bet · GE01UU15 · 1991-03-28 00:00:00 — För att få ett slagkraftigtbistånd föreslår regeringen att inordnas i den nya myndighetenför näringslivsinriktat bistånd. Myndigheten ges bl.a. i uppgift att isärskild förvaltning handha fondens grundkapital, som även ifortsättningen skall användas för riskkapitalsatsningar. Regeringenanser dessutom att fondens grundkapital successivt bör ökas. /92 föreslås ett tillskott om 100 milj.kr., varav 50milj.kr. för insatser i Central- och Östeuropa.Sammanfattning av motionernaI yrkande 74 i motion U246 (fp) föreslås att anslaget till SWEDFUNDhöjs med 40 milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit.Utskottets övervägandenUtskottet behandlar i avsnittet Allmänna riktlinjer iutvecklingssamarbetet även SWEDFUNDs verksamhet och organisatoriskaställning.Den av regeringen föreslagna medelsramen om 100 milj.kr. tillstyrks.Därmed avstyrks yrkande 74 i motion U246 (fp).Under avsnittet Principer och riktlinjer i det svenskautvecklingssamarbetet, delrubriken och arbetsformer inombilateralt utvecklingssamarbete, näringslivsbistånd m.m. redogörs förförslaget att inrätta en ny myndighet för näringslivsbistånd.I motion U246 (fp) yrkas att medelsramen för den nya myndigheten skallvara 10 milj.kr. högre än vad regeringen föreslagit.Den nya myndigheten avses träda i funktion . Enligt vadutskottet har erfarit är enligt propositionens förslag finansieringen avden nya myndighetens verksamhet under nästa budgetår i huvudsak enligtföljande. Genom IMPODs anslutning tillförs 25,5 milj.kr. Härtill kommerBITS särskilda medel för aktiviteter inom om 20 milj.kr.Desutom tillförs de särskilda medlen för den nya myndigheten som uppgårtill 25 milj.kr. för nästa budgetår. Härtill bör nämnas att SWEDFUNDsgrundkapital ökas från 250 till 350 milj.kr.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag tillmedelstilldelning för den nya biståndsmyndigheten. Yrkande 78 i motionU246 (delvis) vad avser ökad medelstilldelning avstyrks härmed.Projektbistånd till vissa länderPropositionenVåren 1988 beslutade att inrätta anslagspostenProjektbistånd till vissa länder. Avsikten med anslagsposten var attmöjliggöra insatser till länder som befinner sig i ett kritiskt skededär utgången kan bli avgörande för landets framtidautvecklingsmöjligheter. Från anslagsposten har insatser finansierats iBolivia, , , , samt och övrigaCentral- och . Stödet under denna anslagspost avser väldefinierade insatser av projektkaraktär i ett initialskede av svensktbiståndssamarbete med landet. Av de länder som erhållit stödunder anslagsposten föreslår regeringen att biståndet till ,, och under /92 finansieras övermyndigheternas ordinarie anslag.Bistånd till Central- och ÖsteuropaRegeringen presenterade förslag om ett program om1miljard kronor för svenskt samarbete med underen treårsperiod. Av dessa skall 900 milj.kr. finansieras överbiståndsanslaget.För bilaterala insatser under /91 anslog imaj 1990 175 milj.kr. under anslagsposten Projektbistånd till vissaländer. Av dessa avser 100 milj.kr. insatser i och 75 milj.kr.insatser i andra länder. För hela treårsperioden ger detta 300 milj.kr.för och 225 milj.kr. Det avregeringen utfästa bidraget för bilateralt samarbete med Central- ochÖsteuropa uppgår för /92 till sammanlagt 175 milj.kr.Sammanfattning av motionernaI yrkande 51 i motion U244 (v) föreslås att beslutaravskaffa anslagsposten Projektbistånd till särskilda länder. I yrkande52 i samma motion föreslås att avslår regeringens förslag om25 milj.kr. utöver de av regeringen föreslagna 175 milj.kr. tillCentral- och Östeuropa.I yrkande 69 i motion U246 (fp) föreslås att anslår 20milj.kr. ytterligare under anslagsposten för bistånd till Filippinerna.I yrkande 2 i motion U612 (v) föreslås att allt svenskt bistånd tillFilippinerna skall gå genom folkliga organisationer.Utskottets övervägandenDe 25 milj.kr. som finns under anslagsposten utöver de 175 milj.kr.som är avsedda för avser medel som BITS och IMPODfått i uppdrag att bereda för insatser i samt beredskap föreventuella insatser i annat land. I har insatser gjortsinom ett flertal områden (skog, miljö, energi, gruvor,telekommunikation, offentlig förvaltning samt utbytes- ochstipendieprogram). Situationen i är enligt utskottetfortfarande av sådan art att insatser under denna anslagspost även /92 är motiverade.I anslagsposten Projektbistånd till vissa länder ges möjligheter flexibel utformning av biståndet genom medverkan av debiståndsmyndigheter som bedöms lämpliga. Att avskaffa anslagspostenfyller enligt utskottet inte några konstruktiva syften. Utskottet anserdäremot inte att någon ytterligare höjning, utöver den som regeringenhar föreslagit, är motiverad.Därmed avstyrks yrkandena 51 och 52 i motion U244 (v), 69 i motionU246 (fp) samt yrkande 2 i motion U612 (v).Särskilda insatser i skuldtyngda länderPropositionenUnder har framsteg gjorts med att åstadkommaskuldlättnadsåtgärder. har spelat en aktiv roll i att drivadessa frågor vad gäller de fattigaste och mest skuldtyngda länderna.Genom att särskilda medel avsatts i biståndsbudgeten har kunnatbidra till att samordnade aktioner kommit till stånd. Detta har varitett betydelsefullt stöd till ansträngningar, men ytterligareåtgärder kommer att bli nödvändiga framöver. Vid FNsgeneralförsamlings särskilda möte om ekonomiska frågor i april 1990presenterade regeringen samlade syn på skuldstrategin för defattigaste länderna och flera förslag på ytterligareskuldlättnadsåtgärder.Innan betalningsbalansstödet infördes under /86 hadeSverige , i enlighet med en resolution i , avskrivitde minst utvecklade ländernas skulder till vilka härrörde fråndet tidigare systemet med biståndskrediter. Totalt har på detta sätt fordringar på närmare 1,2 miljarderkronor omvandlats till gåvor. har flera andrai-länder beslutat att vidta liknande åtgärder.Under loppet av har biståndet till de skuldkrisdrabbadeländerna kontinuerligt förändrats i syfte att utgöra ett stöd tillekonomisk anpassning och strukturella reformer. Biståndet genomlandramarna -- varubiståndet liksom sektor- och projektstöden -- haranpassats till skiftande behov i programländerna. Betalningsbalansstödetutgör ett komplement, om än ett viktigt sådant, till detta långsiktigastöd.Stöd till återhämtningsprogram, huvudsakligen i form av varubistånd,har lämnats och har varit den viktigaste formen förbetalningsbalansstöd. har kommit att spela en viktig roll iatt stödja utformningen och finansieringen av många skuldtyngda ländersekonomiska återhämtningsprogram. Under slutet av togVärldsbanken initiativ till att öka och förbättra biståndsflödet tillstöd för de fattigaste afrikanska ländernas strukturanpassning. Detresulterade i det s.k. särskilda programmet för (SPA), somutvecklats till en betydelsefull multilateral insats. Programmets syfteär att mobilisera ökade resursflöden för att hjälpa länderna uppnå dennödvändiga importökning som strukturanpassningsprogrammen förutsätter.Programmet omfattar ökade resurser från , bilaterala givareoch via (), samt olika typer avskuldlättnad. Därvid läggs stor vikt vid att de bilaterala givarna ökarsitt betalningsbalansstöd, minskar bindningsgraden i biståndet ochåstadkommer tidiga utbetalningar.Sverige har i denna samordnade internationella aktion bidragit medsåväl varubistånd inom landramarna som särskilda insatser under den nubehandlade anslagsposten.Under hösten 1990 träffades en överenskommelse om ett nyttSPA-samarbete för treårsperioden --1993. Inför detta har SIDA gjorten översyn av det hittillsvarande stödet. Översynen framhållerangelägenheten av denna typ av bistånd. För att underlätta de fattigaländernas återbetalning av viss Världsbanksskuld tog under år1987 ett särskilt initiativ i Världsbanken.Internationella valutafonden spelar också en viktig roll i utformandetav strukturanpassningsprogrammen. Fondens ordinarie resurser består avmedlemsländernas valutareserver. För att kunna hjälpa de fattigasteländerna på mjukare villkor än annars vore möjligt inrättades år 1987den särskilda s.k. utvidgade fonden för strukturanpassning (ESAF). Dennaspecialfond finansieras i huvudsak genom gåvobidrag och lån påförmånliga villkor från medlemsländerna. bidrar med 150 milj.kr.per år --1991 till ESAF för subventioner avkreditvillkoren. Tre utbetalningar har gjorts.Sverige har drivit skuldlättnadsfrågor också när det gäller defattigaste skulder till privata kreditorer, s.k. kommersiellskuld. Sådana fordringar säljs på andrahandsmarknader till priserlångt under skuldernas nominella värden. Olika metoder prövas nu för atthjälpa att tillgodogöra sig marknadens nedskrivning avskuldernas värde. Det handlar om olika former av återköp och byten avfordringar ("debt buy-backs" och "debt swaps"). På kansådana operationer underlätta återupprättandet av normala relationermellan låntagare och kommersiella långivare, vilket är särskiltbetydelsefullt för handel.Regeringen föreslår att 500 milj.kr. beräknas för /92för särskilda insatser i skuldtyngda länder.Sammanfattning av motionernaI yrkande 53 i motion U244 (v) föreslås att anslaget Särskildainsatser i skuldtyngda länder skall minskas med 500 milj.kr., dvs. I yrkande 54 i samma motion föreslås att en fond förskuldavskrivningar inrättas samt att medel om 405 milj.kr. I yrkande 77 i motion U246 (fp) föreslås att anslagsposten skallhöjas med 50 milj.kr. utöver vad regeringen har föreslagit, ellersåledes till 550 milj.kr.Utskottets övervägandenSverige har spelat en aktiv roll genom att i internationella forakontinuerligt anföra vikten av skuldlättnadsåtgärder. har tagitinitiativ till konkreta åtgärder för de fattigaste länderna vad gällersåväl skulder till , utlandsskulder som omförhandlas i dens.k. som kommersiella skulder. På samtliga områden harbetydande framsteg gjorts. Ytterligare åtgärder behövs emellertid,varför skuldfrågorna även fortsättningsvis kommer att tillhöra de mestprioriterade områdena i utvecklingssamarbetet med de mest skuldtyngdau-länderna.Anslaget för särskilda insatser i skuldtyngda länder syftar till attstödja de fattigaste och mest skuldtyngda länderna i derasreformansträngningar genom att mobilisera ytterligare resurser.Huvuddelen av anslaget har utgått i form av extra obundet varubistånd.En minskning av anslagsposten jämfört med föregående år är möjliggenom vissa outnyttjade reservationer och genom att regeringen harmöjlighet att göra utfästelser upp till ett belopp som motsvarar tregånger det anslagna beloppet.Utskottet anser att särskilda insatser för de mest skuldtyngdaländerna är angelägna även fortsättningsvis. Utskottet tillstyrker denav regeringen föreslagna medelsramen om 500 milj.kr.Därmed avstyrks yrkandena 53 och 54 i motion U244 (v) samt 77 i motionU246 (fp).Styrelsen för internationell utveckling (SIDA C4)PropositionenSIDA betonar i sin anslagsframställning att för att hantera de senasteårens stora volymökningar ställs höga krav på flexibilitet ochkompetens. Genom rationaliseringar har personal omfördelats från deadministrativa funktionerna till de biståndsoperativa enheterna. Vidarehar genom datorisering fortsatta rationaliseringar möjliggjorts. SIDAframhåller dock att möjligheter till ytterligare omfattanderationaliseringar starkt minskat.Myndigheten erhöll, enligt ett riksdagsbeslut , enförstärkning av förvaltningsanslaget med 10 milj.kr. och föreslår nu enpermanentning av dessa medel. SIDA framhåller att biståndsengagemanget iLatinamerika har blivit alltmer omfattande och föreslår att en särskildregionavdelning för bildas. SIDA återkommer i sinanslagsframställning till behovet av att den inrättadeutbildningsenheten i sitt uppbyggnadsskede får resurser förmetodutveckling.SIDA behöver utökade lokalutrymmen och äskar därför medel för vissaakuta ombyggnadsbehov liksom till viss utrustning. Vidare föreslår SIDAmedel för att täcka merkostnader i samband med introduktion ochigångkörning av myndighetens nya EA-system. SIDA äskar dessutom medelför inventarier och utrustning till ett nytt kansli i Moçambique.Regeringen föreslår ett förslagsanslag om . tillStyrelsen för internationell utveckling.Utskottets övervägandenI yrkande 76 i motion U246 (fp) föreslås en höjning med 10 milj.kr.utöver regeringens förslag. Motionärerna vill med den föreslagnahöjningen stärka SIDAs anslag för demokratifrämjande.Liksom i förra årets betänkande (1989/90:UU15) önskar utskottetunderstryka vikten av den administrativa kapaciteten hos SIDA. Det finnssom tidigare skäl att kritiskt granska utkontrakteringen tillutomstående konsulter i den mån detta återspeglar en bristandeadministrativ kapacitet hos SIDA. Konsultverksamheten fyller en viktigfunktion i det svenska biståndet, men den bör inte i alltför hög gradersätta viktiga insatser från SIDAs personal.Utskottet vill särskilt understryka vikten av fortsatta insatser påområden som miljö, demokrati, befolkningsfrågor och mänskligarättigheter.Utskottet tillstyrker propositionens förslag om . Därmedavstyrks yrkande 76 i motion U246 (fp).Styrelsen för u-landsutbildning i (C5)PropositionenStyrelsen skall enligt sin instruktionanordna allmänna enterminskurser i u-landskunskapge förberedelseutbildning för volontäreranordna språkutbildning som förberedelse för uppdrag i u-länderanordna speciella kurser i u-landsfrågor och språki samarbete med SIDA bistå myndigheter och andra med information ochrådgivning om förberedelse- och språkutbildning inför uppdrag i u-länderupprätta ett register över de personer som vid genmgåttden allmänna utbildningen för uppdrag i u-länder.Regeringen anser att god förberedelse inför föreståendeu-landstjänstgöring är av stor vikt. bör därför utvecklaoch bredda verksamheten för att svara mot behov av förberedelse föru-landsuppdrag som olika personalkategorier i biståndet har. Det ökadedeltagande från en bred resursbas i såväl BITS som SARECs och SIDAsverksamhet torde ge ett underlag för att utifrån olikakategoriers behov utveckla utbildning, t.ex. där språkutbildningintegreras med inslag av förberedelse för olika uppdrag. En uppsökandeverksamhet kan behövas för att närmare undersöka behoven. Regeringenvill i sammanhanget påminna om att RRV har påtalat behovet avspråkutbildning och utbildning i u-landskunskap hos ett flertal svenskamyndigheter som sysslar med tjänsteexport. Regeringen förordar därföratt inleder ett arbete för att anpassa sitt utbud av utbildningtill de förändringar som äger rum vad gäller personal ochkonsultmedverkan i biståndet. Regeringen är däremot inte beredd atttillmötesgå Sandös förslag om överföring av kurser från SIDA. Det börstå SIDA fritt att anpassa utbildningen till krav som ställs ibiståndet, t.ex. i fråga om roller i det tekniska biståndet. En närmareanalys av arbetsfördelningen vad gäller utbildning inom biståndet inkl.debiteringsfrågan kunde dock vara av värde. Regeringen avser attinitiera en sådan analys.Regeringen föreslår att till Styrelsen för u-landsutbildning i () anvisa ett ramanslag på 54 906 000 kr.Utskottets övervägandenUtskottet anser att utför ett viktigt och meningsfylltarbete och tillstyrker propositionens förslag om 54 906 000 kr.Styrelsen för u-landsforskning (SAREC C6)PropositionenDen kraftiga expansion som forskningsbiståndet haft har medfört behovav förändring och anpassning av SARECs verksamhetsformer ochorganisation, vilket också skett successivt. SAREC framhåller attambitionen finns att fortsätta rationalisera och effektiviseraförvaltningen.SAREC har flyttat till nya ändamålsenliga lokaler.SARECs lokalkostnader har därmed ökat betydligt. Flyttningen har äveninneburit andra merkostnader för SAREC, bl.a. har kostnader förtelefontjänster och städning ökat. Vissa tjänster som SAREC tidigareerhållit från SIDA behöver nu köpas in eller utföras i egen regi. Avdetta skäl föreslår SAREC att medel för post- och arkivfunktionenöverförs från övriga förvaltningskostnader till löner. Vidare föreslås isamband med förslaget om att inrymma skog- och miljöprogrammet i denordinarie verksamheten att medel för nuvarande sakanslagsfinansieradeprojektanställningar överförs till löneanslaget. Härutöver äskar SARECmedel för tre nya tjänster.Regeringen föreslår att till Styrelsen för u-landsforskning (SAREC)anvisa ett förslagsanslag på 21 027 000 kr.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag att till Styrelsen föru-landsforskning (SAREC) anvisa ett förslagsanslag om 21027000kr.Nordiska Afrikainstitutet utveckling av institutets verksamhet som skett harlagt grunden till ett väl fungerande ochdokumentation om problem och möjligheter. Frågor som är centralai utvecklingssamarbetet belyses i de olika forskningsprogrammen.Regeringen finner det angeläget att fortsätta stödja den utveckling sompåbörjats.Regeringen föreslår att till anvisa ettförslagsanslag om 5 739 000 kr.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag att till anvisa ett förslagsanslag om 5 739 000 kr.Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete(BITSC8)PropositionenBITS verksamhet har ökat kraftigt och blivit alltmerdiversifierad. Verksamheten under /90 har präglats av atten rad nya arbetsuppgifter tillförts myndigheten somambitionen att vidareutveckla system och arbetsmetoder fortsatt. BITSverksamhet i har fortsatt att expandera under budgetåret1989/90. har en omfattande uppbyggnad av samarbetet medCentral- och påbörjats. Samarbetet med Central- och Östeuropakräver en väl utvecklad metodik och flexibilitet samt medför behov avomfattande kontakter med den svenska resursbasen. har vid sidan av samarbetet med fått enstarkt ökad arbetsbelastning . Denväxande verksamheten ställer krav på ökade handläggarinsatser.BITS verksamhet har under en följd av år ökat såväl inom det tekniskasamarbetet som u-kreditgivningen. Handläggningen av biståndet tillCentral- och och andra nya samarbetsländer som t.ex. Chilebefinner sig i ett mycket krävande skede. För både det tekniskasamarbetet och u-krediterna gäller att antalet pågående insatser växer.Samtidigt medför det större antalet genomförda insatser nya behov avresurser för uppföljning och utvärdering. Regeringen har tidigarebetonat vikten av att BITS utvecklat sin information bl.a. tillallmänheten.Regeringen föreslår att till Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) anvisa ett förslagsanslag på14600000kr.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag att till Beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) anvisa ettförslagsanslag om 14,6 milj.kr.Bidrag till styrelsen för u-landsinformation i ()Anslaget för elevförmåner är avsett att täcka kostnader för förmånerför terminskursens deltagare enligt gängse värnpliktsförmåner.Utbildningsbidraget avser kostnader för dels volontärkursen, delsutbildningskostnaderna för kursdeltagare från frivilligorganisationerberättigade till volontärbidrag från SIDA.Regeringen föreslår att till Bidrag till styrelsen föru-landsutbildning i () anvisa ett förslagsanslag på6 804 000 kr.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag att till Bidrag tillstyrelsen för u-landsutbildning i () anvisa ettförslagsanslag om 6 804 000 kr.BiståndsramenUtskottets ställningstagande i det föregående leder till enbiståndsram på 13 871 milj.kr. I konsekvens härmed avstyrks yrkande 41 imotion U246 (fp) vari föreslås en biståndsram på 14 171 milj.kr. ochyrkande 3 i motion U244 (v) vari föreslås en biståndsram på 14 948milj.kr.Därmed tillstyrker utskottet vad som förordas i propositionen underrubriken m.m. Utskottet hemställerBiståndsanslagens storlek1. beträffande biståndet till Central- och Östeuropaatt avslår yrkande 1 i motion 1990/91:U203, yrkande 6 imotion 1990/91:U239, yrkandena 25 och 26 i motion 1990/91:U240, yrkande1 i motion 1990/91:U244, yrkande 1 berörd del i motion 1990/91:U246,yrkande 2 i motion 1990/91:U253 och yrkandena 7 och 8 i motion1990/91:U531,res. 1 (m)res. 2 (fp)res. 3 (c, v)res. 4 (mp)2. beträffande vissa flyktingkostnaderatt avslår yrkande 2 i motion 1990/91:U244 och yrkande 2 imotion 1990/91:U246,res. 5 (fp, v, mp)res. 6 (c) motiveringen3. beträffande enprocentsmåletatt avslår yrkande 3 berörd del i motion 1990/91:U244,berörd del av yrkande 1 i motion 1990/91:U246 samt förklarar yrkandena1, 3 och 4 i motion 1990/91:U253 besvarade med vad utskottet anfört,res. 7 (fp)res. 8 (v)Allmänna riktlinjer för biståndet4. beträffande omformulering av ett sjätte biståndsmålatt avslår yrkande 1 i motion 1990/91:U239,res. 9 (mp)5. beträffande övergripande principer och riktlinjeratt förklarar yrkandena 11, 14, 15 och 31 i motion1990/91:U239 besvarade med vad utskottet anfört,res. 10 (mp)6. beträffande miljöhänsyn i det svenska biståndetatt förklarar yrkande 8 (berörd del) i motion 1990/91:U231,yrkandena 2, 12 och 13 i motion 1990/91:U239 och yrkande 24 i motion1990/91:U246 besvarade med vad utskottet anfört,res. 11 (mp)7. beträffande miljöhänsyn i GATTatt förklarar yrkande 8 (berörd del) i motion 1990/91:U231besvarad med vad utskottet anfört,8. beträffande resursanvändning och miljöhänsynatt avslår yrkande 32 i motion 1990/91:U239,res. 12 (mp)9. beträffande miljöhänsyn i Världsbankenatt avslår yrkande 15 i motion 1990/91:U244,res. 13 (v)10. beträffande riktlinjer för främjande av demokrati och mänskligarättigheter i biståndetatt förklarar yrkandena 1, 2 och 3 i motion 1990/91:U227,yrkande 9 i motion 1990/91:U231, yrkandena 9, 12 och 14 i motion1990/91:U246 och yrkande 1 i motion 1990/91:U667 bevarade med vadutskottet anfört,res. 14 (m)res. 15 (fp)11. beträffande och mänskliga rättigheteratt avslår yrkande 6 i motion 1990/91:U227,res. 16 (m)12. beträffande underlag för beslut om bistånd för att främjademokrati och mänskliga rättigheteratt förklarar 4 i motion 1990/91:U227 och yrkande 15 imotion 1990/91:U246 besvarade med vad utskottet anfört,13. beträffande biståndsformer för att främja demokrati ochmänskliga rättigheteratt förklarar yrkande 11 i motion 1990/91:U246 besvarat medvad utskottet anfört,14. beträffande bistånd genom politiska partieratt förklarar yrkande 10 i motion 1990/91:U246 besvarat medvad utskottet anfört,15. beträffande bistånd genom enskilda organisationeratt förklarar yrkande 5 i motion 1990/91:U227 och yrkande 1i motion 1990/91:U258 besvarade med vad utskottet anfört,16. beträffande biståndsavtal och internationella normer angåendemänskliga rättigheteratt förklarar yrkande 12 i motion 1990/91:U631 besvarat medvad utskottet anfört,17. beträffande strukturanpassningsprogram och sociala hänsynatt avslår yrkandena 4 och 5 i motion 1990/91:U252 samtförklarar yrkande 2 i motion 1990/91:U233, yrkandena 10 och 30 i motion1990/91:U239 och yrkande 20 i motion 1990/91:U246 besvarade med vadutskottet anfört,res. 17 (v)res. 18 (mp)18. beträffande skulderatt avslår yrkande 7 i motion 1990/91:U233, yrkandena 1, 2och 7 i motion 1990/91:U252 samt förklarar yrkande 17 i motion1990/91:U239 och yrkande 3 i motion 1990/91:U252 besvarade med vadutskottet anfört,res. 19 (v)19. beträffande u-landshänsyn i GATTatt förklarar yrkande 4 i motion 1990/91:U231 besvarat medvad utskottet anfört,20. beträffande UNCTADatt förklarar yrkande 3 i motion 1990/91:U231 besvarat medvad utskottet anfört,21. beträffande samarbete mellan u-länderatt förklarar yrkande 5 i motion 1990/91:U231 besvarat medvad utskottet anfört,22. beträffande representation i Parisklubbenatt avslår yrkande 6 i motion 1990/91:U252,res. 20 (v)23. beträffande bistånd inom bostadssektornatt förklarar yrkande 26 i motion 1990/91:U246 besvarat medvad utskottet anfört,24. beträffande livsmedelssituation och jordbruksutvecklingatt förklarar yrkandena 1 och 2 i motion 1990/91:U212 ochyrkandnae 1 och 3 i motion 1990/91:U259 besvarade med vad utskottetanfört,25. beträffande anpassad tekonologiatt förklarar motion 1990/91:U216, motion 1990/91:U223,yrkande 6 i motion 1990/91:U231, yrkande 20 i motion 1990/91:U239,yrkandena 1 och 2 i motion 1990/91:U242 och motion 1990/91:U243besvarade med vad utskottet anfört,26. beträffande bladnäringatt förklarar motion 1990/91:U247 besvarad med vad utskottetanfört,27.