetorätten, utmärks avatt de är av vital betydelse för många mindre företag. På något ärdet också angeläget -- inte minst med hänsyn till småföretagen -- att se överoch eventuellt komma med förslag till förändringar på de övriga områdena, dvs.turordningen vid uppsägning, skadestånden, arbetsförmedlingen ocharbetslöshetsförsäkringen. Utskottet ställer sig alltså positivt tillregeringens propåer i avsnitt 9.1--9.7.I socialdemokraternas krav att till denarbetsrättsliga översynen skall gälla också fortsättningsvis ligger att partiethar en annan syn än regeringen på behovet av förändringar i lagstiftningenbl.a. i de hänseenden som redovisas.Arbetsmarknadsutskottet har i det nyssnämnda betänkandet utgått från att detfortsatta arbetet med den arbetsrättsliga översynen ges en inriktning i linjemed synpunkter, uppslag och konkreta förslag som framförts i parti- ochkommittémotioner av moderata samlingspartiet, liberalerna ochcentern. Den översyn av arbetsrätten som redovisas i proposition 51 avser justsådana frågor som tagits upp i dessa motioner. har iväsentliga hänseenden andra utgångspunkter och annan inriktning. Det är enligtutskottets mening därför närmast en självklarhet att dessa direktiv måsterevideras på flera viktiga punkter. Motion N9 avstyrks således i denna del.Utskottet övergår nu till de enskilda frågor som aktualiserats imotionsyrkanden.Vad först gäller Ny Demokratis krav i motion N16 att skall beslutaom tolv månaders provanställning anser utskottet att frågan om vidgademöjligheter till sådan anställning bör beredas på det sätt som regeringenföreslagit. Om den lämpligaste lösningen ligger i att utvidga lagens tidsgränseller i någon annan förändring, liksom konsekvenserna av olika lösningar, börutredas på sedvanligt sätt. Utskottet avstyrker således motionens begäranenligt yrkande 4 om att skall ändra lagen. I det anfördaligger även ett avstyrkande av motionens andrahandskrav enligt yrkande 5.Utskottet kan inte instämma med i dess allmänt negativa syn påprovanställningar enligt motion N14. Partiet bortser från att möjligheten tillprovanställning kan vara till gagn för de arbetssökande, inte minst förpersoner som har svårt att få en fast fot på arbetsmarknaden.Inte heller kan utskottet ansluta sig till avvisande avpropositionens propåer om vetorättsreglerna i medbestämmandelagen. Reglernabygger enligt utskottets mening på en principiellt felaktig tankegång om vemsom skall bevaka entreprenörens eventuella lag- och avtalsbrott. Om reglerna ipraktiken faktiskt kommit att försvåra för många mindre företag talar detta äntydligare för att man med förtur utreder förutsättningarna för ett avskaffandeav vetorättsreglerna.I fråga om turordningsreglerna ser utskottet det som angeläget att enkartläggning sker såsom aviserats i propositionen. Det är för tidigt att nu hanågon bestämd uppfattning om och i så fall hur reglerna bör förändras. Någottillkännagivande av det slag som begär kan därför inte ansespåkallat.Vad slutligen gäller de arbetsrättsliga skadestånden anser utskottet --liksom för övrigt också -- att en översyn är önskvärd.Vänsterpartiet har dock andra utgångspunkter för sin uppfattning om behovet aven översyn, varför utskottet inte heller i denna del är berett att göra någotuttalande med anledning av partiets motion.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet begäranom tillkännagivanden enligt motion N14 yrkandena 1--4. Utskottet vill samtidigterinra om att det självfallet är en regering obetaget att ta deutredningsinitiativ som den anser behövliga. Det är en annan sak att det isista hand kan bli en uppgift för att ta ställning tillutredningsresultatet.Utskottet övergår nu till avsnittet om arbetsförmedlingsmonopoletsavskaffande och därtill anknytande frågor.Tanken på att tillåta privata eller andra fristående arbetsförmedlingar somkomplement till den offentliga förmedlingen har enligt utskottets uppfattninggoda skäl för sig. Det väsentliga är att öka flexibiliteten och att åstadkommalösningar som tillgodoser de krav som ställs -- och kommer att ställas iökad utsträckning -- på specifik kunskap om olika delar avarbetsmarknaden och på särskild service till arbetsgivare och arbetssökande.Utskottet uppskattar alltså de avregleringsinitiativ som redovisas ipropositionen och som förutsätter en uppsägning av . Isammanhanget måste det dock understrykas att ett ökat utrymme för friståendeförmedlingar inte innebär en nedvärdering av den offentliga förmedlingens rollpå arbetsmarknaden.Av det anförda följer att utskottet inte kan ställa sig bakom detsocialdemokratiska kravet om tillkännagivanden att ytterligare vinstsyftandeförmedlingar inte skall tillåtas och att inte skall sägas upp.Motion N9 yrkandena 3 och 4 avstyrks således.Utskottet kan inte heller ansluta sig till den negativa syn på en avregleringsom ger uttryck för. Även motion N14 avstyrks således i dennadel.Negativ föreningsrättMed anledning av regeringens bedömning i avsnitt 4 i fråga om den s.k.negativa föreningsrätten begär socialdemokraterna i den förutnämnda motionen N9yrkande 1 av m.fl. ett tillkännagivande om att något förstärktgrundlagsskydd inte bör genomföras i detta hänseende.I motionen förs ett tämligen ingående resonemang mot ett grundlagsskydd förden negativa föreningsrätten. Motionärerna utgår från att vad regeringenåsyftar är ett sanktionerat civilrättsligt skydd som blir grundlagsfäst, enligtdem förmodligen i avsikt att ge arbetsgivare bättre skydd mot fackligaorganisationer. Resonemanget går i korthet ut på att en sådan ordning skulleinnebära att den negativa föreningsrätten får ett starkare skydd i grundlag änvad den positiva föreningsrätten har i vanlig lag.Ärenden som rör grundlagarna hör till konstitutionsutskottetsberedningsområde. vill ändå med anledning av motionenframhålla att regeringen i den nu behandlade propositionen inte redovisar någonslutlig ståndpunkt om en grundlagsändring utan enbart sin avsikt att låtautreda frågan genom en parlamentarisk kommitté. Redan av hänsyn härtill saknasenligt utskottets uppfattning skäl för att göra något uttalande avdet slag som begärs i motionen, vilken således avstyrks i motsvarande del.Stockholm den 4 december 1991På arbetsmarknadsutskottets vägnarMona SahlinI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (nyd), (), (), JohnnyAhlqvist (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Allmän inriktningMona , , , , ,och (alla s) anser att den del av utskottetsyttrande under Utskottets överväganden som börjar med "Utskottet har" ochslutar med "denna del" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de direktiv för översyn av den arbetsrättsligalagstiftningen som den socialdemokratiska regeringen beslutade om i augusti1991 bör ligga fast.Målsättningen skall vara ett fortsatt demokratiskt arbetsliv med ett verkligtinflytande för löntagarna och deras fackliga organisationer. Den övergripandeambitionen bör, såsom anges i direktiven, vara att finna regler som stimulerartill att kollektivavtal träffas om ett konkret och decentraliserat inflytandeför löntagarna. I fråga om anställningsskyddet bör enligt utskottets meningutredningsarbetet ta sikte på åtgärder för att befästa grundläggande principerom trygghet i anställningen.De förslag som aviseras i proposition 51 ligger i linje med den nyaregeringens politik som innebär ett minskat anställningsskydd och minskademöjligheter till inflytande på arbetsplatsen. De fackliga organisationernaskall försvagas och arbetsgivarnas ställning stärkas. Utskottet motsätter sigbestämt en sådan politik.Regeringen väljer fel väg när man i stället för att öka förutsättningarna församarbete mellan parterna rubbar balansen genom att försvaga löntagarnasställning. Dessutom kan förslagen motverka sitt angivna syfte att underlättautvecklingen i småföretagen. Risken finns nämligen att de mindre företagen fårsvårigheter att rekrytera personal om en anställning där innebär sämreanställningsskydd och sämre medinflytande. Om vetoreglerna slopas försämrasmöjligheterna att förhindra konkurrens med oseriös verksamhet. Till dettakommer att det enligt utskottets mening är principiellt felaktigt med särskildaregler för småföretag.Regeringens propå när det gäller provanställningar tyder dessutom på att manär beredd att inskränka dispositiviteten i lagstiftningen. Detta strider mot enav grundtankarna inom arbetsrätten, nämligen att parterna genom kollektivavtalskall kunna reglera branschspecifika problem.Med hänvisning till det anförda tillstyrker arbetsmarknadsutskottet motion N9yrkande 2.2. ProvanställningLaila (nyd) anser att den del av utskottets yttrande underUtskottets överväganden som börjar med "Vad först" och slutar med "yrkande 5"bort ha följande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattning att det är nyföretagandet som måstebli ekonomins spjutspets mot framtiden och att det är i småföretagen som de nyamöjligheterna och de nya jobben finns. Som framhålls i Ny Demokratis motion N16måste åtgärderna mot den svenska krisen vara omfattande och snabba. Debegränsade möjligheter som finns att utnyttja provanställning verkarhämmande på företagens vilja att nyanställa. En förlängd provanställningstidskulle vara till nytta både för företag och arbetssökande, inte minst ungdomar.Utskottet anser därför liksom motionärerna att omgående bör beslutaom att prövotiden förlängs . Motion N16 tillstyrks således imotsvarande del.3. Arbetsförmedlingsmonopolets avskaffande m.m.Mona , , , , ,och (alla s) anser att den del av utskottetsyttrande under Utskottets överväganden som börjar med "Tanken på" och slutarmed "avstyrks således" bort ha följande lydelse:Utskottet tar bestämt avstånd från regeringens propåer om att säga uppILO-konventionen för att sedan kunna tillåta ytterligare vinstsyftandearbetsförmedlingar. Enligt utskottets uppfattning krävs synnerligen starka skälför att skall säga upp en konvention av detta slag. Om man harsynpunkter på konventionens innehåll är det, såsom påpekas i densocialdemokratiska motionen N9, bättre att verka för att en förändring sker.Regeringens inställning tyder på att man bortser från den utomordentligtviktiga roll som den offentliga arbetsförmedlingen spelar för att skallkunna driva en framgångsrik arbetsmarknadspolitik. Ingenting talar för attarbetsmarknaden skulle fungera bättre om fältet släpptes fritt för privatavinstsyftande förmedlingar. Det krävs djupgående analyser av vilka konsekvenserett avskaffande av det nuvarande systemet skulle få för arbetsmarknadensfunktionssätt.