bet · GE01JuU27 · 1991-04-16 00:00:00 — Anslag till rättshjälp m.m. 1990/91JuU27ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1990/91:100, bilaga 4 (),har regeringen föreslagit att för /92till Rättshjälpskostnader anvisa ett förslagsanslag på . (punkt , s. 82--84),till anvisa ett förslagsanslag på10 . (punkt , s. 84 och 85),till Allmänna advokatbyråer: Uppdragsverksamhet anvisa ettförslagsanslag på . (punkt , s. 86 och 87),till Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag anvisa ettförslagsanslag på . (punkt F 4, s. 87 och 88),till Vissa domstolskostnader m.m. anvisa ett förslagsanslag på228830000 kr. (punkt F 5, s. 88),till Diverse kostnader för rättsväsendet anvisa ettförslagsanslag på . (punkt F 6, s. 89). 1990/91:Ju409 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn aversättningsnormerna för nämndemän.1990/91:Ju709 av m.fl. (m) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till sådan ändring irättshjälpslagen att inskränkningen vad avser bodelning mellanmakar avskaffas.1990/91:Ju710 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna attsocialstyrelsen bör få i uppdrag att initiera lämplig åtgärd föratt lösa det i motionen anförda problemet i samband medbodelning.1990/91:Ju711 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vidgade möjligheter för småföretagare atterhålla rättshjälp.1990/91:Ju717 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av lagändringar vad gälleradvokatverksamhet.1990/91:Ju720 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning meduppgift att göra en grundlig översyn av rättshjälpslagen ienlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Ju721 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till förbättring avrättshjälpen i ärenden hos förvaltningsmyndigheter ochförvaltningsdomstolar.1990/91:Ju821 av m.fl. (c) vari yrkas55. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lika ersättning till nämndemän.1990/91:Ju825 av m.fl. (m) vari yrkas4. att beslutar att öka möjligheterna förbrottsoffer att erhålla rättshjälp i enlighet med vad i motionenanförts.1990/91:Ju830 av och () variyrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändring av rättshjälpslagen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Jo792.1990/91:Ju832 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hjälp till svenska kvinnor som våldtagitsutomlands.1990/91:Ju838 av () vari yrkas att hosregeringen begär en utredning om de s.k. rättshaveristernassituation i syfte att klarlägga problemets art och omfattningsamt föreslå åtgärder.1990/91:Ju842 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attdet behövs någon form av rättshjälp för att enskilda personeroch organisationer bättre skall kunna stoppa miljöförstöring somdrabbar marken, luften och vattnet omkring dem.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Jo816. RättshjälpMedelsanvisningenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 645 000 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Rättshjälp vid bodelningMöjligheterna att erhålla allmän rättshjälp vid bodelning ärbegränsade. Enligt 8 § första stycket 7 rättshjälpslagen(1972:429) (RHL) i dess lydelse fr.o.m. fordrasdet, för att rättshjälp skall beviljas vid bodelning, attsärskilda skäl föreligger med hänsyn till boets beskaffenhet ochmakarnas eller sambornas personliga förhållanden. I ärende ombodelning, som inte avser , får, enligt 20 § andrastycket RHL, biträde inte förordnas.I motion Ju709 yrkas att begränsningen i RHL för makar atterhålla rättshjälp vid bodelning skall avskaffas. Motion Ju710innehåller önskemål om att den som är i behov av pengar för attfå till stånd en bodelning skall, i stället för att erhållarättshjälp, kunna få låna av allmänna medel;återbetalningsskyldighet skall inträda när bodelning skett ochpenningmedel därigenom lösgjorts.Utskottet behandlade liknande motionsönskemål (1989/90:JuU26 s. 3 f). Utskottet konstaterade då att det -- medanledning av vad utskottet uttalat i betänkandet 1988/89:JuU19-- inom pågick en översyn av möjligheterna atterhålla allmän rättshjälp vid bodelning. Resultatet av översynenborde enligt utskottet avvaktas innan det kunde bli aktuellt förriksdagen att ta ställning i saken.I budgetpropositionen tar justitieministern upp några frågorinom rättshjälpsområdet (s. 10). Hon anför bl.a. följande.De materiella förändringarna i rättshjälpssystemet somgenomfördes syftade till att koncentrera de resurser somfinns tillgängliga för allmän rättshjälp till de områden därstörst behov av sådan rättshjälp har ansetts föreligga. På enpunkt -- möjligheten till rättshjälp i samband med bodelningefter äktenskapsskillnad -- uppmärksammades efterlagändringarna en viss ojämnhet i rättshjälpsnämndernas praxissom kunde leda till mindre tillfredsställande resultat i vissafall. På initiativ av diskuterades dessafrågor vid en hearing under medverkan av bl.a.advokater och rättshjälpsmyndigheterna. Sedan frågornagenomlysts vid hearingen synes praxis ha stabiliserats. Någonanledning att aktualisera en lagändring på denna punkt synesdärför åtminstone inte föreligga.-- -- --Rättshjälpskostnaderna har fortlöpande stigit och överstigernu . Det är självfallet angeläget återkommande analyserar kostnadsutvecklingen och prövar ivilken utsträckning kostnaderna kan nedbringas. Jag kommerdärför att ta initiativ till en sådan granskning genomriksrevisionsverkets försorg.Enligt uppgift från har antaletbeviljade rättshjälpsansökningar avseende bodelning efteräktenskapsskillnad ökat efter hearingen . Utskottethar med tillfredsställelse också inhämtat att departementetfortlöpande bevakar utvecklingen av praxis på området.Mot bakgrund av det sagda och med hänsyn till den strävan attnedbringa kostnaderna för rättshjälpen som utskottet finnernödvändig kan utskottet inte tillstyrka bifall till motionerna.Rättshjälp till småföretagareEn näringsidkares möjlighet att erhålla allmän rättshjälp iangelägenhet som har uppkommit i hans näringsverksamhet ärenligt 8 § första stycket 3 RHL begränsad. Rättshjälp får intebeviljas om det inte finns skäl med hänsyn till verksamhetensart och begränsade omfattning, näringsidkarens ekonomiska ochpersonliga förhållanden och omständigheterna i övrigt.I motion Ju711 framförs önskemål om förbättrade möjligheterför småföretagare att erhålla allmän rättshjälp.Utskottet har återkommande behandlat denna fråga (se1989/90:JuU26 s. 4 och där angivna betänkanden). Utskottet hardå ställt sig bakom justitieministerns uttalanden (prop.1987/88:73 samt JuU21) att hon, med hänsyn till att begränsaderesurser står till buds, inte var beredd att föreslå någonändring beträffande möjligheterna för näringsidkare att erhållarättshjälp samt att dessa även i fortsättningen skall kunnabeviljas rättshjälp om deras ekonomiska situation är sådan attde kan jämställas med löntagare i vanliga inkomstlägen.Utskottet saknar anledning att nu frångå sin tidigareståndpunkt och avstyrker bifall till motionen.Rättshjälp i förvaltningsärendenMotion Ju721 innehåller en begäran om förbättrade möjlighetertill rättshjälp i ärenden hos förvaltningsmyndigheter ochförvaltningsdomstolar.Ett liknande motionsyrkande behandlade utskottet (1989/90:JuU26 s. 9 f). Utskottet hänvisade tilldomstolsutredningen som enligt sina direktiv (dir. 1989:56)bl.a. har att se över förvaltningsdomstolarnasutredningsskyldighet i olika måltyper, tvåpartsprocessen ochdomstolens formella processledning vari ingår reglerna omersättning för rättegångskostnader i förvaltningsprocessen. Iavvaktan på resultatet av domstolsutredningens arbete villeutskottet inte ta ställning till frågan om en utvidgadrättshjälp i rättsliga angelägenheter som skall prövas avförvaltningsdomstolar och förvaltningsmyndigheter. Utskottetavstyrkte bifall till motionen. följde utskottet.Anledning saknas för utskottet att nu göra någon annanbedömning.Rättshjälp åt brottsofferI motion Ju825 begärs att allmän rättshjälp skall kunnabeviljas i större omfattning till personer som utsatts förallvarligare brott, t.ex. våldsbrott och bostadsinbrott. Även iandra fall när offret allvarligt skadats psykiskt, fysiskt ellerekonomiskt bör enligt motionärerna rättshjälp kunna beviljas.Frågor om olika former av stöd till brottsoffer haråterkommande behandlats av utskottet. togutskottet ställning till ett förslag från regeringen (prop.1989/90:158, 1990/91:JuU4, rskr. 16) om vidgade möjligheter förbrottsoffer att få målsägandebiträde. Enligt de nya reglerna somträdde i kraft (SFS 1990:999) har målsägandeni princip alltid rätt till målsägandebiträde i mål omsexualbrott. Vid övriga brott där målsägandebiträde kan komma ifråga, bl.a. misshandel och olaga hot, har reglerna blivit mergenerösa. Ytterligare utvidgning av möjligheterna tillmålsägandebiträde kan förutses (se 1990/91:JuU21).Utöver rätten till målsägandebiträde finns andra möjligheterför brottsoffer att erhålla juridisk och annan hjälp. Åklagarenär i allmänhet skyldig att förbereda och utföra målsägandenstalan om skadestånd på grund av brott som hör under allmäntåtal. En målsägande kan erhålla allmän rättshjälp för att väckaskadeståndstalan med anledning av brott som denne utsatts för.Frågan om information till brottsoffer om deras rättigheter iolika avseenden har utskottet behandlat i betänkandet1990/91:JuU23 vartill här hänvisas.Som framgår av det anförda är det väl sörjt för attbrottsoffer skall kunna erhålla hjälp och rättsligt bistånd iolika hänseenden. Att införa ytterligare möjligheter tillrättshjälp i enlighet med motionärernas önskemål är inteerforderligt. Utskottet avstyrker bifall till motionen i nubehandlad del.Rättshjälp i miljömålI motion Ju830 framför motionärerna önskemål om en förändringi RHL som medför ökade möjligheter att få en sakkunnigutredningom tekniska och medicinska frågor i skadeståndstvister på grundav miljöbrott. Motion Ju842 innehåller en begäran om att någonform av rättshjälp skall införas för att enskilda personer ochorganisationer bättre skall kunna stoppa miljöförstöring somdrabbar marken, luften och vattnet omkring dem.Allmän rättshjälp får enligt 6 § RHL beviljas fysisk person irättslig angelägenhet om han behöver sådant bistånd vare sig detgäller ett ärende som behandlas av domstol eller avförvaltningsmyndighet eller fråga är om rådgivning eller biträdei övrigt.Allmän rättshjälp får enligt 8 § första stycket 9 RHL intebeviljas ägaren eller tidigare ägare av en fastighet eller enbyggnad i angelägenhet som avser fastigheten eller byggnaden, omhan har eller borde ha haft rättsskyddsförsäkring eller någotannat liknande rättsskydd som omfattar angelägenheten; dennabegränsning benämns ofta fastighetsundantaget. Den 1 juli1989 (prop. 1988/89:117, JuU19, rskr. 259) infördes i 8 § andrastycket RHL en möjlighet till allmän rättshjälp i angelägenhetersom faller under fastighetsundantaget. Rättshjälp får enligt denbestämmelsen beviljas när den rättssökandes egna kostnader iangelägenheten har uppgått till minst det basbeloppsom gällde året innan rättshjälp begärdes. En sådan ändringborde enligt propositionen (s. 22) i princip ta sikte på allaangelägenheter som omfattas av fastighetsundantaget, dvs. ävenmål med miljörättslig anknytning, t.ex. enligt miljöskadelageneller miljöskyddslagen, och s.k. mögelhusmål.Med hänsyn till redan existerande möjligheter att erhållarättshjälp samt till de begränsade resurser som finnstillgängliga saknas enligt utskottet förutsättningar att bifallamotion Ju830 i nu behandlad del.Önskemålet i motion Ju842 att allmän rättshjälp skall kunnabeviljas även organisationer kan utskottet inte tillstyrka.Detsamma gäller begäran om att utsträcka möjligheten till allmänrättshjälp att omfatta ett så opreciserat och vidlyftigt områdesom begärs i motionen.Översyn av rättshjälpslagenI motion Ju720 begärs en översyn av RHL med sikte på attfrämja principen om allas likhet inför lagen.Utskottet behandlade ett motionsönskemål med enbegäran om en översyn av RHL utifrån vilka behov ochbegränsningar som finns utanför försäkringssystemet(1989/90:JuU26 s. 2 f). I det betänkandet lämnas en redogörelseför en del av de översyner som skett och de ändringar somvidtagits i RHL sedan lagen trädde i kraft den 1 juli 1973.Utskottet fann då inte anledning att förorda någon utredning avde frågor som motionärerna berört.I budgetpropositionen anger justitieministern (s. 83) att honavser att föreslå regeringen att uppdra åt riksrevisionsverketatt utvärdera effekterna av den förut nämnda reformen avrättshjälpen . I uppdraget bör enligt justitieministerningå inte bara att analysera kostnadsutvecklingen utan också attgöra en utvärdering av hur reformens syfte -- att förbättra denenskildes möjligheter att få tillgång till juridisk hjälp irättsliga frågor -- har uppfyllts. Uppdraget bör vidare, anförjustitieministern, omfatta att analysera möjligheterna attnedbringa samhällets kostnader för rättshjälpen.Enligt vad utskottet inhämtat pågår inom justitiedepartementetarbetet med det av justitieministern aviserade uppdraget tillriksrevisionsverket. Att vid sidan av denna utvärdering föreslåen sådan översyn som motionärerna begär är enligt utskottetsmening inte aktuellt. Utskottet avstyrker bifall till motionen.RättshjälpsmyndighetenMedelsanvisningenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 10 453 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Allmänna advokatbyråer: UppdragsverksamhetMedelsanvisningenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 1 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Allmänna advokatbyråer: DriftbidragMedelsanvisningenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 5 580 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Vissa domstolskostnader m.m.MedelsanvisningenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 228 830 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Ersättning till nämndemänRegler om ersättning till nämndemän finns i förordningen(1982:814) om ersättning till nämndemän och vissa andrauppdragstagare inom domstolsväsendet m.m. Enligt förordningenutgår ersättning till nämndemän dels som arvode försammanträde med . per dag (2 § 1 p och 2 p), dels --under förutsättning av löneavdrag eller annan inkomstförlust pågrund av uppdraget -- som tilläggsbelopp för den del avinkomstförlusten som inte täcks av arvodet (2a § 1 st). Arvodetoch tilläggsbeloppet får tillsammans inte överstiga . (2a§ 4 st).I motion Ju821 förordas en ordning där alla nämndemän får likaersättning.Frågan om ersättning till nämndemän har utskottet behandlatupprepade gånger, (1989/90:JuU24 s. 7 och därangivna betänkanden). Utskottets uppfattning har återkommandevarit att en allsidig rekrytering av nämndemän bättre främjas aversättning för konstaterad inkomstförlust än av en lägregenerell ersättning, lika för alla, vilket med hänsyn till debegränsade ekonomiska förutsättningarna skulle varaalternativet.Utskottet gör inte nu någon annan bedömning och avstyrkerbifall till motionen i denna del.I motion Ju409 efterlyses en översyn av ersättningsnormernaför nämndemän. Motionärerna befarar att den ekonomiskaersättningen som utgår får till följd att ensnedrekrytering till nämndemannauppdraget sker.Principen för ersättning till nämndemän lades fast (seJuU 1984/85:25). Utskottet uttalade då (s. 10 f) att utskottetunder ansett det nödvändigt att få till stånd en merallsidig sammansättning av nämndemannakåren och i detta syfteframhållit att en höjning av arvodena måste ske. Här bakom lågbl.a. intresset att komma till rätta med det otillfredsställandeförhållandet att sådana yrkesarbetande -- bl.a. industriarbetare-- som får vidkännas fullt löneavdrag vid tjänstgöring i rättenär underrepresenterade i nämndemannakåren. Beträffande frågan omvilken metod för arvodering som är den lämpligaste ansågutskottet -- som ovan anförts -- det mer angeläget att utnyttjade begränsade ekonomiska resurserna för att kompensera dem somlider inkomstförlust på grund av nämndemannauppdraget än attgöra en generell höjning av arvodet.Vad utskottet uttalade äger alltjämt giltighet.Bestämmelserna om ersättning till nämndemän innebär emellertid,på grund av begränsningen beträffande arvodets storlek, alltjämten svårighet att få till stånd den allsidiga sammansättning avnämndemannakåren som utskottet efterlyst. Detta förhållande ärenligt utskottet otillfredsställande. En översyn aversättningsnormerna för nämndemän bör därför ske. Som enutgångspunkt för denna översyn bör ligga förslaget i proposition1990/91:117 Om en ny kommunallag att förtroendevalda skallfå rätt till skälig ersättning för den arbetsinkomst samt depensions- och semesterförmåner som de förlorar när de fullgörsina uppdrag (s. 64). Regeringen bör ta initiativ till att enutredning som den skisserade kommer till stånd.Vad utskottet nu med anledning av motion Ju409 anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Diverse kostnader för rättsväsendetMedelsanvisningenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 24 200 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Övriga frågorOffer för brott utomlandsI motion Ju832 begärs en utredning om hur stödet till kvinnorsom våldtagits utomlands skall stärkas.Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande (1990/91:JuU4). I det betänkandet redogjorde utskottet för vadutskottet tidigare uttalat (se 1989/90:JuU26) angåendemöjligheterna att enligt svensk processuell lagstiftning ersättaen svensk medborgare, som kallats att inställa sig till domstolutomlands för att vittna eller höras som målsägande i rättegång.Utskottet lämnade i betänkandet en närmare redogörelse för vilkaformer av ersättning som kan bli aktuella i dessa sammanhang. Iärendet gav som sin mening till känna att regeringensnarast bör tillsätta en utredning med uppdrag att utredasituationen för svenska medborgare som utsatts för grova brottutomlands så att de i görligaste mån kan tillförsäkras sammastöd som en målsägande vid svensk domstol (rskr. 16).Av budgetpropositionen framgår (s. 35) att reglerna i RHL om ivilka fall rättshjälp utgår samt vilka förmåner rättshjälpenavser i angelägenheter som behandlas utomlands varit föremål fören utfrågning (hearing) i regi. Avuppgifter som utskottet inhämtat framgår att frågan omrättsligt bistånd till offer för brott som begåtts utomlandsbereds inom . I detta sammanhang förtjänar attnämnas att det av proposition 1990/91:78 Om internationelltungdomsutbyte framgår att regeringen skall låta göra enöversyn när det gäller föromvårdnad av de svenska medborgare som utsätts för brott i syfteatt stärka brottsoffrens ställning.Utskottet kan konstatera att regeringen börjat vidta åtgärdermed anledning av uttalande . Hittillsvidtagna mått och steg är emellertid inte tillräckliga. Det ärnödvändigt att fortsatta åtgärder vidtas utan dröjsmål. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna.Advokatsamfundets disciplinnämndI motion Ju717 förespråkas en förändrad sammansättning avledamöterna i ; motionärernavill att majoriteten av ledamöterna skall vara offentligarepresentanter samt att som ordförande utses en högtkvalificerad domare.Utskottet behandlade en likalydande motion (1989/90:JuU26 s. 10 f). I det betänkandet -- vartill härhänvisas -- lämnas en redogörelse för disciplinnämndenssammansättning, för reglerna i omadvokatverksamhet, samt för utskottets ställningstaganden år1982 i samband med att den nuvarande ordningen med tvåofficiella representanter i disciplinnämnden infördes och dåockså ett motionsförslag som det nu aktuella avslogs (prop.1981/82:57, JuU34). Utskottet, som under ärendets beredningförra året inhämtade synpunkter från lekmannaledamöterna idisciplinnämnden, ansåg att de skäl som åberopades motden i motionen föreslagna ordningen alltjämt hade giltighet.Utskottet saknar anledning att nu göra någon annan bedömningoch avstyrker bifall till motionen.RättshaveristerI motion Ju838 begärs en utredning om de s.k.rättshaveristernas situation. Enligt motionären är detotillfredsställande att det allmänna inte sökt utreda och finnanågon lösning på problemet med inriktning på att förbättrarättshaveristernas situation och rättsställning.Enligt utskottet saknas anledning för attföranstalta om en sådan utredning som begärs i motionen. beträffande anslag till Rättshjälpskostnaderatt till Rättshjälpskostnader för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på ,2. beträffande rättshjälp vid bodelningatt avslår motionerna 1990/91:Ju709 och1990/91:Ju710,res. 1 (m)3. beträffande rättshjälp till småföretagareatt avslår motion 1990/91:Ju711,res. 2 (m)4. beträffande rättshjälp i förvaltningsärendenatt avslår motion 1990/91:Ju721,res. 3 (mp)5. beträffande rättshjälp åt brottsofferatt avslår motion 1990/91:Ju825 yrkande 4,res. 4 (m)6. beträffande rättshjälp i miljömålatt avslår motionerna 1990/91:Ju830 yrkande 3 och1990/91:Ju842 yrkande 1,res. 5 (c)res. 6 (mp)7. beträffande översyn av rättshjälpslagenatt avslår motion 1990/91:Ju720,res. 7 (v)8. beträffande anslag till Rättshjälpsmyndighetenatt till för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på ,9. beträffande anslag till Allmänna advokatbyråer:Uppdragsverksamhetatt till Allmänna advokatbyråer:Uppdragsverksamhet för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,10. beträffande anslag till Allmänna advokatbyråer:Driftbidragatt till Allmänna advokatbyråer: Driftbidrag /92 anvisar ett förslagsanslag på ,11. beträffande anslag till Vissa domstolskostnader m.m.att till Vissa domstolskostnader m.m. /92 anvisar ett förslagsanslag på 228 830 000kr.,12. beträffande principen för nämndemannaersättningatt avslår motion 1990/91:Ju821 yrkande 55,13. beträffande ersättning till nämndemänatt med anledning av motion 1990/91:Ju409 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. beträffande anslag till Diverse kostnader förrättsväsendetatt till Diverse kostnader för rättsväsendet /92 anvisar ett förslagsanslag på ,15. beträffande offer för brott utomlandsatt med anledning av motion 1990/91:Ju832 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. beträffande disciplinnämndatt avslår motion 1990/91:Ju717,17. beträffande rättshaveristeratt avslår motion 1990/91:Ju838.res. 8 (mp)den 16 april 1991På justitieutskottets vägnarBritta BjelleNärvarande: (),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),(),() ochJan (). Rättshjälp vid bodelning (mom. 2), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Enligt uppgift" och slutar med "till motionerna" bort haföljande lydelse:Enligt uppgift från har antaletbeviljade rättshjälpsansökningar avseende bodelning efteräktenskapsskillnad ökat efter hearingen ; enfortlöpande bevakning av praxis på området sker.Det är enligt utskottet i och för sig tillfredsställande attpraxis på området visar en tendens att bli mer generös. Detta äremellertid inte tillräckligt. Med hänsyn till de konsekvensersom begränsningen att erhålla rättshjälp i angelägenheter avifrågavarande slag inneburit, är utskottet nu berett att ställasig bakom vad som sägs i motionerna Ju709 och Ju710. Med hänsynhärtill bör enligt utskottet vidgade möjligheter till ekonomisktstöd i angelägenhet avseende bodelning efter äktenskapsskillnadinföras. Det bör ankomma på regeringen att utarbeta ettlagförslag i enlighet med det anförda. Vad utskottet nu anförtbör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande rättshjälp vid bodelningatt med anledning av motionerna 1990/91:Ju709 och1990/91:Ju710 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2.