bet · GE01KU38 · 1991-05-23 00:00:00 — När det gäller landstingen anser motionärerna det --med hänsyn till att dessa är relativt homogenabefolkningsmässigt -- till fyllest om den undre gränsen förantalet landstingsledamöter bestäms till förslagsvis 51.Motionärerna anser att landstingen därutöver bör ges frihet attsjälva fastställa antal ledamöter och att därvid avväga dettamot organisationen i övrigt, strukturen i länet, antalvalkretsar osv.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. Som ovan framgått innebärförslaget att nuvarande regler om antalet ledamöter ifullmäktige behålls. I propositionen diskuteras särskilt den imotionen upptagna frågeställningen, dvs. om lagstiftningen påområdet bör inskränkas till en bestämmelse om det lägsta antaletledamöter som fullmäktige får innehålla. I propositionen avvisasen sådan ordning, varvid bl.a. erinras om att en fastminimigräns skulle kunna fungera som en spärr mot småpartier (s.78 f.).Utskottet, som delar bedömningen i propositionen att denuvarande reglerna bör behållas av demokratiska skäl, avstyrkermotion K46 yrkande 1. Förslaget i aktuell del tillstyrks.8.2 Mandattider; Ordförande och vice ordförande; Tidpunkt försammanträdena; Hur sammanträdena kungörs; Ersättarnastjänstgöring; Beslutförhet; Jäv; Rätt och skyldighet förutomstående att medverka (5 kap. 5--22 §§ KL)PropositionenAvsnitt 4.5.2 (Hur sammanträdena kungörs) (s. 79 f.);specialmotiveringen s. 175 f.Utskottets bedömningFörslaget i dessa delar tas inte upp i någon av motionerna iärendet. Utskottet finner i denna del endast anledning till ettpåpekande beträffande föreskriften i 5 kap. 9 §. Den ingår i engrupp bestämmelser som handlar om hur sammanträden medfullmäktige skall kungöras. I paragrafens andra stycke sägs attkungörelse skall inom angiven tid på ett lämpligt sätt "sändas"till varje ledamot och ersättare. I den nuvarande bestämmelsen(2 kap. 10 § andra stycket gällande kommunallag) används detvidare begreppet "tillställas". Härmed täcks även den på sinahåll förekommande formen för överbringande av kungörelse attdenna läggs i "boxar" som fullmäktige disponerar. mening bör det nuvarande uttrycket bibehållas.Förslag till sådan ändring i propositionens lagförslag läggsfram i bilaga 3. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att antar den lydelse som det aktuellalagrummet erhåller i den som utskottets förslag i bilaga 3betecknade lydelsen.8.3 Ärenden i fullmäktige (5 kap. 23--25 §§ KL)PropositionenSpecialmotiveringen s. 182.I 23 § redovisas de organ som har rätt att väcka ärenden hosfullmäktige. I sådant ärende skall fullmäktige besluta. Medanledning av att kommunerna och landstingen får ökad frihet attbestämma om organisationen av sina nämnder upphävslokalorganslagen och lagen om särskilda organ ilandstingskommunerna. Bestämmelsen i 24 § behövs för attfullmäktige skall ha samma frihet att begränsa rätten för lokalanämnder att väcka ärenden som hittills.Enligt förslaget (24 §) får fullmäktige föreskriva att enlokal nämnd eller en nämnd som är underställd en annan nämndinte får väcka ärenden i fullmäktige.I motion K51 yrkande 10 av m.fl. (fp)yrkas att beslutar om sådan ändring i regeringensförslag till ny kommunallag att lokala organ direkt underställdakommunfullmäktige behåller sin initiativrätt i fullmäktige.Motionärerna anför i saken följande.Regeringens förslag till kommunallag innehåller i 5 kap. 24 §en inskränkning i initiativrätten till kommunfullmäktige fördels lokala nämnder och dels nämnder som är underställda annannämnd. Vi håller med om att nämnder som inte direkt ärunderställda fullmäktige inte heller behöver en direktkanal föratt väcka ärenden i fullmäktige. Däremot kan vi inte accepteraatt lokala organ -- som t.ex. kommundelsnämnder -- skall saknainitiativrätt. En sådan regel skulle innebära att t.ex.kommundelsnämnder med eget budgetansvar för vissa områden ejskulle ha möjlighet att väcka ärenden i fullmäktige. Riksdagenbör besluta om en ändring av lagtexten så att kommundelsnämndertillförsäkras initiativrätt i fullmäktige.I motion K59 yrkande 17 av m.fl. (v) yrkas --för den händelse att yrkande 16 i motionen om att mindre partierskall ha närvarorätt i styrelser och nämnder inte antas -- attpartier som ej är representerade i kommunstyrelsen skall ha rättatt lägga förslag i fullmäktige utan beredningstvång.I motionen framhålls att mindre partier som inte ärrepresenterade i kommunstyrelsen och som inte där harnärvarorätt ofta är förhindrade i det viktiga budgetarbetet attfå sina alternativ prövade. Dessa partier har inte hafttillfälle att delta i budgetberedningen och där framläggaförslag, och de kan förvägras att få sina alternativ prövade vidfullmäktiges behandling. Samma partier kan likväl, framhållermotionärerna, ha avgörandet vid fullmäktiges omröstning om olikaalternativ utan att ha kunnat påverka utformningen avbudgetalternativen eller ens ha fått insyn i ärendet. Medhänvisning till det anförda föreslår motionärerna att de partiersom ej är representerade i kommunstyrelsen får lägga förslag ifullmäktige utan beredningstvång.Det skall här antecknas att utskottet i avsnitt 7.6 ovanavstyrkt ovannämnda yrkande 16 i motionen.Utskottets bedömningUtskottet får med anledning av yrkandet i motion K51 om att deföreslagna bestämmelserna i 5 kap. 24 § ändras så att lokalaorgan direkt underställda kommunfullmäktige tillförsäkrasinitiativrätt i fullmäktige anföra följande.Enligt förslaget i denna del är huvudregeln att en lokal nämndeller en nämnd som är underställd en annan nämnd får väckaärenden i fullmäktige, dock att fullmäktige ges möjlighet attföreskriva att sådan nämnd inte skall ha denna rätt. mening kan det finnas situationer där det finns behovav en sådan undantagsregel. Ställningstagandet skall bl.a. sesmot bakgrund av den frihet att organisera nämndarbetet somkommunallagsförslaget medför. Utskottet finner därför inte skälatt på denna punkt föreslå någon ändring i förslaget. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion K51yrkande 10.Utskottet får med anledning av yrkandet i motion K59 om attpartier, som ej är representerade i kommunstyrelsen, skall harätt att lägga förslag i fullmäktige anföra följande. Utskottethar tidigare (avsnitt 7.6) understrukit vikten av att de mindrepartiernas behov av insyn och information tillgodoses i kommuneroch landsting. När så sker förbättras de mindre partiernasmöjligheter att genom motioner lägga fram förslag tillfullmäktige. Utskottet förutsätter att motioner som avserbudgetfrågor bereds tillsammans med budgetförslaget, när så ärmöjligt. Därmed kan de mindre partiernas motioner behandlas avfullmäktige i samband med budgeten. På anförda skäl avstyrkerutskottet motion K59 yrkande 17.8.4 Hur ärendena bereds (med undantag för reglerna omkommunala folkomröstningar) (5 kap. 26--33 §§ KL)PropositionenAvsnitt 4.5.3 (s. 81 f.); specialmotiveringen s. 183 f.Utskottets bedömningFörslaget i denna del tas inte upp i någon av motionerna iärendet. Utskottet tillstyrker förslaget.8.5 Kommunala folkomröstningar (5 kap. 34 och 35 §§ KL)PropositionenAvsnitt 4.5.4 (s. 83 f.); specialmotiveringen s. 186.Reglerna om kommunala folkomröstningar förs i sak oförändradeöver till den nya lagen. Landstingen får dock anlita valnämndenutan att fullmäktige medgivit det.I propositionen diskuteras frågan om en eventuell vidgning avfolkomröstningsinstitutet. Slutsatsen blir emellertid att någonförändring inte skall göras. Därvid anförs bl.a. följande(s.17).Sett från ett medborgarperspektiv kan det vara betydelsefulltatt kunna ge uttryck för åsikter i olika frågor även mellan deallmänna valen. Möjligheten att ordna folkomröstningar som ettled i beredningen inför fullmäktiges avgörande bör därför finnaskvar. Regeringen är däremot inte beredd att gå längre genom attinföra någon form av beslutande folkomröstningar ellerminoritets- eller medborgarinitiativ, vilket har diskuterats.Detta skulle, enligt vår mening, innebära en icke önskvärdurholkning av den representativa demokratin.MotionerI motion K48 yrkande 8 av m.fl. (mp) yrkasatt hos regeringen begär förslag till förtydligande avreglerna för folkomröstning enligt vad som anförts i motionen.I motionen anförs i saken bl.a. följande.Fullmäktige får som ett led i beredningen av ett ärende somtillhör fullmäktiges handläggning anordna "kommunalfolkomröstning". Enligt motionärernas mening bör reglernaförtydligas ytterligare för att undvika osäkerhet eller konfliktmellan partierna vid de tillfällen som en omröstning skallgenomföras. I en särskild utredning bör frågor som sammanhängermed beslut om och genomförande av folkomröstningar prövas.Förfaranderegler bör utarbetas som bl.a. anger beslutsgången vidanordnandet av omröstningar, rätten till förtidsröstning m.m.I motion K49 yrkande 10 av m.fl. (m) yrkasatt hos regeringen begär utredning om vidgademöjligheter till kommunala folkomröstningar i enlighet med vad imotionen anförts.Enligt motionärernas uppfattning bör möjligheterna att anordnakommunala folkomröstningar vidgas. Härigenom skulle denrepresentativa demokratin vitaliseras. Förslaget fordrar attsärskilda förfaranderegler m.m. införs, vilka bl.a. anger vadsom skall fordras för att utlösa omröstning samt kommunsskyldigheter vad gäller att informera kommuninvånarna om deolika alternativ som är föremål för omröstning m.m. Motionärernaanser att en utredning bör tillsättas med uppdrag att föreslåökade möjligheter till kommunala folkomröstningar.I motion K51 av m.fl. (fp) hänvisas tillmotion K619 yrkande 2 av m.fl. I sistnämndamotion yrkas att hos regeringen begär förslag omförfarandelag för kommunala folkomröstningar. Enligt motionenbör kommunala folkomröstningar kunna genomföras i olika konkretafrågor, något som stärker kommuninvånarnas möjligheter attpåverka utvecklingen i sin kommun. Motionärerna erinrar om attfolkpartiet liberalerna drivit kravet attsärskilda förfaranderegler skall införas för kommunalafolkomröstningar i syfte att göra det enklare att ordna sådanaomröstningar. Genomförandet av folkomröstning skallenligt motionärernas mening kunna ske efter beslut avkvalificerad minoritet, t.ex. en tredjedel i kommunfullmäktige.Även andra former för att utlösa en sådan omröstning, t.ex.folkinitiativ, bör utredas i sammanhanget.I motionen yrkas vidare att beslutar om en sådanändring av kommunallagen att en kommun vid lokalafolkomröstningar skall informera kommuninvånarna om de olikaalternativ som är föremål för omröstning (yrkande 3).Enligt motionen bör det genom lagstiftning utformad avutskottet införas skyldighet för en kommun, som beslutat atthålla en lokal folkomröstning, att informera kommuninvånarna omde olika alternativ som är föremål för omröstning.I motion K55 yrkande 5 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utarbetande av regler för kommunalafolkomröstningar.I motionen anges bl.a. följande. har detpolitiska engagemanget hos människorna avtagit. Ett skäl fördenna utveckling är det större avståndet mellan väljare och valdsom finns . I de större kommunerna saknas förutsättningarför de förtroendevalda att få vetskap om den folkligauppfattningen i olika väsentliga frågor. När det gäller frågorav principiell betydelse för den enskilda kommunens framtidautveckling och struktur är det därför viktigt att skapa enmöjlighet för befolkningen att direkt kunna delta ibeslutsprocessen. Enligt uppfattning bör reglerna påområdet förtydligas för att undvika osäkerhet eller konfliktmellan partierna vid de tillfällen som en omröstning skallgenomföras. I en särskild utredning bör frågor som sammanhängermed beslut om och genomförande av folkomröstningar prövas.Vidare bör förfaranderegler utarbetas som anger beslutsgångenvid anordnandet av omröstningar, rätten att formuleraomröstningsfrågor, tidpunkt för genomförande av omröstning,rätten till förtidsröstning m.m.I en motion från den allmänna motionstiden -- motion K611yrkande 3 av m.fl. (c) -- framförs liknandesynpunkter.Utskottets bedömningFörslaget innebär som framgått att reglerna om kommunalafolkomröstningar oförändrade i sak förs över till den nya lagen.Landstingen får dock anlita valnämnden utan att fullmäktigemedgivit det. I motion K619 begärs att skall beslutaom att det i kommunallagen skall intas särskilda -- av utskottetutformade -- förfaranderegler för sådana omröstningar. Frågornaom särskilda förfaranderegler och en vidgning av möjligheternatill kommunala folkomröstningar tas vidare upp i motionerna K48,K49, K55, K611 och K619. I motionerna begärs att regeringenskall utreda saken och därefter återkomma med förslag tillriksdagen.I propositionen diskuteras särskilt de båda frågor, som tagitsupp i motionerna i förevarande avsnitt, dvs. frågan om vidgademöjligheter till kommunala folkomröstningar resp. frågan ominförande av särskilda förfaranderegler. I propositionen avvisastanken på sådana förändringar (s. 84 f.). Beträffande denförstnämnda frågan framhålls därvid bl.a. att införandet avnågon form av beslutande omröstningar eller en möjlighet tillfolkinitiativ skulle innebära en stor risk för en urholkning avden representativa demokratin. När det gäller den andra fråganuttalas bl.a. att regler av aktuellt slag skulle innebära enonödig formalisering.Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällen (KU1980/81:2, KU 1983/84:32, KU 1985/86:15, KU 1986/87:21,1989/90:KU3 och 1990/91:KU3) avstyrkt motioner av liknande slagsom de nu aktuella, varefter följt utskottet. Det harinte nu framkommit något som givit utskottet anledning attfrångå sina tidigare ställningstaganden. Med hänvisning till detanförda föreslår utskottet, som tillstyrker förslaget i häraktuell del, att motionerna K48 yrkande 8, K49 yrkande 10, K55yrkande 5, K611 yrkande 3 och K619 yrkandena 2 och 3 avslås.8.6 Bordläggning; Offentlighet och ordning vid sammanträdena;Hur ärendena avgörs; Proportionella val (5kap. 36--48 §§ KL)PropositionenSpecialmotiveringen s. 186 f.Utskottets bedömningFörslaget i dessa delar tas inte upp i någon av motionerna iärendet. Utskottet tillstyrker förslaget.8.7 Interpellationer och frågor (5 kap. 49--56 §§)PropositionenAvsnitt 4.5.5 (s. 85 f.); specialmotiveringen s.191.Rätten att ställa interpellationer och frågor tillordförandena i nämnder och fullmäktigeberedningar behålls.Fullmäktige får frihet att vidga kretsen av adressater tillatt omfatta även andra förtroendevalda.Skillnaden mellan interpellationer och frågor markerastydligare.MotionerI motion K51 yrkande 6 av m.fl. (fp)yrkas att beslutar om sådan ändring i regeringensförslag till ny kommunallag att interpellationsrätt gentemotansvariga i kommunala företag införs.Enligt motionen är det en brist i den medborgerliga insynen ikommunala företag att kommunfullmäktiges ledamöter inte harsamma möjligheter till parlamentarisk kontroll i form avinterpellationsrätt gentemot ansvariga i kommunala företag somman har gentemot nämndordföranden. Denna brist skulle enligtmotionen enkelt kunna lösas genom regler om rätt tillinterpellation till styrelsens ordförande eller annan lämpligföreträdare för företaget som fullmäktige bestämmer.Motionärerna anser att bör komplettera 5 kap.49--56§§ i förslaget till ny kommunallag i enlighet härmed.I motion K59 yrkande 13 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen beslutar om rätt för kommun-ochlandstingsfullmäktigeledamöter att interpellerastyrelseordföranden i kommunala bolag.Enligt motionen är det av stor vikt att fullmäktigeledamöternafår rätt att interpellera styrelseordföranden i kommunalaföretag. Motionärerna anser att den demokratiska insynen ochkontrollen av de kommunala företagen härigenom stärks.Utskottets bedömningUtskottet finner i denna del endast anledning att närmare gåin på den fråga som tagits upp i motionerna K51 och K59.Enligt 5 kap. 53 § i propositionsförslaget får fullmäktigeliksom besluta att ordföranden i en nämnd får överlåtabesvarandet av en interpellation till en av fullmäktige utseddledamot i styrelsen för ett kommunalt företag. Några regler somgör det möjligt att direkt kunna interpellera styrelseledamöteri sådana företag läggs inte fram. Motionärerna anser detta varaen brist och föreslår att interpellationsrätt införs gentemotansvariga i kommunala företag.I propositionen anförs bl.a. att främst principiellainvändningar kan riktas mot att en interpellation skulle fåställas direkt till personer som inte har någon uppgift inom denegentliga kommunala förvaltningen och som formellt står utanfördenna. Vidare framhålls att möjligheten att överlämna eninterpellation ger tillräckliga möjligheter att i eninterpellationsdebatt i fullmäktige kunna diskutera frågor somrör verksamheten i de kommunala företagen.Utskottet delar regeringens bedömning av frågan och avstyrkerdärför motionerna K51 yrkande 6 och K59 yrkande 13. Förslaget ihär aktuella delar tillstyrks.8.8 Protokollet; Arbetsordningen (5 kap. 57--64 §§ KL)PropositionenSpecialmotiveringen s. 192 f.Utskottets bedömningFörslaget i dessa delar tas inte upp i någon av motionerna iärendet. Utskottet tillstyrker förslaget.9. 6 kap. kommunallagen (Styrelsen och övriga nämnder)9.1 Styrelsens uppgifter; Nämndernas ansvar för verksamheten(6 kap. 1--8 §§ KL)PropositionenAvsnitt 4.6.1--4.6.2 (s. 88 f.); specialmotiveringen s. 195 f.Utskottets bedömningFörslaget i dessa delar tas inte upp i någon av motionerna iärendet. Utskottet tillstyrker förslaget.9.2 Antalet ledamöter och ersättare (6 kap. 9--11 KL §§)Paragraferna motsvarar 3 kap. 2 och 8 §§ nuvarandekommunallag.9.2.1 Antalet ledamöter och ersättare i styrelsen ochnämnderna (6kap. 9 § KL)PropositionenSpecialmotiveringen s. 197.Bestämmelsen i 6 kap. 9 § innebär att kommunerna ochlandstingen själva får bestämma antalet ledamöter och ersättarei nämnderna. Liksom måste det dock finnas minst femledamöter i styrelsen.MotionI motion K55 yrkande 8 av m.fl. (c) yrkasatt antar följande förslag till 6 kap. 9§ nykommunallag:Ledamöter och ersättare i en nämnd väljes av fullmäktige tilldet antal som fullmäktige bestämmer. I styrelsen får antaletledamöter inte vara färre än nio och antalet ersättare bör varalika stort som antalet ledamöter.Om ersättarna inte väljs proportionellt, skall fullmäktigebestämma i vilken ordning de skall tjänstgöra.Enligt motionärernas uppfattning är fem ledamöter i styrelsenett alltför litet antal för att ge en god proportionellfördelning. Detta gäller särskilt, framhålls det i motionen, omden omorganisation som pågår leder till att det i vissakommuner endast kommer att finnas en styrelse med utskott.Antalet bör i stället sättas till minst nio. Detta antal börockså gälla som riktlinje för övriga nämnder som fullmäktigeinrättar.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. Bestämmelsen i den föreslagna 6kap. 9 § motsvarar 3 kap. 2 § nuvarande kommunallag. Utskottetanser inte att det finns anledning att, såsom föreslagits imotion K55, göra någon förändring i fråga om det minimiantalledamöter som styrelsen skall ha. Med hänvisning till detanförda föreslår utskottet, som tillstyrker förslaget i häraktuell del, att motion K55 yrkande 8 avslås.9.2.2 Ersättarnas rättigheter (6 kap. 10 och 11 §§ KL)PropositionenAvsnitt 4.6.5 (s. 95); specialmotiveringen s. 197 f.Fullmäktige åläggs att ta ställning till i vad mån icketjänstgörande ersättare som är närvarande vid en nämndssammanträde skall ha yttranderätt och rätt att få avvikandemening antecknad i protokollet.I propositionen anges att frågan i vad mån man bör ge ennämndersättare som inte tjänstgör yttranderätt underberedningen av ärendet aktualiserades av några kommuner. Genombestämmelsen i 6 kap. 11 § andra stycket åläggs fullmäktige attta ställning i frågan. Enligt propositionen kan ett generelltbeslut lämpligen fattas i början av en mandatperiod.MotionI motion K48 yrkande 9 av m.fl. (mp) yrkasatt i stället för regeringens förslag antar följandelydelse av 6 kap. 11 § andra stycket kommunallagsförslaget:Ersättarna har rätt att delta i överläggningarna och få sinmening antecknad i protokollet.I motionen anges att ersättarna bör ha rätt att delta iöverläggningarna och även få sin mening antecknad i protokollet.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. Enligt förslaget skall denlagstadgade närvarorätten för icke tjänstgörande ersättarebehållas. Förslaget innebär vidare att det skall ankomma påfullmäktige att besluta i vilken utsträckning sådan ersättareskall ha rätt att delta i överläggningarna och få sin meningantecknad i protokollet. Utskottet anser inte att det, såsomförordats i motion K48, finns skäl att obligatoriskt tillerkännaersättarna angivna befogenheter. Utskottet finner inte heller iövrigt något att erinra mot förslaget i nu aktuella delar. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet förslaget.Motion K48 yrkande 9 avstyrks.9.3 Mandattider (6 kap. 12--14 §§ KL)PropositionenAvsnitt 4.6.3 (Nämndernas mandattider) (s. 91 f.);specialmotiveringen s. 198 f.Styrelsen skall liksom väljas . Huvudregeln äratt tjänstgöringen börjar året efter ett valår. Dekommuner och landsting som så önskar får dock låta styrelsentillträda tidigare.Fullmäktige får bestämma övriga nämnders mandattider fritt.Möjlighet ges att låta kommunstyrelsen ochförvaltningsutskottet tillträda tidigare än den 1 januari 1992efter valåret år 1991.MotionI motion K621 av och (båda m)yrkas att hos regeringen begär lagförslag om ändraderegler för att utse styrelser och nämnder i kommunerna,innebärande att samma fördelaktiga system som gäller förStockholm kan tillämpas i landets övriga kommuner.Enligt motionen innebär de för gällandesärbestämmelserna om ett snabbare valgenomslag för styrelse ochnämnder olika i motionen angivna fördelar. Motionärerna anseratt övriga kommuner bör ges möjlighet att tillämpa dessabestämmelser.Utskottets bedömningSom ovan framgått innebär det aktuella förslaget attmotionärernas önskemål har blivit tillgodosett. Utskottettillstyrker förslaget.9.4 Ordförande och vice ordförande; Tidpunkt försammanträdena; Närvarorätt för utomstående; Utskott ochnämndberedningar; Beslutförhet (6 kap. 15--23 §§ KL)PropositionenAvsnitten 4.6.4 (Utskott och nämndberedningar) (s. 94 f.);specialmotiveringen s. 199 f.Utskottets bedömningFörslaget i dessa delar tas inte upp i någon av motionerna iärendet. Utskottet tillstyrker förslaget.9.5 Jäv (6 kap. 24--27 §§ KL)PropositionenAvsnitt 4.6.6 (En ny jävsregel) (s. 96 f.);specialmotiveringen s. 201.LagrådetDetta är en av de delar av förslaget som remitterats tilllagrådet för yttrande. Förslaget har inte gett lagrådetanledning till något påpekande.Utskottets bedömningFörslaget i denna del tas inte upp i någon av motionerna iärendet. Utskottet tillstyrker förslaget.9.6 Hur ärendena avgörs (6 kap. 28--29 §§ KL)9.6.1 Förfarandet när en nämnd fattar beslut (6 kap. 28 § KL)PropositionenSpecialmotiveringen s. 202.Utskottets bedömningFörslaget i denna del tas inte upp i någon av motionerna iärendet. Utskottet tillstyrker förslaget.9.6.2 Bordläggning (6 kap. 29 § KL)PropositionenAvsnitt 4.6.7 (s. 100 f.); specialmotiveringen s. 202.Förslaget innebär inte någon ändring i sak, något som innebäratt det för bordläggning av ett ärende i en nämnd liksomhittills krävs beslut av mer än hälften av de närvarandeledamöterna.MotionerI motion K48 yrkande 10 av m.fl. (mp) yrkasatt i stället för regeringens förslag antar följandelydelse av 6 kap. 29 § kommunallagsförslaget:Ett ärende skall bordläggas, om det begärs av minst entredjedel av de närvarande ledamöterna. För bordläggning avtidigare bordlagt ärende krävs dock enkel majoritet.Motionärerna anser att den ordning som gäller för bordläggningav beslut i fullmäktige -- och som enligt förslaget bibehålls(se 5 kap. 36§) -- dvs. bordläggning om det begärs av minst entredjedel av de närvarande ledamöterna -- bör utvidgas till attgälla alla nämnder och styrelser. Enligt motionen innebärförslaget till ny kommunallag genom den vidgadedelegationsrätten och det decentraliserade ansvaret att flerbeslut kommer att tas i nämnderna utan att föras upp tillfullmäktige för beslut.