bet · GE01UbU17 · 1991-05-23 00:00:00 — Enligt motionärerna är det angeläget att påskynda enfortsatt uveckling av samverkan mellan barnomsorg och skola.Det bör vara möjligt att skapa en obligatorisk verksamhet försexåringarna som tar till vara det bästa från förskolanspraktik och pedagogik och för det samman med lågstadietsarbetssätt. Förutom att barnomsorgen och skolan bör omfattas avett gemensamt måldokument anser motionärerna att det även krävsen samordning av dessa båda verksamheter på såväl central somlokal nivå.Enligt motion 1990/91:Ub181 (mp) bör en årskurslösförskola--skola införas (yrkande 1). Utgångspunkten förundervisningen bör vara en helhetssyn på barnen. Undervisningenmåste därför anpassas till elevernas behov (yrkande 2). Innanett beslut fattas om flexibel skolstart bör ett gemensamtmåldokument för barnomsorg och skola föreligga och vidare börviss fortbildning av lärare ha genomförts (yrkandena 3, 4 och6).Enligt motion 1990/91:Ub183 (m) yrkande 2 bör reformen om entidigare skolstart genomföras --1999. Vidarebör en sådan förändring förberedas väl, så att ett antalförutsättningar kan uppfyllas. Det bör dock vara möjligt atttidigarelägga ett sådant genomförande under förutsättning attkommunen kan erbjuda en fullgod skolgång för sexåringarna ochatt föräldrarna önskar en tidigare skolstart för sina barn(yrkande 3).Utskottet tillstyrker regeringens förslag om en flexibelskolstart. Utskottet delar regeringens uppfattning attvårdnadshavarna nu skall få rätt att avgöra om deras barn skallbörja i skolan vid sex eller ålder. Utskottet harheller inget att invända mot att kommunerna under enövergångstid får bestämma i vilken mån sexåringarskall tas in i skolan. Fr.o.m. skall docksexåringar jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rättenatt börja skolan.Utskottet vill med anledning av vad som framförs iproposition och motioner understryka att övergången till enflexibel och genomsnittligt sänkt skolstartålder ställer kravpå förändringar i kommunerna. De höga kvalitetskrav somutskottet vill ställa på all skolverksamhet måste självfalletgälla för den verksamhet som erbjuds sexåringarna. Även omsträvan skall vara att i största möjliga utsträckningtillgodose föräldrarnas önskemål bör sexåringar bara tas emot iden utsträckning som skolorganisationen kunnat anpassas tilldenna elevgrupps behov.Därvid bör givetvis ett antal förutsättningar vara förhanden. Av stor vikt är självfallet tillgången till lärare ochannan personal som fått möjlighet att genomgå fortbildning samtsammansättningen av personalgrupperna. En annan faktor ärtillgången till ändamålsenliga lokaler. En ytterligare faktorär förekomsten av sådana samarbetsformer mellan förskola ochskola samt inom lågstadium att en individualiseradverksamhet kan åstadkommas. Innehåll och metodik måste vidareanpassas efter barnens behov.Utskottet föreslår att med anledning av proposition1990/91:115 och motion 1990/91:Ub183 yrkandena 2 delvis och 3samt med avslag på motionerna 1990/91:Ub180 yrkandena 1 och 2,1990/91:Ub181 yrkandena 1, 2, 3, 4 och 6, 1990/91:Ub183 yrkande2 delvis, 1990/91:Ub187 yrkande 2, 1990/91:Ub259 yrkande 2,1990/91:Ub311 samt 1990/91:Ub313 yrkandena 1 och 2 antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring iskollagen såvitt avser 3 kap. 8 § samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.I motionerna 1990/91:Ub186 yrkande 1 delvis och 1990/91:Ub275delvis (båda fp) föreslås att tioårig skolplikt skallinföras . Kunskapsstoffet är så stort att ett tiondegrundskoleår är starkt motiverat. Det är enligt motionärernafelaktigt att tro att sexåringarna lika väl skulle kunnatillägna sig de kunskaper och färdigheter som sjuåringarna får i årskurs 1 i grundskolan.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Regeringen föreslår ingen ändring av skollagen när det gällerskolpliktens längd (3kap. Vidare behålls denuvarande reglerna om att skolplikten normalt upphör då elevertillfredsställande slutfört högsta årskursen i grundskolaneller i vart fall då eleven fyller 16 år.Utskottet konstaterar att en elev, som börjar i grundskolanvid ålder och som inte tillfredsställande har slutförthögsta årskursen i , har rätt att få utbildningt.o.m. utgången av vårterminen då eleven fyller 16 år.Att införa en tioårig skolpliktstid skulle enligt utskottetsuppfattning få stora ekonomiska konsekvenser för statsverket.Med hänvisning härtill och till det statsfinansiella lägetföreslår utskottet att avslår motionerna1990/91:Ub186 yrkande 1 delvis och 1990/91:Ub275 delvis. Tilldetta vill utskottet lägga följande. I direktiven tillläroplanskommittén (dir. 1991:9) framhålls att det motbakgrund av förändringarna inom skolområdet och förskolan nuges en unik möjlighet att formulera måldokument för skildaskolformer, inkl. barnomsorgen, utifrån en samsyn på deövergripande målen för verksamheterna. En sådan samordning börmedföra en sammanhängande och därmed en kvalitativt bättre ocheffektivare utbildning. Vidare heter det att förskolan,och gymnasieskolan lägger grunden för ett livslångtlärande. Vuxenutbildningen skall komplettera bristandeungdomsutbildning eller bygga vidare på gymnasieskolanskunskaper. Varje skolform måste därför befästa och bygga vidarepå vad eleverna har lärt sig tidigare.I motion 1990/91:Ub178 (s) framhålls vikten av attförskollärare bör ingå i arbetsenheten på lågstadiet i syfteatt bl.a. medverka till att överföra den pedagogik sompraktiseras i förskolan och som enligt motionärerna med fördeläven kan tillämpas på äldre barn. I motion 1990/91:Ub184 (s)delvis konstateras att en flexibel skolstart kräver en allsidigoch bred pedagogisk och social kunskap hos personalen. En sådankompetens finns i arbetslag med både förskollärare,grundskollärare och fritidspedagoger.Utskottet konstaterar att frågan om personal på lågstadietvid flexibel skolstart behandlas i propositionen (s. 50).Enligt föredragande statsrådet är det viktigt att de berördapersonalgrupperna får praktiska erfarenheter av varandrasverksamhetsområden. Föredragande statsrådet framhåller att detredan förekommer att lärare tjänstgör i förskolan liksom attförskollärare tjänstgör på lågstadiet. Det anses självklart attsådan tjänstgöring kommer att bli vanligare . en förskollärare ingår i arbetsenheten på lågstadietfinner föredragande statsrådet naturligt.Utskottet vill erinra om att de organisatoriska hindren moten samordnad eller gemensam verksamhet för barnomsorgen ochskolan har undanröjts genom beslut om kommunalthuvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet (prop.1989/90:41, bet. UbU9, rskr. 58).Mot denna bakgrund finner utskottet att motionärernasyrkanden i stort är tillgodosedda, varför motionerna1990/91:Ub178 och 1990/91:Ub184 (delvis) avstyrks.I motionerna 1990/91:Ub183 yrkande 10 och 1990/91:Ub241yrkande 5 (båda m) föreslås att alla barn året före skolstartenskall erbjudas en skolförberedande verksamhet i förskolan.Denna förskola -- i ordets egentliga mening -- skall vara basenför skolan och organisatoriskt ha samma huvudman som skolan. Entidigare skolstart innebär, enligt motion 1990/91:Ub184 (s)delvis, att de skolförberedande aktiviteterna måste byggas ut iförsta hand för femåringarna. Enligt motion 1990/91:Ub185 (s)bör de barn som deltagit i någon form av skolförberedandeverksamhet ha företräde före andra barn vid skolstarten.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Som framhålls i propositionen (s. 49) deltar nästan alla barni någon form av samhällelig barnomsorg. Utbyggnaden avförskolan gör att allt fler barn har erfarenhet av pedagogiskverksamhet och organiserad social samvaro när de börjar skolan.Mot denna bakgrund bör enligt föredragande statsrådetprinciperna för hur mål skall utformas och hur innehållet skallsystematiseras för barnomsorgen och samordnas.Utskottet vill erinra om den tillsatta kommittén(dir. 1991:9) med uppgift att bl.a. lämna förslag till mål ochriktlinjer för barnomsorgen. I direktiven hänvisar regeringentill riksdagsbeslut (prop. 1984/85:209, bet. SoU5,rskr. 27) om förskola för alla barn och det av socialstyrelsenutarbetade pedagogiska programmet för förskolan somfastställdes år 1987.Utskottet anser att bör avvakta läroplanskommitténsförslag om ett gemensamt måldokument för barnomsorg och skolaoch den fortsatta beredningen inom när detgäller ett ställningstagande till frågor om skolförberedandeverksamhet. Mot denna bakgrund föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna 1990/91:Ub183 yrkande 10, 1990/91:Ub184delvis, 1990/91:Ub185 och 1990/91:Ub241 yrkande 5.Enligt motion 1990/91:Ub186 (fp) yrkande 7 bör skolan även ifortsättningen kunna erbjuda skolmognadsprov som enfrivillig möjlighet för de föräldrar som vill ha ett stöd i sinvalsituation när det gäller tidigare skolstart.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.I förskola-skola-kommitténs slutbetänkande (SOU 1985:22, s.225--236) görs bl.a. en ingående analys av skolmognadsbegreppetutifrån ett skolhistoriskt perspektiv och med internationellajämförelser. Skolmognadsbegreppet diskuteras även medutgångspunkt i gällande lag och läroplaner.Som framhålls i propositionen (s.49) är det väsentligt attbåde skolan och förskolan kommer att stödja föräldrarna när deskall avgöra barnens skolstart. Detta förutsätter bl.a. attförskolans personal är väl förtrogen med innehållet i denverksamhet barnet kommer att delta i och att läraren får vetafrån förskolan var den blivande eleven befinner sigutvecklingsmässigt så att undervisningen kan anpassas därefter.Enligt vad utskottet erfarit är det relativt ovanligtatt skolmognadsprov används för att konstatera skolmognaden hosbarn när det gäller beslut om såväl tidigare som senareskolstart. Vanligen är det skolpsykologen som i kommunenansvarar för skolmognadsproven. Gällande föreskrifter omskolmognad som villkor för att påbörja skolgången kommeratt slopas. Några hinder att även i fortsättningen användanågot slag av prov för att utröna barns skolmognad bör enligtutskottets uppfattning inte föreligga.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub186 yrkande 7.Enligt motion 1990/91:Ub181 (mp) yrkande 5 får de ekonomiskaskälen för familjerna inte bli avgörande för om ett barn skallbörja i skolan eller ej. Även i motion 1990/91:Ub184 (s) delvisframhålls att frågan om neutral avgift för omsorg på daghemoch fritidshem måste uppmärksammas i det fortsatta arbetetmed flexibel skolstart.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Frågan om avgifter för omsorg på daghem, fritidshem m.m. ären angelägenhet. Utskottet ser i likhet medföredragande statsrådet dock en risk i att rent ekonomiska skälskulle vara avgörande för barns skolstart, då det på många hållär billigare att ha barnen i skola och fritidshem än i daghem.Enligt vad utskottet erfarit har dock några kommuner i landetredan fattat beslut om neutrala taxor för daghem ochfritidshem. Utskottet utgår från att frågan kommer att följasav berörda myndigheter.Mot denna bakgrund finner utskottet ingen anledning attföreslå att vidta någon särskild åtgärd i dennafråga, varför motionerna 1990/91:Ub181 yrkande 5 och1990/91:Ub184 delvis avstyrks.I motionerna 1990/91:Ub813 (mp) yrkande 5 och 1990/91:Ub206(s) föreslås att intagningen till görs två gångerper år. Barn som uppnår skolpliktsåldern under detförsta halvåret har således möjlighet att börja i skolanantingen från vårterminen eller från höstterminen.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Med hänvisning till regeringens förslag om en flexibelskolstart där såväl förskola som skola skall erbjuda enverksamhet som utgår från det enskilda barnets mognad ochutvecklingsmöjligheter finner utskottet att det huvudsakligasyftet med motionerna 1990/91:Ub206 och 1990/91:Ub813 yrkande 5i stort är tillgodosett, varför motionerna avstyrks.Enligt motion 1990/91:Ub250 (mp) bör skolplikten omvärderas.Enligt motionärerna är skolplikten ett tvång och enofrihet för många unga människor. Genom att bygga utgrundutbildning för vuxna och i synnerhet kommunalvuxenutbildning kan alla studerande på dessa stadier erbjudasbetydligt friare och effektivare studiemöjligheter. Därmed kanockså skolplikten för elever på högstadiet i mjukasupp, anser motionärerna.I konsekvens med utskottets ställningstagande tillskolpliktens längd i det föregående avstyrks motion1990/91:Ub250 yrkande 2.I motion 1990/91:Ub183 (m) framförs ett antal förslag om hurundervisningen på lågstadiet bör anordnas.För det första konstaterar motionärerna att barns mognad inteär ett entydigt begrepp relaterat till en viss ålder. Barnmognar olika fort. En del barn är verbalt utvecklade eller hartidig läsmognad. Andra kan tidigt förstå rumsliga begrepp ellermatematik. Varje elev skall mot denna bakgrund ges möjlighetatt optimalt utvecklas efter sina förutsättningar. Detta börenligt motionärerna slås fast i skollagen (yrkande 4). Vidareanförs att lågstadiet bör vara årskurslöst och flexibelt(yrkande 5). Alla elever bör få utvecklas i sin egen takt ochfå tillräckligt med tid att öva och befästa färdigheter ochkunskaper (yrkande 6). I yrkande 7 begärs en översyn avlågstadiets kursplaner och metoder. Målen för skolan behöverpreciseras så att uppgiften blir tydlig och möjlig attgenomföra. Ett nytt innehåll i undervisningen och en nyorganisation av arbetet på lågstadiet kräver också fortbildningav både förskollärare och grundskollärare (yrkandena 8 och 9).Utskottet erinrar om skollagens 1kap. 2§.Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdighetersamt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniskautveckling till ansvarskännande människor ochsamhällsmedlemmar. I utbildningen skall hänsyn tas till elevermed särskilda behov. Verksamheten i skolan skall utformas iöverensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar.Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning förvarje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet yrkande 4 omkomplettering till skollagens kapitel om grundskolan.När det gäller frågan om ett årskurslöst lågstadium och enindividualiserad undervisning för eleverna anser utskottet attmotionärernas synpunkter överensstämmer med vad som anförs iföreliggande proposition. När det vidare gäller frågan omåldersblandade klasser vill utskottet erinra om betänkande1990/91:UbU7 (s. 18 f.) i vilket utskottet anför bl.a. att detreformerade statsbidragssystemet för det offentliga kommunalaskolväsendet kommer att öka möjligheterna för kommunerna attorganisera sina skolenheter och klasser på ett friare sätt änvad som skett.Läroplanskommittén har i uppgift att lämna förslag till måloch riktlinjer för barnomsorgen samt det offentligaskolväsendet (dir. 1991:9). I direktiven anför statsrådet bl.a.att målen skall utformas så att de går att konkretisera ochprecisera på lokal nivå. De skall också utformas så att de ärmöjliga att utvärdera.Utskottet anser att syftet i motionärernas yrkande om enöversyn av lågstadiets kursplan därmed bör vara tillgodosett.Utskottet har i betänkande 1990/91:UbU6 tagitställning till regeringens förslag om fortbildning m.m. (prop.1990/91:100, bil. 10, bet. UbU6, rskr. 221) jämte motioner ochdärvid behandlat bl.a. åtgärder för att förbättra tillgången pålärare och fortbildningens inriktning.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub183 yrkandena 4, 5, 6, 7, 8och 9.Elevinflytande m.m.Regeringen föreslår att eleverna i , särskolan,specialskolan och sameskolan skall ha inflytande över hur derasundervisning utformas. Deras rätt till inflytande markeras ilag (jfr föreslagen lydelse av resp. 4kap. 2§, 6kap.2§, 7kap.2§ och 8kap. 2§ skollagen).Enligt motion 1990/91:Ub183 (m) yrkande 14 bör varje skolabesluta om hur elev- och föräldrainflytandet skall utformas.Mot denna bakgrund bör inte heller skolkonferensen igymnasieskolan regleras centralt.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.Föredragande statsrådet anför i propositionen (s. 54) attutvecklingen av elevinflytandet måste ske på lokal nivå för attkunna bli framgångsrik. Själva utvecklingsprocessen som sådanär väsentlig för att eleverna skall bli delaktiga i ettdemokratiskt synsätt. Mot denna bakgrund bör formerna förelev- och föräldrainflytandet avgöras lokalt. Enligtföredragande statsrådet bör den nuvarande detaljregleringen avskolans samverkansformer upphöra. Regeringen anser dock attskolkonferensen i gymnasieskolan tills vidare bör finnas kvar.Riksdagens beslut om skolans utveckling och styrning (prop.1988/89:4, bet. UbU7, rskr. 95) innebar bl.a. attskolkonferensen i gymnasieskolan gavs en ny utformning med nyaoch utökade beslutsbefogenheter (7kap. 1--13§§gymnasieförordningen). Utskottet delar regeringens uppfattningatt skolkonferensen i gymnasiskolan tills vidare skall finnaskvar. I övrigt finner utskottet att syftet med motion1990/91:Ub183 yrkande 4 i stort är tillgodosett, varförmotionen avstyrks.När det gäller föräldrars rätt till inflytande i skolanbör den enligt motion 1990/91:Ub186 (fp) yrkande 5 i likhet medmotsvarande rätt för elever regleras i lag. Motionärernaföreslår således att föreslagen lydelse av 4kap. 2§skollagen bör kompletteras så att föräldrars rätt tillinflytande garanteras.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.Genom beslut om skolans utveckling och styrninghar föräldrarna fått förstärkt inflytande och medansvar. Enutgångspunkt för beslutet var bl.a. att rätten till insyn i ochinflytande över skolan är en grundläggande förutsättning föratt elever och föräldrar skall kunna åtnjuta god rättstrygghetoch rättssäkerhet.Föredragande statsrådet anser att man lokalt bör avgöra vilkaformer elev- och föräldrainflytandet skall ha. Den nuvarandedetaljregleringen av skolans samverkansformer bör upphöra.Utvecklingen mot en mer mål- och resultatorienterad styrningav skolväsendet och en decentralisering av beslutsfunktionerm.m. ger enligt utskottets uppfattning möjligheter att på lokalnivå utveckla nya former för samverkan mellan skolans personal,elever och vårdnadshavare.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub186 yrkande 5.I samma motion (yrkande 6) aktualiseras frågan omdelegering av beslut till ett s.k. skolråd, dvs. enstyrelse för den lokala skolan bestående av personal, föräldraroch elever. Enligt motionärerna bör det inom skollagens ram gesmöjlighet för verksamma vid en skolenhet att få rätt att övertavissa beslutsbefogenheter från skolstyrelsen när det gällert.ex. budgetprioriteringar inom givna ramar, skoldagensförläggning, vissa personalfrågor m.m.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.I betänkande 1988/89:UbU7 om skolans utveckling och styrningredovisade utskottet vilka regler som gäller enligtkommunallagen för en nämnds delegationsrätt. I proposition1990/91:117 om ny kommunallag som kommer att taställning till under innevarande behandlas bl.a.delegationsrätten i kommunen.Utskottet finner inte skäl att fattar beslut om ettsärskilt lagrum i skollagen som skall ge den delegationsrättsom begärs i ifrågavarande motion. Utskottet föreslår attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub186 yrkande 6.SkolhälsovårdenI propositionen (s.56 f.) framhålls att skolhälsovården ärden medicinska delen av skolans elevvård. Skolhälsovården skallliksom främst vara förebyggande. Den skall omfattahälsokontroller och enkla sjukvårdsinsatser. Regeringenföreslår att de regler som gäller om skyldighet attanordna hälsovård skall gälla även fortsättningsvis.Skolhuvudmännen skall således vara skyldiga att anordnaskolhälsovård för eleverna i , särskolan,specialskolan, sameskolan och gymnasieskolan. Enligtföredragande statsrådets mening bör skolhälsovården ses somelevernas företagshälsovård. Eleverna skall därför ha rätt attanlita skolhälsovården men, till skillnad från vad som gäller för skolpliktiga elever, ingen skyldighet att genomgåhälsokontroller. Detta föranleder en ändring i 14kap. är tillsynsmyndighet förskolhälsovården. Denna uppgift bör enligt regeringen överförastill statens skolverk från den 1 juli 1991.I två motioner, nämligen 1990/91:Ub181 (mp) yrkande 11 och1990/91:Ub182 (c) avvisas regeringens förslag att deobligatoriska hälsokontrollerna skall upphöra. I densistnämnda motionen konstateras att många barn far illa isamhället. De får i sin hemmiljö uppleva både psykiskt ochfysiskt våld. För dessa barn har skolhälsovården enligtmotionärerna en stor betydelse.Utskottet vill understryka att skolhälsovården är en del avskolans elevvård. Till den direkta elevvårdspersonalen räknasbl.a. skolläkare och skolsköterska. 31--36§§grundskoleförordningen regleras elevvårdskonferensen som skallfinnas för varje rektorsområde i . Utskottet utgårfrån att elevvårdskonferensen kommer att finnas kvar som ettformellt organ även i fortsättningen. Utskottet utgår vidarefrån att sådana elevproblem som inte kan lösas inom klassensram liksom förs till elevvårdskonferensen som har attvidta åtgärder för den enskilda elevens bästa. uppfattning kommer skolhälsovården även ifortsättningen att ha en avgörande betydelse för barns hälsa,välbefinnande och utveckling.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1990/91:Ub181 yrkande 11 och1990/91:Ub182 yrkande 1 godkänner propositionens förslag tilllag om ändring i skollagen såvitt avser 14kap. 3§ förstastycket.När det gäller skolhälsovårdens allmänna inriktningföreslås i motion 1990/91:Ub179 (fp) att skolhälsovårdenförutom den allmänna hälsoövervakningen skall prioritera treområden, nämligen omsorgen om barn med särskilda behov,hälsoundervisningen och skolans arbetsmiljö (yrkande 1). Enförutsättning för att skolhälsovården skall kunna fylla sinfunktion är att den är avgiftsfri för eleverna (yrkande 2).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Riksdagens beslut om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18,bet. UbU4, rskr. 76) innebar bl.a. att två inledande kapitel iskollagen fastställdes. 2§ skall iutbildningen hänsyn tas till elever med särskilda behov. Somanförts i det föregående har skolhälsovården en viktig funktioni skolans elevvård. När det gäller hälsoundervisningen i skolanförutsätter utskottet att skolsköterskans och skolläkarenskompetens tas till vara. Likaså förutsätter utskottet attskolhälsovården engageras i arbetet på att åstadkomma en alltbättre skolmiljö -- såväl den fysiska som den psykosocialamiljön.Enligt nu gällande skollag är skolhälsovården kostnadfri föreleverna (11kap. I föreliggande proposition föreslåsingen ändring i detta avseende.Utskottet finner det med hänvisning till det anförda intepåkallat att gör något särskilt uttalande medanledning av motion 1990/91:Ub179 yrkandena 1 och 2, varföryrkandena avstyrks.Enligt samma motion (yrkande 3) bör skolhälsovårdenjämställas med annan förebyggande hälso- och sjukvård.Socialstyrelsen bör därför vara tillsynsmyndighet.Utskottet anser att skolhälsovården bör betraktas som enintegrerad del av skolans elevvård. Mot denna bakgrund är detenligt utskottets uppfattning naturligt att tillsynsuppgiftenöverförs från till det nya skolverket.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag tilltillsynsmyndighet för skolhälsovården i enlighet medföreslagen lydelse av 14kap. 8§ och avstyrker motion1990/91:Ub179 yrkande 3.I samma motion (yrkande 5) anförs att det är viktigt attsocialstyrelsen som tillsynsmyndighet för skolhälsovårdensamverkar med det nya . bör ocksåsamverka med arbetarskyddsstyrelsen i frågor som rörarbetsmiljön. I samma motion (yrkande 4) föreslås att det skallfinnas en tjänst som skolöverläkare på socialstyrelsen.Utskottet erinrar om att det i propositionen framhålls attskolhälsovården inte bara ingår i skolans elevvårdandeverksamhet utan också är en del av samhällets allmännamedicinska insatser. Skolhälsovården berör därmed bådeskolverket och .