bet · GE01UbU11 · 1991-04-09 00:00:00 — I avvaktan härpå bör riksdagenavslå motionerna 1990/91:Ub67 yrkande 1, 1990/91:Ub77 yrkande 2,1990/91:Ub575 yrkandena 13 och 14, 1990/91:Ub696 yrkande 15samt 1990/91:Ub722 yrkandena 4 och 11.Studieorganisatoriska förändringar begärs i fem motionerfrån allmänna motionstiden. En översyn av högskolans linjesysteminom hela eller delar av högskolan begärs i motionerna1990/91:Ub575 (m) yrkande 7, 1990/91:Ub696 (c) yrkandena 4 och12 samt 1990/91:Ub693 (v) yrkande 5. I motion 1990/91:Ub722 (fp)yrkande 3 begärs att linjesystemet bryts upp inom delar avhögskolan.I yrkande 11 i motion 1990/91:Ub696 argumenteras för att envetenskaplig grundkurs bör ingå i all högskoleutbildning.Utskottet konstaterar att även studieorganisatoriskaförändringar ingår i beredningsarbete,varför motionsyrkandena om översyn av högskolans linjesystem fördelar av högskolan i princip torde vara tillgodosedda. Vadgäller frågan om vetenskaplig grundkurs vill utskottet erinra omatt den frågan bereds av högskoleutredningen som en följd av etttillkännagivande av (1988/89:UbU9 s. 10, rskr. 148).Utskottet anser att ställningstagande i sakfrågorna bör avvaktatill dess att regeringens underlag föreligger inför nästatreåriga planeringsperiod för högskolan.Med hänvisning till vad utskottet anfört bör avslåmotionerna 1990/91:Ub575 yrkande 7, 1990/91:Ub693 yrkande 5,1990/91:Ub696 yrkandena 4, 11 och 12 samt 1990/91:Ub722yrkande 3.I motion 1990/91:Ub693 (v) yrkande 1 föreslås att , iavvaktan på den av begärda utredningen, anvisar 10milj.kr. för försöksverksamhet med vetenskaplig grundkursför /92.Enligt vad utskottet har erfarit pågår redan olika försök medvetenskapliga grundkurser i olika former vid flerahögskoleenheter. Utskottet anser att resultatet avhögskoleutredningens arbete liksom departementetsberedningsarbete bör avvaktas innan resurser anvisas för dettaändamål, varför motion 1990/91:Ub693 yrkande 1 avstyrks.1.2 Ny högskoleenhet på idrottens områdeDen omvandlades dåvarande gymnastiskacentralinstitutet till gymnastik- och iStockholm. Befintliga resurser för forskning i form av högretjänster i fysiologi knöts till den nya högskolan. Innehavarnaav dessa tjänster skulle svara för forskning m.m. på detfysiologiska ämnesområdet, medverka i den grundläggandehögskoleutbildningen och svara för forskningsanknytningen avgymnastik- och idrottslärarutbildningen. Härtill kom vid högskolan svarade förinformations- och kunskapsspridning inom det humanbiologiskaämnesområdet och därmed var av riksintresse.Genom högskolereform inrättades den 1 juli 1977högskolan för lärarutbildning i (HLS). Gymnastik- ochidrottshögskolan i blev en del av HLS (institutionenför gymnastik- och idrottslärarutbildning). Gymnastik- ochidrottshögskolans tre professurer i fysiologi fördes därvid övertill (). slog sedermera fast(UbU 1985/86:24, rskr. 299) att de tre professurerna i fysiologivid KI fortsättningsvis skulle vara knutna till forskning ochutbildning som avser fysisk fostran och idrott.Den 1 juli 1988 inrättades genom förslag i proposition1987/88:100 centrum för idrottsforskning i (1987/88:UbU28, rskr. Centret är en sådan inrättning somavses i 16kap. 13§ högskoleförordningen (1977:263), gemensamför i , KI och HLS. Vid centret bedrivsforskning inom idrottens område. För centrets verksamhetberäknades i utgångsläget medel motsvarande kostnaderna för trebefintliga professurer i fysiologi vid KI och vissa resurser ianslutning till dessa samt forskningsresurserna inom området vidHLS, bl.a. en extra professur i pedagogik. Vidare inrättades entjänst som professor i historia, särskilt idrottshistoria, viduniversitetet i . Även denna tjänstär knuten till centret. Centret skall nära samarbeta med övrigahögskoleenheter vid vilka utbildning och forskning inomidrottsområdet bedrivs. Vid centret utförs också externtfinansierade uppdrag. Centret finansieras från anslagen tillhumanistisk, samhällsvetenskaplig och medicinsk fakultet iStockholm. Innehavare av professurer knutna till centret ingår iden fakultet som motsvarar den egna ämnesinriktningen.I anslutning till beslutet om ett centrum för idrottsforskningi fattades också beslut om inrättande av tre andraprofessurer på idrottens område, nämligen en i pedagogik,särskilt idrottspedagogik, vid i och två iidrottsmedicin, en vid i och en viduniversitetet i budgetpropositionen föreslås nu på begäran att ensjälvständig högskoleenhet för grundläggandehögskoleutbildning på idrottens område skall inrättas iStockholm (jfr 1988/89:UbU22, rskr. 197).Högskolan skall bedriva grundläggande utbildning i idrott förskolans, idrottsrörelsens och andra avnämares behov. Dennuvarande idrottslärarlinjen förläggs till . HLSskall förlägga utbildningen i ämnet idrott inomgrundskollärarlinjen och ämneslärarlinjen till idrottshögskolan.Förutom medverkan i lärarutbildningen skall idrottshögskolanbedriva utbildning på lokala linjer och kurser föryrkesverksamhet som tränare, administratör, ledare m.m. samtutveckla och fördjupa ämnet idrott som högskoleämne.Med anledning av förslaget i propositionen har väckts ettantal motioner.Enligt motion 1990/91:Ub537 (m) bör centrum föridrottsforskning läggas under styrelsen för den nya högskolan.Samtidigt bör statens bidrag till idrottens forskning -- vilketdisponeras av och innevarandebudgetår uppgår till 3,7 milj.kr. -- föras över till dettacentrum, som bör benämnas idrottsforskningsråd. Imotion 1990/91:Ub703 (c) delvis begärs förslag om en fastforskningsorganisation vid den nya högskolan. I motion1990/91:Ub810 (m) yrkande 3 anses det angeläget att den nyahögskolan kommer att främja forskning, kvalificerad utbildningoch kunskapsutveckling till nytta för det svenska samhället,friskvården, idrottsrörelsen, idrottslärarutbildningen och denidrottsliga ämnesutvecklingen.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.De fasta forskningsresurserna för idrottsforskning är genomriksdagens beslut förlagda till ett antal olika högskoleenheter.Förutom vid i , HLS och KI har sådanaresurser placerats även vid universiteten i och Linköping.Förslaget i motion 1990/91:Ub537 att centrum föridrottsforskning skall läggas under den nya idrottshögskolansstyrelse stämmer inte med centrets grundkonstruktion. Centret äruppbyggt på att det utgör inrättning vid tre högskoleenheter iStockholm (i , HLS och KI) och således ärunderställt dessas styrelser. Det finansieras från trefakultetsanslag (E1, E4 och E5) under resp. högskoleenhetsanslagspost. Förslaget i samma motion att centrum föridrottsforskning skall kallas för idrottsforskningsrådoch att man till från anslaget E2. Stöd tillidrottens forskning och utveckling m.m. under elfte huvudtitelnskall föra över de medel, som staten ställer tillriksidrottsförbundets förfogande och som fördelas genomIdrottens forskningsråd inom riksidrottsförbundet, är integenomförbart utifrån hur forskningsorganisationen i äruppbyggd. Nuvarande Idrottens forskningsråd har närmastställning som ett privaträttsligt sektorsforskningsorgan. motionen föreslagna ställningen för detta råd underidrottshögskolans styrelse motsvarar inte de statligagrundforskningsrådens ställning. Ingen annan statlighögskoleenhet fungerar för övrigt som sektorsforskningsorgan.Utskottet konstaterar att det i inom ramen förcentrum för idrottsforskning finns möjligheter att anknyta högreforskartjänster på idrottens område -- även de i framtideneventuellt tillkommande -- till medicinsk,matematisk-naturvetenskaplig, teknisk, humanistisk ellersamhällsvetenskaplig fakultet. Detta är en betydelsefullförutsättning för ett nationellt forskningscentrum. Innehavarnaav dessa tjänster förutsätts meddela undervisning vididrottshögskolan. Den nuvarande uppdeladefakultetstillhörigheten utesluter självfallet inte att vissaprofessorer och forskare har sin arbetsplats i högskolanslokaler för att ge bästa möjliga villkor för dels överföring avpraktisk erfarenhet från gymnastik, idrott och annan träning,dels överföring av ny vetenskaplig kunskap till lärare,studerande m.fl. vid högskolan. För samordning av forskning ochutbildning är en sådan ordning angelägen, liksom att berördaprofessorer i på lämpligt sätt knyts till den nyahögskolans lärarkollegium (jfr UbU 1985/86:24).Det blir en viktig uppgift för den nya högskolan att utvecklaämnet idrott som högskoleämne. Ämnet rymmer ett brettutvecklingsområde på kroppsövningsfältet alltifrån denkonstnärliga dimensionen med rytmik, rörelse och dans till olikaspecialidrotter med tävling. Utskottet räknar med att den nyahögskolan kommer att tillhandahålla en kvalificerad utbildningoch utveckla ny kunskap till glädje för det svenska samhället.Utskottet noterar att det i motion 1990/91:Ub537 inte förordasatt den nuvarande uppdelade fakultetstillhörigheten förinrättade professorstjänster skall avskaffas. Med hänvisninghärtill och till vad som i övrigt anförts föreslår utskottet attriksdagen tillstyrker regeringens förslag om inrättande avidrottshögskolan i och avslårmotionerna 1990/91:Ub537 och 1990/91:Ub703 delvis. Likaledesavstyrker utskottet motion 1990/91:Ub810 yrkande 3, vars syftefår anses vara tillgodosett med vad utskottet anfört.I motionerna 1990/91:Ub666 (m) och 1990/91:Ub703 (c) delvisbegärs ökade utbildningsresurser per capita för den nyahögskolan jämfört med det belopp som den särskilde utredarenutgått från i sina förslag.Utskottet konstaterar att det inte nu är känt hur stort beloppper årsstudieplats regeringen avser tillföra den nya högskolanden . Budgetpropositionen bör avvaktas.Därmed avstyrker utskottet motionerna 1990/91:Ub666 och1990/91:Ub703 delvis.För att förbättra möjligheten för handikappade att redan iskolåldern kunna delta i olika idrottsliga aktiviteter börenligt motion 1990/91:Ub810 (m) yrkande 4 ökat utrymme gesinom idrottslärarutbildningen för kunskaper i ett antal frågorsom gäller handikappidrott.Det aktualiserade ärendet är en utbildningsplanefråga.Utbildningens utformning i dess olika delar regleras genom enlokal utbildningsplan. Utskottet förutsätter att handikappidrotttas upp inom idrottslärarutbildningen i erforderligutsträckning. Med denna utgångspunkt föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub810 yrkande 4.Enligt motion 1990/91:Ub680 (s, c) bör vissalektorstjänster i pedagogik resp. medicin vid en lokal linjevid högskolan i knytas till centrum för idrottsforskning iStockholm.Utskottet konstaterar att innebörden av den knytning av vissatjänster till centrum för idrottsforskning som föreslås imotionen är oklar. Till centret är inte knutna de professurer iidrottsvetenskapliga ämnen som finns vid t.ex. universiteten iUmeå och . Centret är således inte någotfakultetskollegium för idrottsforskning. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motion 1990/91:Ub680.1.3 Nya högskoleenheter i övrigt m.m.Förslag om ytterligare högskoleenheter förs fram imotionsyrkanden från såväl allmänna motionstiden som medanledning av proposition 1990/91:87.I motionerna 1990/91:Ub696 (c) yrkande 7 begärs nyahögskoleenheter i och , i södra delen avStockholms län samt en delning av högskolan iEskilstuna--i två fristående enheter. Motsvarandeyrkanden framförs i motion 1990/91:Ub76 (c) yrkandena 5, 6 och7. Förslag om delning av högskolan i --Västeråsframförs också i motion 1990/91:Ub603 (c). I motion1990/91:Ub617 (s) begärs ett uttalande om ettÖstersjöuniversitet beläget på . Enligt motionärensuppfattning borde ett internationellt samarbete påutbildningsområdet kunna utveckla högskoleutbildningen påGotland till en självständig högskola.Utskottet vill i likhet med föregående år (1989/90:UbU18,rskr. 228) erinra om det uttalande som gjorde våren1989 i samband med beslutet att inrätta högskolan iTrollhättan--(1988/89:UbU18, rskr. Utskottetanförde då i betänkandet (s. 13):Utskottet vill i sammanhanget stryka under att dehögskoleenheter som redan finns och den som föreslås bliinrättad alla ingår i ett nätverk av riksrekryterandeuniversitet, fackhögskolor samt medelstora och mindre högskolor,som skall samverka och komplettera varandra. De har alla ettansvar för högskoleutbildningens kvalitet i hela landet, ochderas ansvar får inte begränsas till att tillgodose behovet avhögskoleutbildning enbart i det eller de län där de är belägna.Ett revirtänkande utifrån länsbegreppet är främmande för detsvenska högskolesystemet. Med hänsyn till att de begränsaderesurserna för högskoleutbildning inte kan splittras på alltförmånga högskoleenheter utan att utbildningskvaliteten kan kommaatt äventyras anser utskottet att som sin mening börge regeringen till känna att ytterligare högskoleenheter avden karaktär som den nu föreslagna nya högskoleenheten har inteskall inrättas.Vad gäller högskoleutbildning på vill utskotteterinra om den uppfattning som redovisades i betänkandet1989/90:UbU18 (s. 14) att det ankommer på berördahögskoleenheter att själva pröva vilken högskoleutbildning somkan förläggas till Södertörn.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1990/91:Ub76 yrkandena 5, 6 och 7,1990/91:Ub603, 1990/91:Ub617 samt 1990/91:Ub696 yrkande 7.I motion 1990/91:Ub606 (s) redovisas en rad exempel påhögskoleutbildning och även viss forskning som skulle kunnaförläggas till Nyköping.Utskottet vill erinra om den uppfattning som redovisades iutskottets betänkande 1989/90:UbU18 (s. 13--14) att regering ochriksdag i normalfallet endast bör ange till vilken högskoleenhetallmänna utbildningslinjer bör förläggas. Det ankommer sedan påresp. högskoleenhet att fatta beslut om lokalisering till andraorter.Med hänvisning till vad utskottet anfört föreslår utskottetatt avslår motion 1990/91:Ub606.1.4 Antagning till högskolan m.m.Två motioner tar upp en rad aspekter på högskolansantagningssystem som fattade beslut om våren1988 (prop. 1987/88:109, bet. UbU32, rskr. De nyatillträdesreglerna kommer att gälla fr.o.m. antagningen tillhösten 1991.I motion 1990/91:Ub575 (m) yrkande 6 anförs att tillträdettill högskolan när studieorganisationen bör vara fritt för alla dem som har nödvändigaförkunskaper. Om något urval behöver göras bör det enligtmotionärerna göras av resp. högskoleenhet. I avvaktan på en mergenomgripande förändring anser motionärerna att de av riksdagenbeslutade tillträdesreglerna behöver ändras i en rad avseenden.Bl.a. bör kraven på allmän behörighet skärpas, poäng ej ges förarbetslivserfarenhet och proportionell kvotering av olikasökandegrupper ej förekomma. Vidare bör det finnas möjlighettill kompletteringsstudier och viktning av betyg. Slutligen börden andel ungdomsstuderande som antas i betygsurvalet direktfrån gymnasieskolan inte understiga , om inte synnerligaskäl föreligger. Motsvarande synpunkter påkompletteringsstudier, försöksverksamhet med viktning av betyg,skärpning av den allmänna behörigheten och att avplatserna bör reserveras för sökande direkt från gymnasieskolanframförs i motion 1990/91:Ub722 (fp) yrkande 14. I den senaremotionen anförs dessutom att halva kvotgruppen förhögskoleprovet bör förbehållas ungdomar utan längrearbetslivserfarenhet.Utskottet finner inte nu anledning att föreslå någraförändringar av de tillträdesregler som skalltillämpas inom högskolan inför /92. Eventuellaförändringar av antagningssystemet som följer av den pågåendeöversynen av studieorganisationen i utbildningsdepartementetmåste anstå till dess att resultatet av beredningsarbetetförelagts inför nästa treårsperiod.Vad gäller fördelningen av antalet platser mellan betygs- ochprovurvalsgruppen vill utskottet framhålla att det ankommer påUHÄ att besluta om den fördelningen. För resp. linje skall dockantalet platser för betygsurval vara lägst en tredjedel ochhögst två tredjedelar. Enligt vad utskottet erfarit är antaletplatser för betygsurval enligt UHÄs beslut som ettgenomsnitt för samtliga utbildningslinjer.När det slutligen gäller förslaget i motion 1990/91:Ub722 attbegränsa möjligheterna att tillgodoräkna arbetslivspoäng --enligt de nya tillträdesreglerna ger minst fem årsarbetslivserfarenhet 0,5 poäng -- i provurvalsgruppen anserutskottet att det är rimligt att avvakta ett parantagningsomgångar. Först därefter torde det enligt utskottetsmening vara möjligt att bedöma huruvida det i praktiken kommeratt vara omöjligt att i provurvalsgruppen komma in på eftersöktautbildningar utan att ha arbetslivserfarenhet.Med hänvisning till vad utskottet anfört om tillträdesreglernaföreslår utskottet att avslår motionerna 1990/91:Ub575yrkande 6 och 1990/91:Ub722 yrkande 14.I 1991 års budgetproposition anmäls (s. 8--9) att regeringenavser att tillkalla en utredning meduppgift att belysa orsakerna till att den socialasnedrekryteringen till högskolan de senaste årtiondenatilltagit.I motion 1990/91:Ub714 (s) pekas på att en breddad rekryteringtill högskolan skulle underlättas av en ökning av antaletplatser i högskolan och en ändrad studieorganisation med friareämnesstudier. Motionärerna anser att den aviserade utredningenbör beakta även dessa aspekter.Utskottet vill inledningsvis erinra om vad utskottet i sittbetänkande UbU 1987/88:32 om urval m.m. till högskoleutbildninganförde om social snedrekrytering (s. 9--10). I detta betänkandepekar utskottet på en rad orsaker till skillnaderna irekrytering från olika socialgrupper. Enligt utskottets meningär de viktigaste orsakerna till dessa skillnader geografiska,ekonomiska och attitydmässiga. De geografiska orsakerna börreduceras genom dimensionerings- och lokaliseringspolitik, medande ekonomiska orsakerna bör reduceras genom förbättringar avstudiestödet. Vad gäller de attitydmässiga orsakerna anfördeutskottet följande i betänkandet:De attitydmässiga orsakerna till den sociala snedrekryteringentill högskolan spelar en stor roll. Denna grupp av faktorersynes också vara de svåraste att komma åt med åtgärder frånstatsmakternas sida. Här återstår, såvitt utskottet kan bedöma,det allra mesta att göra. Det tar att få genomslag föråtgärder i dessa avseenden. Skillnader mellan socialgrupperna idet nu diskuterade avseendet visar sig redan tidigt iskolsystemet, vid tillval på högstadiet och vid val av linje igymnasieskolan. Enligt utskottets bestämda uppfattning måstedärför alla befattningshavare, t.ex. lärare och syo-konsulenter,och alla beslutsinstanser i hela skolsystemet på olika sättuppmärksamma den sociala snedrekryteringen och de mekanismervarigenom denna uppstår. Endast genom en medveten strävan att ialla sammanhang söka påverka attityder och undanröja hinder förolika typer av studieval kan förändringar ske. En utgångspunktför denna strävan bör vara att påvisa fördelarna -- ekonomiskt,personlighetsmässigt, kulturellt m.m. -- med högskoleutbildningför individen och framhålla värdet av högskoleutbildademedborgare för landet som helhet.Utskottet konstaterar att det ankommer på regeringen attutforma direktiven till utredningen om social snedrekrytering.Utskottet utgår från att dessa kommer att utformas så att allatänkbara aspekter som påverkar rekryteringen till högskolankommer att belysas av utredningen.Vad gäller de konkreta aspekter som tas upp i motionen villutskottet dessutom hänvisa till de överväganden omdimensioneringen av högskolan som utskottetkommer att göra i betänkande 1990/91:UbU12 samt till dettidigare nämnda beredningsarbetet om förändringar avstudieorganisationen.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub714.1.5 Övriga frågorRegeringen begär i budgetpropositionen i likhet med tidigareår bemyndigande att göra eller medge överföringarmellan anslag för högskolan bl.a. avseende resurser förhandikappåtgärder.Utskottet, som utgår från att dessa överföringar begränsastill sådana som regeringen normalt vidtar, tillstyrker attregeringen får det begärda bemyndigandet för /92.Med anledning av att utredningen om kårobligatoriet lämnatsitt betänkande SOU 1990:105 Studenten och tvångsanslutningenhar tre motioner väckts. I motionerna 1990/91:Ub722 (fp) yrkande15 och 1990/91:Ub571 (s) yrkande 1 begärs att skallfatta ett principbeslut om att kårobligatoriet skall avskaffas.I yrkande 2 i den sist nämnda motionen begärs att regeringenskall återkomma med förslag som gör det möjligt att avvecklakårobligatoriet.I motion 1990/91:Ub696 (c) yrkande 18 begärs att regeringensnarast bör återkomma till med förslag med anledningav utredningen.Enligt vad utskottet inhämtat har utredningen omkonsekvenserna av ett avskaffande av kårobligatoriet sänts ut påremiss till ca 200 olika instanser, bl.a. samtliga studentkåreroch studentsammanslutningar. Remisstiden går ut den 1 juli 1991.Utskottet vill erinra om att frågan om konsekvenser avavskaffande av kårobligatoriet utretts på initiativ avutbildningsutskottet (1988/89:UbU5 s. 13--14). Utskottet anseratt det är rimligt att utredningsbetänkandet remissbehandlas ochblir föremål för regeringens överväganden i sedvanlig ordninginnan tar ställning i frågan, varför motionerna1990/91:Ub571, 1990/91:Ub696 yrkande 18 och 1990/91:Ub722yrkande 15 avstyrks.Principen för anordnande av uppdragsutbildning i högskolanbehandlas i motion 1990/91:Ub696 (c) yrkande 13. Motionärernaanser att uppdragsutbildning inte får inkräkta på resurserna förden reguljära högskoleutbildningen. Enligt motionärernasuppfattning måste därför uppdragsutbildningen särredovisas.Slutligen påpekas att det är angeläget att UHÄs översynsarbete idetta avseeende snabbt leder till resultat.Utskottet vill inledningsvis erinra om de särskildabestämmelser (SFS 1985:1037) som gäller för uppdragsutbildningoch av vilka det bl.a. framgår att uppdragsutbildning inte fårmotsvara allmän utbildningslinje och att principen omfullständig kostnadstäckning skall gälla. Det ankommer såledespå de lokala högskoleorganen att se till attuppdragsverksamheten inte inkräktar på högskolans reguljärautbildningsverksamhet.Utskottet konstaterar att UHÄ på regeringens uppdrag justfärdigställt en rapport projekt 1991:1 Uppdragsutbildning ihögskolan -- en utvärdering som överlämnats med skrivelse tillregeringen daterad . I skrivelsen konstaterasinledningsvis att uppdragsutbildningens volym ännu är relativtbegränsad, av de statliga anslagen till grundutbildning,och att den relativa andelen minskat under /90. Iskrivelsen redogörs också för de enskilda fall som föranlettanmälningar till justitieombudsmannen (JO) och de åtgärder somvidtagits med anledning av JOs granskning.I skrivelsen konstateras att det är uppenbart att storasvagheter vidlåter det system för ekonomisk styrning ochkontroll som tillämpas för uppdragsutbildning, särskilt vadgäller redovisningen. Som framgår av rapporten finns det t.ex.nu ingen reell möjlighet att avgöra om ett externfinansieratuppdrag givit full kostnadstäckning, vilket UHÄ anser vara i höggrad otillfredsställande. Enligt rapporten beror dessa brister iviss utsträckning på de allmänt konstaterade svårigheterna att ien och samma myndighetsstruktur hantera såväl en budgetstyrd somen marknadsstyrd verksamhet. Dessa svårigheter anses tillstörsta delen vara av övergångskaraktär som bör kunna övervinnasmed ökad erfarenhet och kompetensutveckling hos personalen. Irapporten förordas aktiva insatser för en sådankompetensutveckling, vilket enligt UHÄs uppfattning i förstahand är en lokal angelägenhet.Enligt UHÄs mening är en starkt bidragande orsak till dekonstaterade bristerna de ekonomiadministrativa rutiner somtillämpas för hela verksamheten i högskolan. Enligt skrivelsenbeaktas dessa frågor i det förberedelsearbete som UHÄ påregeringens uppdrag i samverkan med ()och statskontoret gör inför övergången till ett nytt styr-,anslags- och redovisningssystem (det s.k. ). Iavvaktan på övergång till de nya systemen utarbetar RRV förnärvarande riktlinjer för redovisningen som skall ingå somtillämpningsbestämmelser till förordningen om externtfinansierad verksamhet i högskolan (UHÄ-FS 1990:30). Enligt UHÄsbedömning ger pågående utredningsarbete sammantagetförhoppningar om att uppdragsutbildningens ekonomi snartkommer att kunna styras, redovisas och kontrolleras i bättreformer än .