bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — Ytterligare minskningarkan vara nödvändiga för att skydda de mest känsliganaturtyperna.I det av beslutade programmet motluftföroreningar och försurning ingår att de svenskasvavelutsläppen skall minska mellan åren 1980 och 1995.Kväveoxidutsläppen bör enligt riksdagsbeslutet minskamed . har år 1988uttalat att svavelutsläppen bör minska mellan åren1980 och 2000 samt att möjligheterna att minskakväveoxidutsläppen börutredas.Utskottet anser i likhet med regeringen att de beslut somredan fattats torde vara tillräckliga för att minska de svenskasvavelutsläppen , räknat årsnivå. Med de åtgärder som regeringen nu föreslår bör utsläppenvidare kunna minska till år 2000.När det gäller kväveoxider är utvecklingen mer problematisk,framför allt på grund av en större ökning av trafiken än vad somberäknades då målet lades fast. Mot bakgrund av deuppgifter som lämnas i propositionen och den information somutskottet erhöll i samband med en utfrågning med företrädare förnaturvårdsverket ansluter sig utskottet till regeringensöverväganden i propositionen (s.28f.). Det av riksdagentidigare beslutade utsläppsmålet för kväveoxider bör såledesvara vägledande för det fortsatta arbetet. Att ange ett mål förår 2000 är givetvis angeläget men bör anstå till dess att enminskning har säkrats och acceptans har kunnat nås i deinternationella förhandlingarna. Som anförs i propositionenkräver en effektiv strategi mot kväveoxidutsläppen ytterligareåtgärder bl.a. inom trafiksektorn. har docknyligen redovisat siffror som visar att katalysatorreningenvarit mera framgångsrik än man vågat hoppas på. Vidare behöverutsläppen av kväveoxider minska från industrier och från storaförbränningsanläggningar. Dessa frågor redovisas närmare i ettföljande avsnitt. Det omfattande åtgärdsprogram som regeringenföreslår beräknas leda till en minskning av kväveoxidutsläppenmed till år 1998.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringens förslag tillriktlinjer såvitt avser svavel- och kväveoxider och avstyrkermotionerna Jo110 yrkande 2 och Jo113 yrkande 6 omkväveoxidutsläppen.Motion Jo113 yrkande 5 om betydelsen av att minska försurandeutsläpp överensstämmer med regeringens och utskottetsuppfattning. Motionen föranleder således ingen särskild åtgärd idenna del.Utskottet tillstyrker även regeringens förslag om ett nyttdelmål för utsläppen av flyktiga organiska ämnen, innebärande enminskning , räknat års nivå.Som regeringen anfört bör målsättningen såvitt avser ammoniakvara en minskning av utsläppen i till år1995. Möjligheten att halvera utsläppen börutredas. I samband härmed kan synpunkterna i motion Jo113yrkande 7 beaktas. Utskottet har inte funnit anledning att idetta sammanhang tillstyrka motionen i denna del.I mp-motionen Jo116 yrkas att användning resp. utsläpp avsammanlagt 13 kemiska ämnen och produkter skall minska med30--eller helt upphöra enligt en särskild tidtabell förresp. ämne och produkt (yrkande 8). Yrkandena har redovisatsovan under rubriken vill framhålla att motionen på de flesta punkterinnebär kraftiga skärpningar av de målsättningar som ställs uppi propositionen. Den utgår vidare från andra tidsmässigajämförelseperioder än de som tidigare beslutats av riksdageneller som anges i propositionen. Ett synnerligen omfattandebeslutsunderlag ligger till grund för de riktlinjer ochmålsättningar som föreslås i propositionen. På grundval av dettaunderlagsmaterial anser utskottet det inte möjligt att bedömaförutsättningarna för och konsekvenserna av de målsättningar somföreslås i motionen. När det gäller förslagen om minskning avklorerade organiska ämnen, klorerade lösningsmedel, kvicksilveroch kadmium, bekämpningsmedel och handelsgödselkväve har förslagframlagts i andra motioner från , vilka behandlas iresp. avsnitt i det följande. Utskottet anser det ej realistisktatt föreslå att kraven på utsläppsminskningar m.m. i motionJo116 yrkande 8 läggs till grund för ett riksdagsbeslut om demiljöpolitiska målsättningarna och avstyrker således motionen iangiven del.Motion Jo818 yrkande 7 är tillgodosedd genom regeringensuttalanden att miljöarbetet förutsätter medverkan av myndigheterinom alla samhällssektorer och att miljöansvaret skall skrivasin i instruktionen för ett antal myndigheter.Utskottet tillstyrker även i övrigt regeringens förslag tillriktlinjer i avsnitt 2 om miljöpolitikens mål och strategier.Miljöpolitikens medel och instrumentPropositionenLagstiftning och olika typer av ekonomiska styrmedel utgörgrunden för att genomföra intentionerna i miljöpolitiken. Genomatt miljöproblemen har ändrat karaktär behöver demedel och instrument som används ses över och göras så effektivasom möjligt. skall svenska regler anpassas tillinternationella i så stor utsträckning som möjligt. Därigenomunderlättas det internationella samarbetet.Den enskilda människan och hennes livsföring kommer att spelaen allt större roll för att undvika framtida miljöproblem.Miljöutbildning på alla nivåer är en av förutsättningarna föratt underlätta en ansvarsfull hushållning med naturresurserna.De mål och strategier som regeringen föreslagit i kapitel 2relateras till förhållandena i miljön. Detta ställer stora kravpå en effektiv övervakning och uppföljning av miljötillståndet.Propositionen innehåller i detta kapitel överväganden ominternationellt samarbete, övervakning av tillståndet i miljön,ekonomiska styrmedel, en ny miljöbalk, miljövårdsorganisationenoch miljömedvetande och utbildning.Ekonomiska styrmedelSverige är enligt propositionen ett av de internationelltledande länderna när det gäller användning av ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken.I samband med skatteomläggningen infördes vissa nyamiljöskatter, t.ex. koldioxidskatt, svavelskatt och endifferentiering av oljeskatten. infördes enmervärdeskatt på energi.Den 1 januari 1992 införs miljöavgifter på utsläpp avkväveoxider från stora förbränningsanläggningar.Regeringen anser att ekonomiska styrmedel bör komma till ökadanvändning i fortsättningen. Ekonomiska styrmedel bör införasnär det gäller nickel/kadmiumbatterier. Ett system medmiljöklasser införs på nya fordon. Miljöklasserna pådieselbränsle skärps. En ökad skattedifferentiering på blyad ochblyfri bensin föreslås också.Miljömedvetande och utbildningI propositionen framhålls att utbildning är en avförutsättningarna för att miljöfrågorna skall kunna genomsyraalla verksamheter. Miljöfrågorna skall integreras igrundutbildningen på alla nivåer. Miljöutbildning införs iläroplanerna för och gymnasiet. Regeringentillkallar en läroplanskommitté med uppgift att se över hurmiljöutbildningen skall utformas.Miljöfrågorna ges också ökad vikt i all grundläggandehögskoleutbildning. Särskilda medel avsätts förlärarfortbildning och utvecklingsarbete. Universitets- ochhögskoleämbetet får i uppdrag att tillkalla en särskildreferensgrupp för att initiera och följa detta arbete.Regeringen föreslår en utökning av antalet antagningsplatserpå miljö- och hälsoskyddslinjen vid i och attden ettåriga kompletteringsutbildningen för naturvetare ochtekniker genomförs under ytterligare tre år.MotionernaI motion Jo105 (m) yrkande 16 redovisas utförligt vissaallmänna synpunkter på användningen av ekonomiska styrmedel.Dessa styrmedel skall komplettera de rent administrativaregleringarna på miljöområdet. De bör utformas på ett sådantsätt att miljöförbättringarna uppnås med lägsta möjligatotalkostnad. De finansiella styrinstrumenten skall ej användasi statsfinansiellt syfte utan bör öronmärkas för olikamiljöförbättrande ändamål. Endast när det gäller koldioxidaccepterar motionärerna miljöskatter. I övrigt skall andrastyrmedel, företrädesvis miljöavgifter, användas. Det ärangeläget att följer utvecklingen inom EG och inte införnya skatter och avgifter som strider mot vad som kommer attgälla i den gemensamma marknaden (yrkande17). Vidare yrkas förslag om miljörelaterad energibeskattningbaserad på en skärpt koldioxidbeskattning, att svavelskattenändras till en svavelavgift och en utredning om hurkväveavgifterna skall kunna omfatta mindre och medelstoraförbränningsanläggningar (yrkandena 25--27). Liknande synpunkteranförs i motion Jo733 (m) yrkande 6.I motion Jo67 (m) yrkas att svavelskatten ändras till ensvavelavgift och att intäkterna används för att reparera skadori miljön.I motion Jo110 (fp) yrkande 3 föreslås att uttalarsig för en vidareutveckling av ekonomiska styrmedel påmiljöområdet. Med sådana styrmedel avses främstutsläppsavgifter, överlåtbara utsläppsrätter och panter.Utsläppsavgifter är framför allt lämpade när det gäller mångasmå och diffusa utsläppskällor. Liknande synpunkter anförs imotion Jo739 yrkande 6 (fp).Enligt motion Jo113 (c) yrkandena 3 och 23 bör riksdagenförorda en koldioxidskatt på fossilbaserad elproduktion från den1 . Vidare yrkas ett tillkännagivande om sambandenmellan miljö och ekonomi och utformningen av de ekonomiskastyrmedlen. Ekonomiska styrmedel skall innebära att produkteroch verksamheter bär sina kostnader fullt ut. Målet för denekonomiska politiken skall vara en långsiktigt hållbarutveckling.Enligt motion Jo97 yrkande 2 (v) bör införa enkoldioxidskatt för industrin om per kg utsläppt koldioxidfrån den 1 januari 1993.Från sida yrkas i motion Jo112 yrkandena 5 och 6tillkännagivanden om användning av gröna skatter och avgifterför att minska den materiella förbrukningen och omkoldioxidskatt på elproduktion. I motion Jo116 yrkandena 11 och13 anförs att ekonomiska styrmedel i fortsättningen skall varaen viktig del i miljöpolitiken och ett riksdagsuttalande attekonomiska styrmedel inte står i motsatsställning tilladministrativa styrmedel utan utgör komplement.I motion Jo117 (mp) yrkas beskattning av fri parkeringsplatsoch miljöavgifter på tungmetaller, kväve och fosfor (yrkandena 8och 9). I motion Jo118 (mp) yrkas förslag till miljöskatt påindustriutsläpp av tungmetaller, på kväveutsläpp till vatten,möjlighet för kommunerna att reducera kväveutsläppsskatten genomatt anlägga våtmarker och höjning av miljöavgiften förkväveoxidutsläpp till /kg för inrikes flyg (yrkandena 2--5och 23).I motion Jo728 (mp) föreslås ett riksdagsuttalande om behovetav att snabbt utveckla ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken(yrkande 1). Enligt yrkande 4 bör avgifterna användas för attbygga upp en miljöfond för miljöförbättrande åtgärder.De motioner som har anknytning till avsnittet ommiljömedvetande och utbildning är bl.a. Jo110 yrkandena 13 och14 (fp), där motionärerna förordar miljöinsatser i barnomsorgenoch användning av information och kampanjer som styrmedel imiljöpolitiken.I motion Jo816 (mp) yrkande 2 anförs att det behövs utbildningoch personalförstärkning för att bredda och höja kompetensen hosövervakande, utredande och dömande myndigheter.Enligt motion K17 (mp) yrkande 2 finns ett behov av extrautbildningsinsatser i miljöjuridik för de tjänstemän som arbetarmed miljöfrågor på länsstyrelser och i kommuner.Utskottets övervägandenUnder inledningskapitlet Miljöpolitikens medel och instrument(kapitel 3 i propositionen) behandlar utskottet i huvudsakendast frågor om ekonomiska styrmedel samt miljömedvetande ochutbildning. Övriga avsnitt behandlas närmare i det följande ianslutning till de konkreta åtgärdsförslagen i propositionen.De konkreta åtgärdsförslagen rörande utbildning m.m. behandlasav utbildningsutskottet.Ekonomiska styrmedelSom anförs i propositionen är det en uppgift förmiljöpolitiken att se till att kostnader i form av miljöeffekterbeaktas när företagen och hushållen väljer mellan olikahandlingsalternativ. Detta kan i princip göras genom ekonomiskastyrmedel i form av miljöskatter, miljöavgifter ellermiljösubventioner. Enligt den internationellt accepteradeprincipen om att förorenaren skall betala bör miljöskatter ellermiljöavgifter användas i större utsträckning änmiljösubventioner.I likhet med vad som anförs i propositionen och i flertaletmotioner anser utskottet att ekonomiska styrmedel bör komma tillökad användning i fortsättningen. De ekonomiska styrmedlen måstedock anpassas till förändringarna i miljösituationen. Nyastyrmedel måste utvecklas för att miljöhänsyn skall tas även viddiffus spridning från många små utsläppskällor. Ekonomiskastyrmedel är i detta sammanhang väl lämpade för attmiljöeffekter skall beaktas på ett rationellt ochkostnadseffektivt sätt.Över huvud taget bör ekonomiska styrmedel i miljöpolitikenutformas med hänsyn till olika typer av krav för att getillfredsställande resultat ur miljöpolitisk, administrativ,ekonomisk-politisk och internationell synvinkel. Som regeringenanfört är det bl.a. angeläget att noga följa utvecklingen inomEG vad gäller skatter och ekonomiska styrmedel.Utskottet delar den uppfattning som framförs i några motioneratt ekonomiska styrmedel i många fall kan framstå som komplementtill andra regleringar på miljöområdet. Ytterligare övervägandenom ekonomiska styrmedel som komplement till sådana regleringarkan behövas, om t.ex. miljöskyddskommitténs arbete resulterar iförslag om generella föreskrifter för vissa miljöstörandeverksamheter, miljökvalitetsnormer m.m.Vad särskilt beträffar överlåtbara utsläppsrätter kännerutskottet viss tveksamhet men utgår från att det görs ennoggrann undersökning av lämpligheten och möjligheten att införasådana system i . harframhållit att det i det fortsatta arbetet finns anledning attha dessa frågor i åtanke (SOU 1991:4 s. 36).Med det anförda tillgodoses i stor utsträckning motionernaJo105 yrkandena 16 och 17, Jo110 yrkande 3, Jo113 yrkande 23,Jo112 yrkande 5, Jo116 yrkandena 11 och 12, Jo728 yrkande 1,Jo733 yrkande 6 och Jo739 yrkande 6. Motionerna bör i dettasammanhang -- utöver vad utskottet anfört ovan -- inte föranledanågot särskilt uttalande från sida.I anslutning till motionsyrkandena om ändring av svavelskattentill en svavelavgift får utskottet erinra om att det inte iförsta hand är dispositionen av intäkterna från en viss pålagasom avgör om pålagan skall betecknas som skatt eller avgift.Även om intäkterna av olika miljöskatter skullespecialdestineras för t.ex. miljöförbättrande ändamål skulledessa pålagor knappast kunna i statsrättsligt hänseendebetecknas som avgifter. Ett aktuellt exempel på dettaförhållande är den s.k. miljöskatten på gödselmedel ochbekämpningsmedel. Denna pålaga har rubricerats som en avgift menär i statsrättslig bemärkelse en skatt. Det bör tilläggas att endel av den allmänna energiskatten för oljeprodukter, förnärvarande . per kubikmeter, redovisas som en s.k.försurningsavgift.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Jo105 yrkande26 och Jo67.Frågor om koldioxidbeskattningen, kväveavgifter och vissaekonomiska styrmedel i övrigt har relativt behandlats iriksdagen. I partiuppgörelsen om energipolitiken anges att enkoldioxidskatt som belastar elproduktionen förutsätterinternationell samordning. bör i detta sammanhang verkaför att prissättningen av el avspeglar de verkliga kostnadernainkl. I den energipolitiska propositionenframhålls (s. 9) att bör eftersträva sådanainternationella överenskommelser som möjliggör en ökadanvändning av gentemot omvärlden konkurrensneutralakoldioxidskatter.Med det anförda avstyrks motionerna Jo105 yrkandena 25 och 27,Jo113 yrkande 3, Jo97 yrkande 2 och Jo112 yrkande 6.Utskottet avstyrker motion Jo117 yrkande 8 med hänvisning tillatt skatteutskottet avstyrkt ett identisktmotionsyrkande i en mp-motion (1990/91:SkU17).Jordbruksutskottet, som ej ansvarar för beredningen avskattefrågor, har självfallet ingen anledning att frångåskatteutskottets bedömning i denna fråga.Vidare avstyrks motion Jo118 yrkandena 2--5, Jo117 yrkande 9,Jo120 yrkande 23 och Jo728 yrkande 6.Miljömedvetande och utbildningI anslutning till motion Jo110 yrkande 13 om miljöinsatser ibarnomsorgen får utskottet anföra följande. Utskottet delarmotionärernas åsikt att miljöfrågorna bör beaktas både när detgäller utbildningen av förskollärare och i samband med denpraktiska utformningen av barnomsorgsarbetet. Som anförs imotionen har ideella organisationer, bl.a. ,gjort betydelsefulla insatser i dessa sammanhang. Det ärgivetvis viktigt att miljömedvetandet kan väckas så tidigt sommöjligt hos den unga generationen. Som anförs i propositionenbör både förskolan och ge en allmänbildning ommiljön. Vidare vill utskottet erinra om att gettut allmänna råd om innehållet i förskolan och om pedagogisktprogram för fritidshem. I dessa råd ägnas särskild uppmärksamhetåt växter, djur, natur, klimat och miljö. Som framgår av detanförda är det i första hand ett ansvar för vederbörandemyndigheter och ej att tillse att den pedagogiskautbildningen får en lämplig utformning för att tillgodoseförevarande önskemål. Utskottet utgår från att syftet medmotionen i denna del kan tillgodoses utan något särskiltinitiativ från sida.Utskottet kan i stor utsträckning också instämma medmotionärernas syfte enligt yrkande 14 i motion Jo110.Information och kampanjer kan i vissa fall vara effektiva inslagi miljöarbetet. Det bör i första hand ankomma på berördamyndigheter och ideella organisationer att ta initiativet tillsådana insatser som motionärerna efterlyser. Bl.a. börframhållas att har ett särskilt ansvarför utbildning och information. Med det anförda föreslårutskottet att motionen lämnas utan någon vidare åtgärd såvittavser yrkande 14.Motionerna Jo816 och K17, som väcktes innan miljöpropositionenframlades, tar upp behovet av utbildning för bl.a. övervakande,utredande och dömande myndigheter. Utskottet vill i dettasammanhang erinra om att regeringen tillsatt en domarutredningoch en åklagarutredning som båda torde komma att behandlabehovet av utbildning och kompetensutveckling för de berördayrkeskategorierna (dir. 1989:56 och 1990:27). I den nyligenframlagda propositionen om ny kommunallag (prop. 1990/91:117)aviseras en utredning som skall genomlysa hur miljöskyddsarbetetfungerar i kommunerna och på vilket sätt det lokala miljöarbetetkan förstärkas. En sådan förstärkning skall gällamyndighetsutövningen liksom kompetens- och organisationsfrågor.Även behovet av ökad utbildning och annat utvecklingsarbeteskall kartläggas. Det anförda innebär att motionerna Jo816yrkande 2 och K17 yrkande 2 kan tillgodoses utan någonytterligare åtgärd från sida.Åtgärder inom olika områdenUnder huvudrubriken inom olika områden redovisasregeringens allmänna överväganden i fråga om miljö ochutveckling, jordbruket och skogsbruket, trafiken,energiförsörjningen, industrin, varor och kemiska produkter,avfall och återställningsåtgärder. Huvuddelen av dessa avsnittbehandlas närmare i det följande i anslutning till de konkretaåtgärdsförslagen.PropositionenMiljö och ekonomisk utvecklingVälfärd, trygghet och rättvis fördelning är viktiga hörnstenari det svenska samhällsbyggnadet. De sociala trygghetssystemenhar kunnat byggas ut, och den materiella välfärden har ökat itakt med tillväxten i ekonomin. Målet om en hög tillväxt ärcentralt för en ekonomisk politik med sikte på ökad välfärd,social trygghet och en god miljö.Miljösituationen påkallar en förändring av grundläggandeattityder i vår livsföring. I ett längre perspektiv hotas såvälden materiella tillväxten som vår allmänna välfärd av enpågående miljöförstöring. Konsumtion på bekostnad avinvesteringar leder till såväl långsiktiga ekonomiska problemsom miljöproblem.Ekonomisk tillväxt måste vägas mot andra mål i politiken.Tillväxt innebär ökad kapacitet att tillverka varor ochtillhandahålla tjänster. En ökad varu- och tjänsteproduktiontill priset av försämrad hälsa eller miljö är inte en önskvärdutveckling i ett välfärdssamhälle.En kortsiktig syn på tillväxt som inte beaktar miljöeffekterförsämrar tillväxtmöjligheterna på , eftersomresurser förbrukas och kostnaderna för att återställa ochbekämpa uppkomna miljöskador i ett senare skede kan öka.För att säkerställa tillväxtmöjligheterna måste vivårda samhällets tillgångar, inkl. naturresurserna. En hållbarutveckling är med detta synsätt en utveckling där framtidagenerationer får ta över en nationalförmögenhet som är minstlika stor som i dag.Möjligheterna att förena ambitionerna om ekonomisk tillväxtmed målet om en god livsmiljö har ibland ifrågasatts.Erfarenheter visar dock att avsevärda miljöförbättringar harkunnat åstadkommas genom de resurser den ekonomiska tillväxtenskapat.Ökade miljökrav har härigenom framgångsrikt kunnat mötas medny produktions- eller reningsteknik, och industriproduktionenhar kunna öka som utsläppen har minskat. Ekonomisktillväxt och miljökrav initierar investeringar i exempelvismiljöanpassad produktions-, energi- eller transportteknik sombehövs för att driva utvecklingen i riktning mot ettmiljövänligare samhälle.Miljökraven får dock inte ses för snävt. Miljöskydd är intebara fråga om reningsteknik vid själva tillverkningen. Godmiljö- och resurshushållning måste tillgodoses i alla led frånråvara till slutligt avfall. Detta blir alltmer tydligt jubättre reningstekniken blivit. Framtidens miljöproblem kommer,som vi tidigare framhållit, mer och mer att relateras tillvarornas innehåll och utformning, samt till konsumtionen.Den ekonomiska tillväxten har stor betydelse för våramöjligheter att lösa miljöproblemen. Det är därför viktigt attförutsättningarna för ekonomisk tillväxt säkerställs genom attolika insatser görs för att främja främst en utveckling ochförnyelse av näringslivet. Regeringen redovisar i propositionenom näringspolitik för tillväxt förslag som främjar en sådanutveckling. Eftersom ökade ambitioner inom miljö- ochnäringspolitiken ömsesidigt påverkar varandra är långsiktighet,förutsägbarhet och omställningstid väsentliga i dettasammanhang.För att hålla omställningskostnaderna på en rimlig nivåbehöver industrin och andra aktörer erforderlig tid för attgenomföra nödvändiga investeringar och utveckla nyamiljöanpassade tekniker, processer eller produkter. Längreomställningstider kan också möjliggöra längre gående miljökrav.Det är vidare väsentligt, såsom nämns i avsnitt 3.1, attambitionerna för miljöpolitiken undviker handelspolitiskasvårigheter samt står i samklang med strävan mot eninternationell harmonisering av miljökraven.Ett långsiktigt mål är att all produktion skall vara ren frånbörjan. Det kommer dock , bl.a. videnergiproduktion, att behövas satsningar på efterhandsrening. Idet perspektivet blir det nödvändigt att lägga allt större viktvid att reningskraven riktas mot de områden därreningskostnaderna är lägst.En god ekonomisk tillväxt förutsätter en anpassning avekonomin till nya villkor och förändrade förutsättningar.Ineffektiv verksamhet måste bereda plats för ny, effektiv ochefterfrågad produktion. En ekonomisk politik som utformas föratt underlätta strukturomvandling och skapa gynnsammatillväxtförhållanden i allmänhet har stor betydelse även för attförbättra miljön. Det kan dock inte uteslutas att kommandemiljökrav kan ge upphov till betydande kostnader för vissaenskilda företag eller branscher för anpassning och strukturellomställning till miljöanpassade verksamheter. Ambitionen måstedärför vara att minimera dessa kostnader.Vårt sätt att uttrycka välfärd genom att mäta ekonomisktillväxt efter förändringar i bruttonationalprodukten börvidareutvecklas. Välfärdsbegreppet bör representera mer avhelhetssyn och uttrycka andra kvalitativa faktorer, vilka inteutan vidare kan uttryckas i traditionella ekonomiska termer.För att kunna använda oss av det vidare begreppetnationalförmögenhet måste nya metoder utvecklas för att värderanaturtillgångarna. Vidare bör underlag för ekonomiska beslututformas på ett sätt som även innefattar och tar hänsyn tillförändringar i miljön samt exploateringen av naturresurserna.Mot denna bakgrund har regeringen tillsatt ensärskild utredare med uppgift att utreda frågan om hurnationalräkenskaperna skall kunna kompletteras. Avsikten är attde skall utgöra ett bättre underlag när det gäller att ge miljönen större vikt vid ekonomiska bedömningar.Miljöräkenskapsutredningen, , kommer att redovisa resultatenav sitt arbete senast den 1 april 1991.Miljöhänsyn skall genomsyra samhällets alla sektorer,som förutsättningar skall skapas för en långsiktigtuthållig tillväxt.