bet · GE01SkU26 · 1991-05-23 00:00:00 — Riktlinjer för energibeskattningenKarin Falkmer (m), () och ()anser att den del av yttrandet -- under -- som börjar med "Näringsutskottetansluter" och slutar med "och 63" bort ha följande lydelse:Enligt näringsutskottets uppfattning måste intresset av attvärna om miljön läggas till grund för en ny energibeskattning.Detta är också huvudtanken i de riktlinjer förbeskattningssystemet som anges i moderata samlingspartietsmotioner i ämnet, bl.a. i motion 1990/91:N88. Nuvarandepunktskatter på bränslen och energi bör ersättas med enkoldioxidrelaterad skatt. Varje bränsle bör sålunda beskattasutifrån hur stora koldioxidutsläpp som uppstår. Ju störrekoldioxidutsläpp, desto större beskattning. Biobränslen ger inteupphov till några varaktiga utsläpp av koldioxid. Därför börinte heller någon koldioxidskatt utgå på biobränslen. Detinnebär också att den elenergi som produceras i vattenkraftverkoch kärnkraftverk inte belastas med någon skatt.Näringsutskottet finner det däremot befogat att mervärdeskatttas ut på energi. Reglerna härom bör alltså inte ändras, utom påen punkt. Försäljning av värme eller ånga bör hamervärdeskattesatsen noll. Därigenom kan den miljövänligatekniken i fjärrvärmeproduktionen tillvaratas.Ett skattesystem enligt nu angivna huvudlinjer tillgodoserenligt utskottets mening det angelägna intresset av attkoldioxidutsläppen reduceras. Det ger en logisk och långsiktigthållbar struktur för beskattningen av olika bränslen. Det gerockså de gynnsammaste förutsättningarna för enbiobränsleanvändning i Sverige.I fråga om den totala skattebelastningen för energi ansernäringsutskottet att omläggningen av energibeskattningeninledningsvis bör ske inom ramen för ett oförändrat skatteuttagfrån energisektorn. Den pågående integrationen i kommeratt ställa krav på en lägre skattebelastning på bland annatenergi.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion1990/91:N88 (m) yrkande 2 i ifrågavarande del. Övriga härbehandlade motioner avstyrks.2. Riktlinjer för energibeskattningenPer-Ola () och () anser att den del avyttrandet -- under -- som börjar med "ansluter" och slutar med"och 63" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet noterar att regeringen i propositionen inteberör principerna för hur den framtida energibeskattningenlångsiktigt skall utformas. Detta är en brist. Beslut omenergiinvesteringar präglas i allmänhet av långsiktighet. Enmotsvarande framförhållning i fråga om de ekonomiskaförutsättningar som anges av statsmakterna är därför nödvändig.Mot den nu angivna bakgrunden ansluter sig näringsutskottettill de riktlinjer för energibeskattningen som föreslås i motion1990/91:N69 (c). Det är angeläget att energibeskattningenutformas så att den i högre grad stimulerar förnyelseprocessen ienergisystemet. En miljöanpassad och framtidsinriktadenergibeskattning innebär att miljövänlig energiproduktion,baserad på förnybara energiråvaror, gynnas på bekostnad avmiljöförstörande importerade energislag.Näringsutskottet vill ange följande huvuddrag iskattesystemet. Energiområdet skall undantas från mervärdeskatt.Uttaget av skatter och avgifter på energi skall ske genom enmiljöanpassad punktbeskattning, kombinerad med miljöavgifter.Punktskatten på bensin skall höjas liksom kilometerskatten.Biobränslen, vindkraft, vågkraft och el från solceller skallvara skattefria. Nuvarande konsumtionsbeskattning av elenergiskall ersättas med skatt på vattenkraft och uran. Vidare skallbeskattningen på bränslen vara lika, oavsett om de används förvärme eller elproduktion.Riksdagen bör, enligt näringsutskottets mening, fatta ettprincipbeslut om övergång till ett system som innebär attskatter och avgifter på elenergi och värme tas ut iproduktionsledet. Ett sådant system stimulerar tilleffektivisering såväl i produktionsledet som i distributions-och konsumtionsleden och därmed till en begränsning avutsläppsnivåerna. Ett generellt skatteavdrag förproduktionsskatten bör kunna göras vid export av elenergi medmotsvarande påslag vid import. Med vad som här har anförtstillstyrker näringsutskottet motion 1990/91:N69 (c). Övrigahär behandlade motioner avstyrks.3. Riktlinjer för energibeskattningenRolf L () anser att den del av yttrandet -- -- som börjar med"ansluter" och slutar med "och 63" bort haföljande lydelse:Den i särklass mest miljövänliga energin är den som intebehöver produceras. Denna insikt bör vara riktningsgivande förden framtida energipolitiken. Detta är också en centraltankegång i energipolitiska motioner, till vilkanäringsutskottet ansluter sig. Införandet av effektivareprocesser i produktion, distribution och konsumtion av energistimuleras och påskyndas genom att man genom politiska beslutåstadkommer ett högre relativpris på energi. Miljöavgifter --främst på koldioxid -- är härvid ett viktigt styrmedel. Vidarebör skattepolitiken på energiområdet inriktas på att allenergiproduktion skall beskattas lika. Härigenom får denmiljövänliga kraftvärmetekniken stärkt konkurrenskraft. Dettamöjliggör i sin tur minskad energiproduktion. Det ärangeläget att produktion av vindkraft stimuleras skattevägen.Till denna fråga återkommer näringsutskottet i det följande.Regeringen bör anmodas att lägga fram förslag i enlighet medde riktlinjer som anges i motion 1990/91:N73 (v) yrkande 8.Näringsutskottet tillstyrker sålunda denna i berörd del. Övriganu aktuella motioner avstyrks.4. Riktlinjer för energibeskattningenLars () anser att den del av yttrandet -- -- som börjar med"ansluter" och slutar med "och 63" bort haföljande lydelse:Näringsutskottet vill slå fast att energiskattesystemet börvara utformat så att energianvändningen reduceras; storenergiförbrukning innebär slöseri med resurser. Särskilt viktigtär att beskattningen stimulerar till sparsamhet med ändligaresurser, exempelvis fossila bränslen och uran. Skatterna skallockså konstrueras så att de motverkar ett starkt beroende avimport av energiråvara och sålunda skapar ökadförsörjningstrygghet. Energibeskattningen bör också bidra tillatt skatten på mänskligt arbete kan sänkas.Ett system för beskattning och avgiftsbeläggning av energi bördärför vara baserat på följande principer. Energiskatt skall tasut på energiråvaran och betalas lika av alla användare. I frågaom vattenkraft bör dock skatten av praktiska skäl baseras påkraftverkets avgivna nettoeffekt och inte på vattenflöde gångerfallhöjd. All energi bör undantas från mervärdebeskattning. Ensådan drabbar konsumentledet och gynnar därigenom producenterna.Det finns, menar näringsutskottet, ingenting som säger attindustrins energianvändning skulle vara nyttigare än hushållens.I en värld med knappa resurser behöver inte produktionenstimuleras. I avvaktan på att mervärdeskatten på energi slopashelt bör befrielse från sådan skatt införas tidigare när detgäller förnybara bränslen och kapitalkostnadsandelen ikraftvärmeverk och värmeverk.Näringsutskottet anser också att förnybara bränslen även ifortsättningen skall vara fria från allmän energiskatt.Energiproducenter som utnyttjar förnybara energiråvaror bördessutom få i verksamheten inbetald mervärdeskatt restituerad.Elenergi är ingen energiråvara och skall därför inte beskattas.Skatt skall betalas i proportion till förbrukningen avenergiråvara och energiråvarans egenskaper. Dessutom harnäringsutskottet synpunkter på hur skatteuttaget bör omräknasoch anges när det gäller koldioxidskatt. Den frågan återkommerutskottet nu till. Biobränslen, och tills vidare även torv,skall vara befriade från koldioxidskatt. Principen att allenergiråvara bör vara beskattad innebär att även uran skallbeskattas. för en uranskatt bör vara skatten på detsämsta fossila bränslet, nämligen kol. Detta betyder atttillförd uranergi belastas med en skatt per kWh som svarar motsumman av energiskatt och koldioxidskatt för kol. Eftersom dettager ett mycket högt pris på elenergi från kärnkraftverk föreslårutskottet att denna skatt införs stegvis under en treårsperiod.När energiråvaror används för icke energiändamål bör de beläggasmed samma skatter och miljöavgifter som vid användningen förenergiändamål. Även till denna fråga återkommer utskottet i detföljande.Enligt näringsutskottets mening bör anmodaregeringen att lägga fram förslag till energibeskattning enligtde principer som åsyftas i motion 1990/91:N68 (mp) yrkandena56--61 och 63. Motionen tillstyrks alltså i dessa delar. Övrigahär aktuella motioner avstyrks.5. Avdrag för allmän energiskatt vid kraftvärmeproduktionKarin Falkmer (m), () och ()anser att den del av yttrandet -- under rubriken förallmän energiskatt vid kraftvärmeproduktion -- som börjar med"fäster" och slutar med "propositionen (s. 8)"bort ha följande lydelse:Näringsutskottet ansluter sig till vad moderatasamlingspartiet har anfört om miljörelaterad energibeskattning.Genom en sådan får kraftvärmeproduktionen godakonkurrensförutsättningar. Regeringen bör lämna förslagtill en sådan energibeskattning. Mot denna bakgrund avstyrkerutskottet de föreslagna ändringarna i 24 och 25 §§ lagen(1952:262) om allmän energiskatt och i 3 § lagen (1990:582) omkoldioxidskatt. Inte heller kan utskottet ansluta sig tillmotion 1990/91:N68 (mp) yrkande 68 i ifrågavarande del ochyrkande 70 samt motion 1990/91:N90 (s) yrkande 1. Avdrag för allmän energiskatt vid kraftvärmeproduktionLars () anser att den del av yttrandet -- underrubriken för allmän energiskatt vid kraftvärmeproduktion-- som börjar med "fäster" och slutar med"propositionen (s. 8)" bort ha följande lydelse:Åtgärder för att produktionen av kraftvärme skall främjas ärenligt näringsutskottets uppfattning viktiga. De åtgärder idetta syfte som regeringen nu föreslår är emellertid inteändamålsenliga; förslagen måste därför avvisas. Ett bättrealternativ är, menar utskottet, att alla kraftvärme- ochfjärrvärmeanläggningar befrias från mervärdeskatt för den delsom avser kapitalkostnaderna. Fjärrvärmeverkenskonkurrensförmåga i förhållande till individuell uppvärmning avfastigheter förbättras då liksom konkurrensförmågan förkraftverkens elproduktion i förhållande till kondenskraftverk.Näringsutskottet tillstyrker med det nu sagda motion1990/91:N68 (mp) yrkande 68 i ifrågavarande del och yrkande 70och avstyrker regeringens förslag till ändringar i 25 och 26 §§lagen (1957:262) om allmän energiskatt såvitt gäller avdrag förbränsle i kraftvärmeverk och i 3 § lagen (1990:582) omkoldioxidskatt. I anslutning till motion 1990/91:N90 (s)yrkande1 vill utskottet betona vikten av en kraftfull satsningpå biobränsle i kraftvärmeproduktionen.7. Skattebefrielse för avkopplingsbara elpannorKarin Falkmer (m), () och ()anser att den del av yttrandet -- under -- som börjar med "Näringsutskottettillstyrker" och slutar med "av utskottet" bort ha följandelydelse:Näringsutskottet anser att skattebefrielsen föravkopplingsbara elpannor bör bibehållas. Under vissa tider pådygnet och vissa tider kan överskott på elkraft uppstå.Sådana variationer är ofrånkomliga på grund av den stora andelenvattenkraft och kärnkraft i det svenska elsystemet. Syftet medavkopplingsbara elpannor är att man effektivt skall kunnautnyttja variationer av detta slag i elproduktionen. Härigenomkan miljöfarliga bränslen ersättas.I konsekvens med att näringsutskottet förordar en i grundenmindre styrande energibeskattning -- som möjliggör användning avöverskottsel under lönsamma former utan att konkurrensensnedvrids -- avstyrker utskottet propositionen såvitt gäller 2 §lagen (1957:262) om allmän energiskatt. Motion 1990/91:N88 (m)yrkande 14 tillstyrks.8. Information om koldioxidskattenLars () anser att den del av yttrandet -- -- som börjar med"finner" och slutar med "yrkande 62" bort haföljande lydelse:Näringsutskottet instämmer i vad motionärerna har uttalat omvikten av att energiskatten för olika bränslen och för elkraftkan jämföras. För att hushållningen med energi skall främjas börbrukarna särskilt informeras om skatteuttag per energienhet ochper kWh. bör göra ett uttalande till regeringen avdenna innebörd. Med vad nu har anförts tillstyrkernäringsutskottet motion 1990/91:N68 (mp) yrkande 62.9. Återföring av koldioxidavgiftLars () anser att den del av yttrandet -- -- som börjar med "I det"och slutar med "avstyrks härmed" bort ha följande lydelse:Enligt näringsutskottets mening krävs klara styrsignaler tillkraftindustrin och elanvändarna. En ökad kostnadsbelastning börgälla för utsläpp av koldioxid -- men även för utsläpp av andraväxthusgaser -- som har uppkommit genom mänsklig aktivitet.I fråga om koldioxid bör, såsom framgår av motion Sk627 (mp)som behandlas av skatteutskottet, i första hand den nyligeninförda skatten höjas med 10 öreper kg koldioxid och år. Den ändrade skattesatsen bör tillämpastill dess att utsläppen av fossil förbränning påtagligt harminskats. Detta innebär att koldioxidskatten -- som nuuppgår till per kg koldioxid -- bör vara 35öre. Dessutom anser näringsutskottet att skatten bör uppräknasmed inflationen. Detta alternativ förutsätter attallmän energiskatt tas ut såvitt gäller bränsle, medan däremotden del som gäller elkraft slopas.Skulle detta krav beträffande skatten på koldioxid inte vinnagehör anser näringsutskottet i andra hand i enlighet med motionN93 yrkande 4 att en avgift på koldioxid bör införas. Avgiften,som bör avse förbränning av alla fossila bränslen, bör uppgåtill per kg koldioxid. I det nu angivna alternativetförutsätts att skatten på elkraft finns kvar. Därför böravgiften återbetalas till alla elkraftproducenter som använderfossila bränslen och biobränslen. Återföringen bör ske iproportion till levererad elmängd. Detta innebär att denelenergi som genereras vid kärnkraftverk och vattenkraftverkundantas från sådan återföring av avgiften.Såsom näringsutskottet har antytt i det föregående har ävenandra växthusgaser än koldioxid skadliga effekter på klimatetm.m. Därför bör även sådana gaser -- t.ex. metan -- omfattas avpunktskatter och avgifter. Kostnadsbelastningen bör iförhållande till den växthuseffekt som gasen genererar varadubbelt så stor som den som gäller för koldioxid. Regeringenbör uppmanas att lägga fram förslag i enlighet med vad som härhar sagts. Med det nu anförda tillstyrker utskottet motion1990/91:93 (mp) yrkande 4.10. RåtalloljaLars () anser att den del av yttrandet -- underrubriken -- som börjar med "" och slutarmed "huvudsak tillgodosedd" bort ha följande lydelse:Näringsutskottet har förståelse för den uppfattning som kommertill uttryck i de nu behandlade motionerna och som går ut på attden berörda branschen bör kompenseras för den indirekta skattenpå råtallolja. Utskottet anser emellertid inte att sådanersättning bör åstadkommas genom avdrag för skatt eller liknandeskattelindring. Alla fossila bränslen som kan användas förenergialstring bör enligt utskottets mening vara skattebelagda.I stället bör köpare av råtallolja som används för industriellförädling kompenseras i särskild ordning genom ettrestitutionssystem. Regeringen bör anmodas att lägga framförslag till bestämmelser av denna innebörd. I detta avseendedelar näringsutskottet den uppfattning som kommer till uttryck imotion 1990/91:Sk630 (s). Synpunkterna om befrielse från skattkan emellertid utskottet inte ansluta sig till, varför dennamotion liksom motion 1990/91:Sk720 (c) avstyrks.11. Energiintensiv industriLars () anser att den del av yttrandet -- -- som börjar med"anser" och slutar med "avstyrks sålunda" bortha följande lydelse:Näringsutskottet finner förslaget i motion 1990/91:68 (mp)yrkande 65 om ett restitutionssystem för den energiintensivaindustrin väl värt att ta fasta på. Under förutsättning att ettsystem för energibeskattningen som innebär att all energiskatttas ut på energiråvaran införs -- vilket utskottet harförespråkat i det föregående -- kommer detta att medförakonsekvenser för den del av den energiintensiva industrin sommöter konkurrens på världsmarknaden.I lagen (1974:992) om nedsättning av allmän energiskatt finnsbestämmelser som innebär möjlighet för regeringen att medgenedsättning för visst företag. Den nuvarande tillämpningen avdessa bestämmelser -- som innebär att den sammanlagdaenergiskatten på elkraft och bränslen har begränsats till 1,7%av de tillverkade produkternas faktiska eller beräknadeförsäljningsvärde fritt fabrik -- blir enligt utskottets meningtekniskt komplicerad. Reglerna är vidare ineffektiva när detgäller att uppnå målet att energihushållningen skall stimuleras.Den nuvarande ordningen bör därför ersättas med ett system genomvilket den del av den energiintensiva industrin som möterinternationell konkurrens får ersättning för viss del av denkostnadsbelastning som skatterna utgör. Ersättningen börberäknas på basis inte av det enskilda industriföretagetsskattebelastning utan av den berörda branschens genomsnittligaskattebelastning. Den bör utgå per producerad enhet.Näringsutskottet anser att den nu verksamma utredningen omnedsättning av energiskatter genom tilläggsdirektiv bör ges iuppdrag att utreda det nu föreslagna restitutionssystemet.Riksdagen bör anmoda regeringen att föranstalta härom. Med detnu sagda tillstyrker näringsutskottet motion 1990/91:N68 (mp)yrkandena 64 och 65.12. Återbetalning av elskattKarin Falkmer (m), och ()anser att den del av yttrandet -- under -- som börjar med "Enligt näringsutskottets" ochslutar med "har anförts" bort ha följande lydelse:Enligt näringsutskottets mening är det av moderatasamlingspartiet i bl.a. motion 1990/91:N88 föreslagna systemetför energibeskattning väl ägnat att främja en utveckling avvindkraftsproduktionen. Med en miljörelaterad energibeskattning,där nuvarande punktskatter omvandlas till en beskattning avkoldioxidutsläppen, skulle vindkraften inte belastas med varesig elskatt eller någon annan punktskatt. Några insatserhärutöver finner utskottet inte erforderliga.13. Återbetalning av elskattRolf L () och () anser att den del avyttrandet -- under -- sombörjar med "Enligt näringsutskottets" och slutar med "haranförts" bort ha följande lydelse:Enligt näringsutskottets uppfattning utesluter inte ett systemmed återbetalning av elskatten till elleverantören att även ettsystem med investeringsbidrag tillämpas.Det är, menar utskottet, nödvändigt att statsmakterna nuvidtar ändamålsenliga åtgärder för att en snabb och kraftigutbyggnad av vindkraftsproduktionen skall kunna komma tillstånd. Vid produktion i större skala är kostnaden för vindkraftkonkurrenskraftig jämfört med annan ny elproduktion. Skulle mandärtill väga in kostnaderna för miljöeffekter blir vindkraftenekonomiskt överlägsen. bör därför besluta attelskatten -- som uppgår till mellan 5 och 7,2 öreper kWh beroende av område och brukarkategori -- skall återgåtill den som levererar elenergi från vindkraftverk. Motion1990/91:73 (v) yrkande 11 tillstyrks med vad här har anförts. Sammanfattning1Propositionen1Motionerna6Motioner som väckts med anledning av propositionen6Motioner som väckts under den allmänna motionstiden7Yttrande från annat utskott11Utskottet11Inledning11Riktlinjerna för energibeskattningen 12Kraftvärme14Avkopplingsbar el16Fjärrvärme16Energiintensiv industri17Små kraftverk18Råtallolja19Motorsågsbränsle21Bensincheckar till utländska turister22Hemställan22Reservationer251. Riktlinjerna för energibeskattningen (m)252. Riktlinjerna för energibeskattningen (c)273. Riktlinjerna för energibeskattningen (v)284. Riktlinjerna för energibeskattningen (mp)295. Svavelskatten (m)316. Svavelskatten (mp)327. Kraftvärme (m)328. Kraftvärme (mp)339. Avkopplingsbar el (m)3410. Fjärrvärme (m)3411. Fjärrvärme (c)3512. Fjärrvärme (v)3613. Energiintensiv industri (c)3614. Energiintensiv industri (mp)3615. Råtallolja (m)3716. Motorsågsbränsle (c)37Bilaga yttrande 1990/91:NU12y39