bet · GF01AU3 · 1991-11-05 00:00:00 — I betänkandet behandlas sex motioner från den allmännamotionstiden rörande olika frågor inom personalpolitiken.Motionerna rör den allmänna inriktningen av den statligapersonalpolitiken, vissa ersättningsfrågor, domares skiljandefrån tjänsten samt muslimerna på arbetsmarknaden. Samtligamotioner avstyrks av utskottet, bl.a. med hänsyn till att defrågor som tas upp är föremål för utredning. 1990/91:A601 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag till sådan ändring av berörda lagar somföranleds av motionen.1990/91:A603 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom personalpolitiken inom den offentliga sektorn.1990/91:A604 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning av statligt anställdatjänstemän.1990/91:A607 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen höjning av ersättningsnivån i allmänna reseavtalet för resormed cykel och en höjning av avdragsrätten vid resor till ochfrån arbetet med cykel.1990/91:A608 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att nivånpå det statliga nattraktamentet bör ökas till . perövernattning.1990/91:A727 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt i samverkan med muslimska organisationer ocharbetsmarknadens parter försöka åstadkomma regelsystem påarbetsplatser och i offentliga sammanhang, som respekterarmuslimernas religiösa sedvänjor i den utsträckning de intestrider mot svenskt rättsmedvetande. Inriktningen av statlig personalpolitikI moderata samlingspartiets kommittémotion A603 anförsföljande om personalpolitiken inom den offentliga sektorn. Motbakgrund av den offentliga sektorns problem -- som kommer tilluttryck bl.a. genom köer och brister i den offentligaverksamheten -- finns två huvudstrategier för förbättring. Delsbehövs en yttre omvandling som innebär avreglering och framväxtav nya enskilda konkurrerande alternativ. Dels behövs en inreomvandling som innebär att personalen inom den offentligasektorn kan få ett större utrymme för enskilda initiativ och attarbetsorganisationen kan anpassas till verksamhetens behov.Detta innebär enligt motionärerna att stat och kommuner måstekunna erbjuda konkurrenskraftiga arbetsvillkor i förhållandetill andra sektorer inom arbetslivet. Vidare måste chefsrollenutvecklas inom den offentliga sektorn och ansvar ochbefogenheter följas åt. Lönesättningen bör utgå från enindividuell bedömning. Det är också viktigt attsekretessreglerna tillåter att personalrekryteringen tilloffentliga tjänster kan ske utan att de sökandes namn blirallmänt kända.Magnus och (båda s) tar i motionA604 upp frågan om utbildning av statstjänstemän. Enligtmotionärerna finns ett mycket stort behov av utbildningsinsatserpå alla nivåer inom statsförvaltningen, vilket inte harblivit tillräckligt uppmärksammat. Den planerade tioprocentigaminskningen av antalet statsanställda kommer att ställa storakrav på utbildning, såväl för de övertaliga tjänstemännen somför kvarvarande personal. Den kompetenshöjande utbildningenskall vara ett led i förnyelsearbetet hos de statligt anställda.Med anledning av de ovan refererade motionsyrkandena villutskottet erinra om följande. präglasden statliga förvaltningen i av ett genomgripandeförnyelsearbete. Bl.a. skall ett treårigt program genomföras därden statliga administrationen skall reduceras genomstrukturella förändringar (prop. 1990/91:100 bil. 2, FiU25,rskr. För den statliga personalpolitiken har redovisatsbl.a. följande huvudpunkter (prop. 1989/90:100 bil. 2, AU17,rskr. 137):en prioritering av fortsatt avreglering, decentralisering ochdelegeringbättre möjligheter att rekrytera och behålla personal bl.a.genom att införa verksamhetsanpassade lönesystemen effektivare kompetensutvecklingbättre rekrytering, utveckling och rörlighet bland chefer.Utskottet har erfarit att uppgiften att svara för den statligapersonalpolitiken organisatoriskt kommer att förändras.Som ett led i förnyelsearbetet uppdrog regeringen i oktober1989 åt en utredning (C 1989:07) att göra en översyn av lagen omoffentlig anställning (). Enligt direktiven (dir. 1989:50)skall översynen ha följande tre huvudsyften:För det första skall lagstiftningen utformas så, att denskapar bättre förutsättningar för förnyelsen av den offentligasektorn i linje med den förändrade synen på offentliganställning och offentlig personalpolitik. Lagstiftningen skall-- så långt det är möjligt med hänsyn främst till demokratiskstyrning, insyn och rättssäkerhet -- stämma överens med vad somtillämpas inom arbetsmarknaden i stort.För det andra skall sådana regler som inte kan ansesgrundläggande för arbetstagarnas rättsställning utmönstras urlagstiftningen.För det tredje skall lagstiftningen göras enklare attförstå, överblicka och tillämpa för dem som i olika egenskaperhar att syssla med frågor om offentliga anställningar.Vidare heter det i direktiven att utredaren bör pröva hur engrundläggande rättslig reglering av offentlig anställningsamtidigt kan dels tillgodose kraven på decentralisering,verksamhetsanpassning samt anpassning till den reglering somgäller för arbetsmarknaden i stort, dels slå vakt ommedborgerliga krav på demokratisk styrning, insyn ochrättssäkerhet och på att offentliga uppgifter fullgörs på ettriktigt sätt. Utredaren bör vidare beakta behovet av att isamverkan åstadkomma större rörlighet bland statliga chefer,bland annat på nivån närmast under verkschefen. Vidare börregeringskansliets prövning av möjligheten till minskadoffentlighet i vissa rekryteringsärenden beaktas.Utskottet har under hand inhämtat att utredningsarbetetberäknas vara slutfört under det första kvartalet 1992.Utskottet vill för egen del betona att personalpolitiken är avstor betydelse i arbetet med att förnya den offentliga sektorn.Ett övergripande mål är att staten skall kunna rekrytera ochbehålla bra arbetskraft. I mycket hög grad är det de anställdasmotivation och kompetens som är avgörande för kvalitet, serviceoch effektivitet inom den offentliga sektorn. Faktorer som deanställdas befogenheter och ansvar måste uppmärksammas vid enmer flexibel utformning av lönesystemen. Decentralisering ochdelegering är väsentliga delar i förnyelsearbetet.Utan att i detalj gå in på samtliga de spörsmål som behandlasi motionerna kan utskottet konstatera att de framförda kravenligger i linje med pågående arbete. Genom det ovan refereradeutredningsarbetet tas ytterligare steg i den riktningmotionärerna efterlyser. I avvaktan på resultatet av utredningenkan någon åtgärd med anledning av motionerna A603 (m)och A604 (s) inte anses påkallad.ErsättningsfrågorI motion A607 av () förordas mer generösaregler för cykelresor. Dels föreslås en höjning aversättningsnivån i allmänna reseavtalet för resor med cykel,dels föreslås en höjning av avdragsrätten vid resor till ochfrån arbetet med cykel. Mer generösa regler kan väntas gepositiva miljöeffekter.Utskottet kan konstatera att ett nytt allmänt reseavtal ()slöts . Enligt avtalet innebär denskattereform som genomförts fr.o.m. ett heltnytt synsätt i fråga om traktamenten ochresekostnadsersättningar. Parterna konstaterar i avtalet att detkan finnas skilda lokala behov vid myndigheterna av särskildainsatser vid sidan av de skattefria ersättningar som betalasenligt . Cykelresor ersätts inte enligt ARA.Beträffande avdragsreglerna för resor mellan bostad ocharbetsplats har regeringens avsikt varit att en särskildutredare skall se över grunderna för detta avdrags utformning pålängre sikt (prop. 1990/91:54 s. 186). har isitt av godkända betänkande 1990/91:SkU17 noterat attreglerna om avdrag för resor mellan bostad och arbetsplats skallbli föremål för en översyn. Utskottet har under hand inhämtatatt direktiven för denna översyn kan väntas under hösten 1991.Med hänsyn till vad som ovan anförts avstyrker utskottetbifall till motion A607.Karin och (båda c) begär i motion A608 enhöjning av det statliga nattraktamentet till . Motionärerna konstaterar att en höjning skett till75 kr. per natt men att detta inte är tillräcklig stimulans föratt resenärerna skall fundera över andra alternativ än hotell.Som utskottet redovisat ovan har skattereformen fr.o.m. 1991medfört ett nytt synsätt på traktamentsfrågorna. I sådana falldär logikostnader inte kan visas av resenären innebär reglernaenligt kommunalskattelagen att ett nattraktamente frånarbetsgivaren uppgående till högst . inte blir beskattat.Därutöver kan lokala avtal slutas på de statliga arbetsplatsernaangående ytterligare traktamentsbelopp i sådana fall där faktisklogikostnad inte begärs. Tilläggsbeloppet är skattepliktigt. Somexempel kan nämnas att detta tilläggsbelopp enligt avtal inomriksdagsförvaltningen uppgår till , vilket gör ettsammanlagt traktamentsbelopp på . Tilläggsbeloppetvarierar mellan olika statliga arbetsplatser.Med hänvisning till vad som anförts påkallar motion A608 intenågon åtgärd.Övriga frågorAllan () tar i motion A601 upp frågan om domaresrättsliga ställning. Domarna måste vara garanterade integritetoch oavsättlighet, anförs i motionen. Prövningen av domaresskiljande från tjänsten bör överföras från arbetsdomstolentill allmän domstol och i sista hand till högsta domstolen. Förnärvarande ankommer det på den korporativistisktsammansatta arbetsdomstolen att pröva denna fråga. Enligtmotionären måste det grundlagsskydd som 11 kap. 5 §regeringsformen tillerkänner domare eller grunderna för dettaskydd anses stödja motionskravet. Berörda lagar bör därförändras.Utskottet vill anföra följande. har särskilda bestämmelserom avskedande. I 11 kap. stadgas att en arbetstagare fåravskedas om han har begått brott eller grov tjänsteförseelse somvisar att han uppenbarligen är olämplig att inneha sinanställning. Frågan om avskedande prövas normalt av denmyndighet som arbetstagaren lyder under. Beträffande vissa högrebefattningshavare och domare prövas frågor om avskedande av ensärskild nämnd, nämligen statens ansvarsnämnd. Nämndens beslutkan överklagas till tingsrätt/arbetsdomstolen enligtbestämmelserna i arbetstvistlagen.Enligt 11 kap. 5 § regeringsformen får den som utnämnts tillordinarie domare skiljas från tjänsten om han genom brott ellergrovt eller upprepat åsidosättande av tjänsteåliggande har visatsig uppenbarligen olämplig att inneha tjänsten. Har domarenskilts från tjänsten genom beslut av annan myndighet än domstol,skall han kunna påkalla domstols prövning av beslutet.Frågan om ett överförande av prövningen av domares skiljandefrån tjänsten till allmän domstol har tidigarebehandlats av utskottet i samband med liknande motionskrav --senast i utskottets betänkande 1990/91:AU7. I detta betänkandeavstyrktes motionsyrkandet med hänvisning till översynen av LOA.Enligt direktiven står det utredningen fritt att utöver vad somdirekt angetts i uppdraget ta upp de förslag till förändringar iLOA som utredningen finner lämpliga. I en särskild bilaga tilldirektiven tas upp speciella frågor där ändringar i börövervägas särskilt. I denna bilaga nämns förhållandet tillbrottsbalken. Utskottet har under hand inhämtat att utredningenbl.a. behandlar frågor om ordinarie domare. Utskottet utgårifrån att den i motionen behandlade frågan blir föremål föröverväganden i detta sammanhang. Enligt vad utskottet tidigare iframställningen redogjort för beräknas översynen av varaslutförd . Mot denna bakgrund börmotion A601 inte föranleda någon åtgärd.I motion A727 av () begärs att arbetsmarknadensparter i samverkan med muslimska organisationer försökeråstadkomma regelsystem som respekterar muslimernas religiösasedvänjor i arbetslivet i den utsträckning de inte strider motsvenskt rättsmedvetande. I motionen anförs att det i Sverigefinns ca 100 000 invandrare och flyktingar från länder vilka kanbetraktas som islamiska. Till muslimernas grundläggandekulturella behov hör deltagande i fredagsbönen, tillgång tillbönelokal på de större arbetsplatserna, ledighet vid Ramadansförsta och sista dag m.m. Motionären förordar en bred översyn avmuslimernas rättigheter i , utarbetande avhandlingslinjer och förbättrad information.Utskottet har behandlat en likartad motion i sitt betänkande1990/91:AU7. Utskottet vidhåller den uppfattning som framförts idetta betänkande, nämligen att det är angeläget att bereda vårainvandrare möjlighet att utveckla det egna kulturarvet inomramen för de grundläggande normer som i det svenska samhälletgäller för mänsklig samlevnad. Religionen är en del av det egnakulturarvet. För muslimer liksom för andra trosbekännare är detdärför viktigt att det svenska samhället försöker underlätta fördem att utöva sin religion. En sådan inställning innebäremellertid inte att man genom lagstiftning skall skapa ettgenerellt regelsystem för arbetsplatser angående ledigheter förolika religiösa aktiviteter eller för inrättande av särskildabönelokaler. Dessa frågor bör i stället lösas i lokala avtaleller genom överenskommelser på resp. arbetsplats.Utskottet vill därutöver tillägga att invandrarverket har ettbrett åtgärdsprogram avseende muslimer. Huvudsyftet med dettaarbete är att underlätta muslimska invandrares integration i detsvenska samhället. Detta kan ske via direkt stöd ochkontaktarbete gentemot muslimska organisationer men även genomatt stödja kommunikationsprocessen mellan muslimskaorganisationer och offentliga organ.Med hänsyn till vad som anförts bör motion A727 inte föranledanågon åtgärd. beträffande inriktningen av statlig personalpolitikatt avslår motionerna 1990/91:A603 och 1990/91:A604,2. beträffande generösa regler för cykelresoratt avslår motion 1990/91:A607,3. beträffande höjning av det statliga nattraktamentetatt avslår motion 1990/91:A608,4. beträffande prövningen av domares skiljande fråntjänstenatt avslår motion 1990/91:A601,5. beträffande respekt för muslimernas religiösa sedvänjor iarbetslivetatt avslår motion 1990/91:A727.Stockholm den 5 november 1991På arbetsmarknadsutskottets vägnarMona SahlinI beslutet har deltagit:Mona (),(),(m),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),()Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.