bet · GE01UU15 · 1991-03-28 00:00:00 — I yrkande 2 i motion U248(fp) föreslås att , mot bakgrund av situationen vad avser mänskligarättigheter i landet, inte bör komma i fråga för insatser från BITSförrän en utveckling mot demokratiska fri- och rättigheter och respektför mänskliga rättigheter inletts.Utskottets övervägandenBiståndet till lämnas av SAREC och BITS. BITS tekniska biståndsyftar till kunskapsöverföring, kompetensutveckling ochinstitutionsuppbyggnad. Stöd har tidigare också getts för inköp avreservdelar till den utrustning som upphandlades i under1970-talet. Insatserna omfattar bl.a. mejeriverksamhet, rening avutsläpp från pappersindustrin, studier rörande energibesparing ochkemikalieåtervinning. Efter biståndsförhandlingar med i februari1991 avslutas det finansiella stödet till inköp av reservdelar. BITStekniska bistånd inriktas i ökande grad på stöd till ekonomiska ochandra reformer. Ett bilateralt forskningssamarbete genom SARECförekommer inom miljövård, medicin, jordbruksforskning ochmikrobiologisk behandling av sockerrörsavfall. Under /89påbörjades ett institutionellt samarbete om epidemiskhjärnhinneinflammation. Under /90 lämnades 24,7 milj.kr.i bistånd till . Enligt vad utskottet erfarit kommer biståndsvolymenatt vara lägre under kommande år.Det kvarvarande biståndssamarbetet med bör enligt utskottetsuppfattning medverka till ekonomiska reformer och demokratiskutveckling. Situationen vad gäller respekten för mänskliga rättigheterpå bör vara föremål för fortsatt stor uppmärksamhet och vägas in iövervägandena beträffande biståndets omfattning och utformning.Därmed avstyrks yrkande 38 i motion U246 (fp). Yrkandena 3 i motionU227 (m), 13 och 33 i motion U246 (fp), yrkande 1 i motion U661 (fp)samt yrkandena 1 och 2 i motion U248 (fp) får med det ovan anförda ansesvara besvarade.C 1. Bidrag till internationella biståndsprogramPropositionen (s. 92--117)Det svenska multilaterala biståndet redovisas huvudsakligen underanslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Därutöverutgår bidrag till FNs verksamhet från övriga anslag. Det gäller främstbidrag till FNs humanitära verksamhet och vid katastrofsituationer, menäven vissa långsiktiga utvecklingsinsatser, regionala program och stödtill internationella forskningsprogram. Därmed utgör bidragen tillmultilaterial verksamhet cirka en tredjedel av det totala biståndet.Tabell 4. Bidrag till internationella biståndsprogram budgetåret1990/91 och 1991/92 fördelat på organisationer (milj.kr. )00> 51>Anvisat 65>Regeringens 83>Förändring00>65>förslag00>FNs operativa verksamhet00>FNs utvecklingsprogram (UNDP)00>varav00>- 03>ordinarie bidrag 60>625,0 78>650,0 94>+ 25,000>- 03>UNDPs verksamhet i de03>minst utvecklade länderna 60>65,0 78>0 94>- 65,000>- 03>Sahelkontoret (UNSO) 60>25,0 78>0 96>- 25,0*00>- 03>FNs kapitalutvecklingsfond03>(UNCDF) 60>55,0 78>55,0 94>of00>FNs befolkningsfond (UNFPA) 60>125,0 78>135,0 94>+ 10,000>FNs barnfond () 60>340,0 78>370,0 94>+ 30,000> 60>1 235,0 78>1 210,0 96>- 25,0*00>Internationella finansieringsorgan00>Världsbanksgruppen00>varav00>- 03>Internationellautvecklings-03>fonden () 60>843,0 78>432,0 94>-411,000>- 03>Internationellafinansierings-03>bolaget (IFC) 60>0 78>15,0 94>+ 15,000>Regionala utvecklingsbanker00>varav00>- 03>Afrikanska utvecklingsbanken03>(AfDB) 60>15,0 78>15,0 94>of00>- 03>Afrikanska utvecklingsfonden03>(AfDF) 60>254,2 78>289,2 94>+35,000>- 03>Asiatiska utvecklingsbanken03>(AsDB) 60>0 78>0 94>of00>- 03>Asiatiska utvecklingsfonden03>(AsDF) 60>91,4 78>160,0 94>+68,600>- 03>Interamerikanska utvecklings-03>banken (IDB) 60>21,5 78>15,0 94>- 6,500> 60>1 225,1 78>926,2 94>- 298,900>Internationellt livsmedelsbistånd och jordbruksutveckling00>Internationellt livsmedelsbistånd00>varav00>- 03>Världslivsmedelsprogrammet03>(WFP) 60>122,0 78>122,0 94>of00>- 03>Livsmedelshjälpskonventionen03>(FAC) 60>57,0 78>55,0 94>- 2,000>- 03>Internationella katastroflagret03>för livsmedel (IEFR) 60>85,0 78>95,0 94>+ 10,000>Jordbruksutveckling00>- 03>Internationella jordbruks-03>utvecklingsfonden () 60>70,0 78>36,0 94>- 34,000> 60>334,0 78>308,0 94>- 26,000>Flyktingbistånd00>Flyktingbistånd genom FN00>varav00>- 03>FNs hjälporganisation för03>Palestinaflyktingar (UNRWA) 60>130,0 78>140,0 94>+ 10,000>- 03>FNs flyktingkommissarie03>(UNHCR) 60>190,0 78>215,0 94>+ 25,060>320,0 78>355,0 94>+ 35,000>Övrigt00>Övriga organisationer00>varav00>- 03>Internationella familjeplanerings-03>federationen (IPPF) 60>85,0 78>90,0 94>+ 5,000>- 03>UNCTAD/GATTs internatio-03>nella handelscentrum (ITC) 60>22,0 78>22,0 94>of00>- 03>FNs narkotikafond ()03>och annan narkotikabekämpning 60>50,0 78>55,0 94>+ 5,000>- 03>Internationella sjöfarts-03>universitetet 60>17,0 78>18,0 94>+ 1,000>Andra multilaterala bidrag00>varav00>- 03>Miljöinsatser 60>125,0 78>125,0 94>of00>- 03>Övriga insatser 60>153,1 78>153,1 94>of00>- 03>Multilaterala biträdande03>experter m.m. 60>0 78>57,0 94>+ 57,060>452,1 78>520,1 94>+ 68,000>SUMMA 60>3 566,2 78>3 319,3 94>-246,9*Bidrag till Sahelkontoret (UNSO) ingår /92 ianslagsposten Andra multilaterala bidrag, Miljöinsatser.Bidrag till Sahelkontoret (UNSO) redovisas under anslagsposten Andramultilaterala bidrag, Miljöinsatser.FNs utvecklingsprogram (UNDP)FNs utvecklingsprogram (UNDP) är FN-systemets centrala organ förfinansiering av tekniskt bistånd. Eftersom de UNDP-finansieradeprojekten i huvudsak utförs av FNs fackorgan, ärsamarbetet mellan dem, UNDP och mottagarlandet ytterst väsentligt. UNDPhar ett världsomfattande program i omkring 150 länder och territorier.Dess resurser är enligt propositionen emellertid blygsamma jämfört medmånga andra biståndsorgans. De ursprungliga intentionerna med UNDP somsamordnare av FN-systemets tekniska bistånd har enligt regeringen därförinte kunnat infrias.Rapporter från det Nordiska har visat att UNDPs förmågaatt spela en roll varierar starkt från land till land. Även iFN-systemet pågår utredningar och förhandlingar som bör leda tillförändrade roller och arbetsuppgifter för de olika FN-organen, inkl.UNDP.UNDP behöver enligt propositionen en solid resursbas för att fullgörasina uppgifter. Den bör byggas upp genom ökade bidrag från allt flergivarländer. De nordiska länderna svarar för en tredjedelav bidragen till UNDP. 1989 var UNDPs största givare totaltsett. Det behövs enligt propositionen en rimligare bördefördelning.Regeringen kommer därför att fortsätta att verka för ett större ochbredare ansvarstagande bland givarna för tilldelning av resurser tillUNDP.Regeringen anser det väsentligt att FN-systemets biståndsverksamheteffektiviseras för att förbättra dess möjligheter att lösa viktigaglobala frågor vilka förutsätter samarbete i internationellaorganisationer.Mot denna bakgrund förordas i propositionen att ordinariebidrag till UNDP för /92 ökar med 25 milj.kr. Av dessa avsätts 50 milj.kr. för insatser som syftar till attytterligare främja en effektiv verksamhet inom UNDP i linje med desvenska biståndspolitiska målen. Regeringen anser mot denna bakgrund attSveriges bidrag till det särskilda kontot för UNDPs verksamhet i deminst utvecklade länderna kan avskaffas fr.o.m. /92.FNs befolkningsfond (UNFPA)/91 60>125 000 /92 60>135 000 000Regeringen anser att bör fortsätta att verka för ökadeinsatser på befolkningsområdet. Det svenska biståndet bör fortsätta attlämnas dels som en integrerad del av bilaterala hälso- ochförvaltningsprogram, dels genom internationella program som FNsbefolkningsfond (UNFPA) och ().UNFPA har en central uppgift som finansieringsorgan och globalkoordinator för insatser inom ramen för FNs utvecklingssamarbete påbefolkningsområdet samt i förberedelserna inför det planeradeinternationella mötet om befolkningsfrågor 1994.UNFPAs roll är att stödja ländernas ansträngningar att bygga upp sinegen kapacitet för effektiva program på befolkningsområdet.FNs barnfond ()/91 60>340 000 /92 60>370 000 000Sveriges sammanlagda bidrag till utgör avorganisationens budget. De svenska statliga bidragen har under en tidvarit de största från något land. Det är regeringens förhoppning att denuppmärksamhet som barnfrågorna rönt skall ge även andraländer anledning att öka sina bidrag till /91 80>843 000 /92 80>447 000 00000>varav00>Internationella utvecklingsfonden ()80>432 000 00000>Internationella finansieringsbolaget (IFC)80>15 000 000Världsbanken ()Världsbanksgruppen, som består av (), Internationellautvecklingsfonden (), Internationella finansieringsbolaget (IFC) ochMultilaterala investeringsgarantiorganet (MIGA), har länge varit en avde viktigaste finansieringskällorna för . Till följd av1980-talets skuldkris med växande svårigheter för att erhållakommersiella lån har enligt propositionen kommit att få enytterligare ökad betydelse. Denna kommer till uttryck dels i en ökadutlåning men också i en omfattande rådgivning i samband med ekonomiskareformer i låntagarländerna. Denna utveckling och bankens centrala rollför mobilisering och samordning av finansiellt bistånd har medfört ettnärmare samarbete mellan banken och svenska biståndsorgan, särskilt iAfrika.Sveriges kapitalinsats i banken uppgår till ,vilket motsvarar en röstandel på 1,41 %.Internationella utvecklingsfonden ()är Världsbanksgruppens fond för utlåning på särskilt förmånligavillkor till de fattigaste . /90 uppgick IDAsnya utlåningsåtaganden till ett belopp motsvarande 5,5 miljarderUS-dollar.Ungefär 90 % av IDA-utlåningen går till de fattigaste länderna, de meden BNP per innevånare priser. Utlåningenär inriktad på landsbygdsutveckling, utbildning, hälsovård,vattenförsörjning och stöd för ekonomiska reformer som syftar tilleffektivare resursutnyttjande (s.k. strukturanpassningsprogram). Med sinbetoning på social utveckling och fattigdomsbegränsning har enligtregeringen alltmer kommit att närma sig de svenskabiståndspolitiska målen.Utlåningen via finansieras genom bidrag från medlemsländerna,vilka i återkommande förhandlingar beslutar om s.k. påfyllnader av IDAsresurser. Förhandlingarna om den nionde påfyllnaden (9) slutfördesunder . Uppgörelsen resulterade i en påfyllnad om 11,7 miljarderSDR (s.k. särskilda dragningsrätter), motsvarande ca 15 miljarderUS-dollar.Sveriges andel av påfyllnaden är , vilket motsvarar 2 528milj.kr.Under det hittillsvarande systemet för budgetering av de svenskabidragen har i budgeten anslagits en summa motsvarande det påskuldsedeln angivna svenska årsbidraget. Eftersom IDAs dragningar frånskuldsedlar sker först då fonden behöver resurser för utbetalningar tillgodkända projekt förblir medel outnyttjade under en följd av år. Därmedhar en relativt stor mängd outnyttjade medel kommit att byggas upp underdenna anslagspost.Som regeringen konstaterade budgetproposition, kananslagstekniken förändras och de outnyttjade medlen minska utan att IDAsmöjligheter till utfästelser gentemot påverkas. En sådanförändrad anslagteknik för de svenska bidragen till 9 skulleinnebära att man inte anslår medel i enlighet med utfästelserpå de årliga skuldsedlarna, utan i stället anslår summan av motsvarandeårs kontantbidrag och IDAs beräknade dragningar från skuldsedlarna.Detta system har enligt propositionen den grundläggande fördelen attinga nya reserver byggs upp som det existerande beloppetoutnyttjade medel minskar i takt med att dragningarna från tidigarefondpåfyllnader fortsätter. Dessutom ger det enligt propositionen ensannare bild av den faktiska resursöverföringen till , ochligger därmed i linje med den allmänna strävan att inom biståndetavpassa tilldelningen av medel till utnyttjandet.Mot bakgrund av ovanstående redogörelse föreslås att systemet föranslagsgivning till förändras enligt de angivna linjerna från ochmed /92, då det andra årsbidraget till 9 skallerläggas. Medelsbehovet för /92, dvs. det svenskakontantbidraget samt de skuldsedeldragningar som beräknas genomförasunder budgetåret, beräknas till 432 milj.kr.Regionala /91 86>382 159 /92 86>479 200 00000>varav00>Afrikanska (AfDB) 86>15 000 00000>Afrikanska utvecklingsfonden (AfDF) 86>289 200 00000>Asiatiska (AsDB) 86>000>Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) 86>160 000 00000>Interamerikanska00>utvecklingsbanken (IDB) 86>15 000 000Förhandlingarna om den fjärde allmänna kapitalökningen i Afrikanskautvecklingsbanken (AfDB) slutfördes ochöverenskommelsen därom trädde i kraft . Beslutet innebär attbankens kapital tredubblas --1991 till ca 19,5miljarder US-dollar. Under den femte påfyllnaden av Afrikanskautvecklingsfondens (AfDF) resurser har givarländerna bidragit med 2,66miljarder US-dollar --1990, vilket i realatermer inneburit en ökning jämfört med föregående påfyllnad.Sveriges bidrag har uppgått till 764,2 milj.kr. motsvarande av dentotala påfyllnaden.Förhandlingarna om en sjätte påfyllnad i AfDF avseende åren 1991--93beräknas vara avslutade . Storleken på denna påfyllnadberäknas uppgå till ca 4 miljarder US dollar.Bankens kapital uppgår till ca 22,8 miljarder US-dollarvarav har inbetalats och återstoden utgörgarantiåtaganden. Eftersom inte deltog i den förstakapitalökningen sjönk andel av kapitalet frånursprungliga till . beslöts om en särskildsvensk kapitalökning på omkring 28 milj.kr. för att den svenskakapitalandelen åter skulle komma i nivå med den ursprungliga andelen.Den fjärde påfyllnaden av Asiatiska utvecklingsfondens (AsDF)resurser avslutades . Påfyllnaden som avsett perioden1987--1990 har uppgått till . bidrag om365,7 milj.kr., som motsvarar av påfyllnaden, har inbetalats ifyra lika stora årsbidrag.Förhandlingar om en femte påfyllnad av AsDF avseende åren 1991--1994har påbörjats och beräknas vara avslutade . lade en speciellt utvaldexpertpanel fram förslag om hur bankens och fondens långivning skulleinriktas . Förslagen utmynnade i starkarekommendationer om att banken och i synnerhet fonden i väsentlig gradskulle gå över till långivning till utbildnings- och hälsosektorerna föratt på detta sätt gynna de fattigaste grupperna i samhället.Sveriges andel i AsDF är jämförelsevis låg. Regeringen anser att detmot bakgrund av den nya ovan beskrivna inriktningen på fondens utlåning,vilken ligger väl i linje med svenska biståndspolitiska prioriteringar,är motiverat att höja den svenska andelen.Förhandlingarna om en sjunde allmän kapitalökning, i Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB), som påbörjades , kunde slutföras i mars1989. Överenskommelse nåddes om en påfyllnad som ger banken möjlighettill ökad utlåning --1993 med sammanlagt 22,5miljarder US-dollar. Fonden för särskild utlåning på mjukare villkor(FSO) fylls på med under samma period.Sveriges andel uppgår till av kapitalhöjningen, vilketmotsvarar ca 43 miljoner US-dollar.Världslivsmedelsprogrammet (WFP)verkar enligt propositionen för att en ökad andel av världenssammanlagda livmedelsbistånd skall gå genom WFP och för att WFP skallspela en aktiv roll för att lindra verkningarna av katastrofer av olikaslag. WFP har en betydelsefull roll vid samordning avlivsmedelsleveranser i internationella hjälpprogram. fickca 50 miljoner människor livsmedelsbistånd genom WFPs försorg. Ca 35miljoner människor fick livsmedelsbistånd i samband medutvecklingsprojekt och 8 miljoner i anslutning till katastrofbistånd. Avvärldens 15 miljoner flyktingar, fick 7 miljoner livsmedelsbistånd frånWFP. av det totala stödet går till de fattigaste u-länderna.Två tredjedelar av ordinarie bidrag till WFP är bundet tillupphandling av livsmedel i med exportproduktion eller iSverige. Utöver det ordinarie bidraget kanaliserar ävenextraordinärt livsmedelsbistånd och katastrofhjälp genom WFP.WFPs bidragsmål för tvåårsperioden --1992 är 1 500 miljonerUS-dollar.Livsmedelshjälpskonventionen (FAC)års livsmedelshjälpskonvention har medlemsländerna åtagitsig att ge bidrag som sammanlagt motsvarar spannmål perår. Konventionen är treårig. Det svenska årsbidraget motsvarar 40 000ton vete.Internationella katastroflagret för livsmedel (International EmergencyFood Reserve, IEFR) och långvariga flyktingsituationer (ProtractedRefugee Operations, PRO)Det Internationella katastroflagret för livsmedel (IEFR) skapades föratt snabbt och effektivt kunna ge bistånd i samband med akutakatastrofsituationer. har bidragit till lagret, somadministreras av WFP, alltsedan dess tillkomst 1975. IEFR-lagret användsför att tillhandahålla livsmedel till särskilt utsatta grupper. Vidarehar en särskild fond (PRO) upprättats för långvariga flyktingsituationerinom WFPs reguljära program fr.o.m. år 1990.FNs hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA)I propositionen anges att intifadan nu går in på sitt tredje år med enfortsatt upptrappning av våldet. Tillväxten i de ockuperade områdena harsedan intifadans början gått kraftigt tillbaka och medfört en alltsvårare ekonomisk situation för befolkningen. Alltfler palestinier somtidigare varit självförsörjande har tvingats att söka bistånd frånUNRWA.Denna situation ställer ökade krav på UNRWA i dess arbete för depalestinska flyktingarna i regionen. UNRWA beräknar medelsbehovet till , vilket skall jämförasmed budget på . Därutöver tillkommerkatastrofprogrammet för ockuperade områden.FNs flyktingkommissarie ()UNHCR har till uppgift att lämna rättsligt skydd och materielltbistånd till flyktingar. Under sina har organisationen bistått ca26 miljoner flyktingar. har antalet flyktingar ivärlden ökat från ca 8,5 miljoner till omkring 15 miljoner.Samtidigt har UNHCRs inkomster legat på samma nivå , drygt500 miljoner US-dollar . Det ledde till enfinansiell kris med ett underskott på . Det var enligtpropositionen en förtroendekris för organisationen och leddetill den dåvarande flyktingkommissariens avgång.Ett antal länder har ökat sina bidrag till UNHCR. Därigenom har UNHCRfått nästan full bidragstäckning för det allmänna programmet inkl. 1989års underskott. Däremot kan endast hälften av de särskilda programmenfinansieras. Flyktingprogrammen har fått anpassas till en låg budgetnivåsom innebär att hälso- och utbildningsinsatserna är kraftigt nedskurnaför flyktingarna. UNHCRs resurser motsvarar per flyktingoch dag.Enligt propositionen kommer att fortsatt aktivt söka förändraflyktingarnas situation, dels genom ökade insatser, dels genom att sökapåverka andra länder att öka sina bidrag och att ge bättre villkor förflyktingbiståndet. Vidare kommer i internationella liksombilaterala sammanhang att understryka behovet av att komma tillrätta medde orsaker som ligger bakom flykt.UNHCRs budget reguljära program uppgår till 345 miljonerUS dollar. Därutöver förutses särskilda flyktingprogram att uppgå tillöver under 1991.MiljöinsatserFN-systemets olika organisationer har fått en ökande och alltviktigare roll på miljöområdet. Detta välkomnas av som iFN-systemets beslutande organ aktivt medverkat tilldenna utveckling. har bidragittill att stödja institutionella förstärkningar med särskild inriktningpå behov och avser att även under /92 attgöra detta.Som exempel på sådana förstärkningar kan nämnas riktade bidrag tillFNs organisation för industriell utveckling (UNIDO), som utarbetat ettprogram för en integrering av miljöhänsyn iindustrialiseringsprocessen i . Ett annat exempel är bidragför miljöfrämjande insatser genom FNs organ för transnationella företag(UNCTC). Likaledes är det angeläget att stödja de FN-organ som arbetarmed att främja nya och förnybara energikällor för behov.De förhandlingar som skett om en miljöfond inomVärldsbanken för att åtgärda miljöproblem i av globalbetydelse har nått så långt att det är sannolikt att fonden kan påbörjasin verksamhet . Fonden är tänkt att finansiera insatserutformade av , och inom fyra verksamhetsområden:klimat, biologisk mångfald, ozonförtunning och havsföroreningar.Bidrag till (UNSO) för att stödja torkdrabbade länderi kommer att lämnas via detta anslag.Sveriges stöd till , som fr.o.m. /92lämnas från denna anslagspost, omfattar främst miljövårdsinsatser. NärKambodjafrågan fått sin lösning, förutser jag ett ökat internationelltstöd till Mekongkommittén.I förberedelseprocessen års om miljö ochutveckling kommer det enligt propositionen att vara av stor vikt med ettaktivt och initierat deltagande från . Särskilt de minstutvecklade länderna med dåligt utvecklade miljöadministrationer kommeratt behöva stöd för att medverka i förberedelserna och vid självakonferensen. Svenskt stöd för att underlätta u-landsdeltagande vidkonferensförberedelserna kommer att fortsätta utgå under budgetåret1991/92.Övriga insatserUnder delposten Övriga insatser finansieras bidrag till ett stortantal organisationer, program, seminarier och andra internationellaaktiviteter för främjande av internationell samverkan och utveckling.Extra insatser genom internationella organisationer kan enligtpropositionen av en rad olika skäl visa sig vara angelägna underpågående budgetår. Under denna anslagspost medges ett visst utrymme föratt möta sådana behov. Under /92 planeras bidrag tillbl.a. följande organisationer:Internationella rödakorskommittén ()FNs boende- och bebyggelsecenter (HABITAT)FNs utvecklingsfond för kvinnor (UNIFEM)Internationella forsknings- och INSTRAW)FNs informations- och forskningscenter rörande transnationella företag(UNCTC)IPDC, UNESCOs biståndsprogram för kommunikationsutvecklingFNs center för vetenskap och teknologi för utveckling (UNCSTD)Medel för internationellt handikappbiståndBeredskap bör finnas för svenskt stöd till internationellt samordnadehumanitära insatser i och AfghanistanGemensamma fonden för råvarorNordisk fond för förmånlig kreditgivning till (NDF)Tekniskt bistånd från bl.a. för ländernas deltagande i demultilaterala handelsförhandlingarna, den s.k. Uruguayrundan inom GATTBidrag till Society for International Development (SID) och stiftelsenDag Hammarskjölds MinnesfondNordiska AfrikainstitutetMedel för personal- och administrationskostnader i samband med attFN-stipendiater tas emot i SverigeSvenska FN-förbundets information om det multilateralautvecklingssamarbetetDen statliga stiftelsen för UNDPs, Afrikanska ochbilaterala givares fond för kapacitetsbyggande i AfrikaSammanfattning av motionernaDet föreligger en brett politiskt stöd för ett omfattandemultilateralt bistånd från och för bidrag till deinternationella biståndsprogrammen.Moderata samlingspartiet föreslår i sin motion U240 ökade medel förUNHCR.I liberalernas motion U246 anges att det är viktigt attstärka det multilaterala samarbetssystemet. För många utgör detmultilaterala biståndet en nödvändig motvikt mot de kortsiktiga hänsynsom ofta styr särskilt stormakternas bilaterala bistånd. Utvidgaderesurser ter sig särskilt nödvändiga i när många , inteminst i , har slagit in på mödosamma reformprogram. I motionenanges vidare ett antal förslag till medelshöjningar för olikamultilaterala biståndsorgan. Medelshöjningar i jämförelse medpropositionens förslag föreslås för UNDP, UNFPA, , , UNHCRoch IPPF, UNIFEM, HABITAT och multilaterala miljöinsatser.Centerpartiet föreslår enligt motion U231 i förhållande tillregeringens förslag ökade medel för UNHCR, UNDP och multilateralamiljöinsatser.Vänsterpartiet föreslår i jämförelse med regeringens förslag ökademedel för UNDP, UNFPA, , , , IPPF, ITC, samtmultilaterala miljöinsatser.Miljöpartiet föreslår i motion U239 att två internationellamiljöfonder inrättas och att till vardera fonden anslåsöver anslaget C1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Den enafonden avser enligt motionen miljöförbättringar i och denandra miljöinsatser i för bl.a. markvård ochskogsplantering. I motionen berörs även de multinationella företagensverksamhet.I motion U642 (mp) anges att FN är beslutsmässigt svagt på detekonomiska området. I motionen föreslås att ett ekonomiskt råd inrättasi FN för att öka möjligheterna att verkställa de beslut som FN fattar.Utskottets övervägandenUtskottet har givit uttryck för sinpositiva syn på de internationella biståndsorganens verksamhet och sittstöd till en fortsatt stor andel multilateralt bistånd inom det svenskabiståndssamarbetet.