bet · GE01TU20 · 1991-03-12 00:00:00 — Härom får utskottetemellertid anföra följande.Som närmare kommer att redovisas i ett följande avsnitt omLFVs investeringar har LFV anmält att soliditeten vid årsskiftet1989-1990 beräknades ha sjunkit till till följd bl.a. avfördyringar av investeringar och att verket inte kan klara ettsoliditetsmål på med den investeringsnivå som verketföreslår för perioden --1993. Departementschefen efterlyserdärför en kompletterande redovisning av LFV av ettinvesteringsalternativ som förutsätter oförändrade ekonomiskamål.Som mål för produktivitetsförbättring under perioden1991--1993 föreslår LFV vilket innebär en sänkning jämförtmed gällande mål på . Departementschefen godtar inte LFVsförslag. Han konstaterar att det använda måttet förtotalproduktivitet inte är heltäckande. Han anser att -- iavvaktan på att LFV utvecklar ett mer komplettproduktivitetsmått -- krav på en produktivitetsförbättring på3% bör gälla för treårsperioden.3.5 ServicemålI budgetpropositionens bilaga 8 redovisas på s.99--100 avLFV föreslagna servicemål för verkets olika tjänster underperioden --1993. Departementschefen godtar de av LFVföreslagna servicemålen.3.6 Utskottets sammanfattande bedömning av föreslagna mål förLFVs verksamhetMed anledning av motionsförslag har utskottet i det föregåenderedovisat sitt ställningstagande till prismål för LFV, såvittberör vissa avgifter till LFV.När det gäller prismålet i övrigt samt resultat- ochservicemål för LFV för perioden --1993 har utskottet intenågot att erinra mot vad som förordas i budgetpropositionen.4 LFVs investeringar --1993För innevarande treårsperiod (budgetåren 1990/91--1992/93)gäller att investeringsnivån är 3 600 milj.kr. i löpande priser.Vidare gäller att LFV får besluta om investeringar medtotalkostnad under 50 milj.kr. och inom denna ram för särskildainvesteringsobjekt träffa finansieringsavtal med intressenter.LFV föreslår för perioden --1993 en investeringsnivå på4700 milj.kr. (varav för milj.kr. ).För år 1991 beräknas 1000 (600) milj.kr., för 1700(900) milj.kr. och för 2000 (1 200) milj.kr. Förslagetinnebär för treårsperioden en ökning med 1100 milj.kr. iförhållande till gällande nivå. Vidare föreslår LFV att verketskall ges befogenhet att besluta om samtliga investeringar ochhur de skall finansieras inom ramen för en av statsmakternagodkänd inriktning av investeringsverksamheten och med beaktandeav uppställda servicemål och ekonomiska mål.LFV har som nämnts ovan anmält att soliditeten beräknades ha sjunkit till till följdbl.a. av fördyringar av investeringar och att verket inte kanklara ett soliditetsmål på med den investeringsnivå somverket föreslår för perioden --1993. LFV framhåller attverket i princip har infört investeringsstopp och attinvesteringsramen för har skurits ned med ca 25%.Departementschefen anför att för finns -- inom ramenför gällande mål och befogenheter -- ett investeringsutrymme på200 milj.kr. Han är dock inte beredd att nu förorda ettgenerellt sänkt soliditetsmål eller externafinansieringslösningar i syfte att uppnå gällande soliditetsmål.Han efterlyser därför en kompletterande redovisning från LFV avett investeringsalternativ som förutsätter oförändradeekonomiska mål. Detta alternativ bör enligt departementschefeninnefatta en nivå, inriktning och prioritering avinvesteringarna samt rationaliseringsåtgärder i syfte attkraftsamla verksamheten inom LFV mot de mest prioriteradeområdena och projekten. Det gäller enligt departementschefenbl.a. planerad tredje landningsbana på Arlanda.I avvaktan på förslag till åtgärder av LFV angerdepartementschefen en planeringsram för investeringar för endaståren 1991--1992 och på totalt 1200 milj.kr. Han anför att hanavser att återkomma till i dessa frågor.I budgetpropositionen föreslås att skall godkännavad departementschefen sålunda har anfört om LFVs investeringarunder perioden --1993 samt bemyndiga regeringen att beslutaom avvikelser därifrån.Någon erinran mot propositionsförslaget har inte framförts imotioner. Utskottet tillstyrker detsamma. Regeringen beräknassenare under återkomma till med förslaggrundade på den från LFV begärda kompletterande redovisningen avinvesteringsnivå m.m.5 Utbyggnad av flygplatserI detta avsnitt av betänkandet behandlar utskottetmotionsförslag om uttalande av mot utbyggnad avflygplatser, om anläggande av en tredje landningsbana påArlanda, om , om nya flygplatser förStockholmsregionen, Norrköpings- och Linköpingsområdena,"" och , om utbyggnad av , omansvar för samt om anläggande av ensvensk-finsk flygplats vid Övertorneå.5.1 Begäran om uttalanden av mot utbyggnad avflygplatser av miljöhänsynI motion T225 (v) yrkande 2 begärs att skall beslutaatt inga kapacitetshöjande utbyggnader av flygplatser skall fåske inom de "snabbtågsförsörjda" delarna av vårt land och imotion T249 (v) begärs dels i del av yrkande 16 att vidLandvetters flygplats inga miljardinvesteringar skall medges somsyftar till att främja fortsatt expansion av den inrikes och denutrikes flygtrafiken, dels i yrkande 17 att skallbesluta att inga nya trafikflygplatser skall få byggas i Syd-och om de har planerats för att underlätta ettökat trafikutbud. I motion T240 (mp) begärs i här aktuell del avyrkande 4 att skall uttala att den kommunala Moraflygplats inte bör expandera med hänsyn till väntade satsningarpå snabbtåg mellan och . I motion T701 (mp) begärsi del av yrkande 4 att kapacitetshöjande investeringar iregionala flygplatser inte skall komma till stånd. nämndamotionsförslag motiveras med miljöskäl. Med sådan motiveringbegärs i motion T231 (mp) i del av yrkande 6 att skallkräva att miljökonsekvensanalyser, i vilka frågan omjärnvägsutbyggnad som alternativ till flygplatsbyggandeövervägs, skall göras inför alla störreflygplatsinvesteringsprojekt.I 1988 års trafikpolitiska beslut förordades att entrafikpolitisk prövning av flygplatsinvesteringar skulle införasoch att nya flygplatsprojekt skulle prövas av koncessionsnämndenför miljöskydd.Därefter infördes i luftfartslagen kravpå att tillståndsprövningen beträffande allmänna flygplatserskulle omfatta även investeringens lönsamhet och dess inverkanpå andra flygplatser i regionen (SFS 1988:1572). Prövningen görsav LFV när det gäller icke-statliga flygplatsinvesteringar. Närdet gäller statliga flygplatsinvesteringar ligger det i sakensnatur att en trafikpolitisk prövning föregår investeringsbeslut.Den 1 juli 1989 infördes i den till miljöskyddslagen(1969:387) knutna miljöskyddsförordningen (1981:574) krav på attvid anläggande och -- under vissa förutsättningar -- vid ändringav en flygplats med en nominell banlängd överstigande 1200meter tillstånd skall sökas hos koncessionsnämnden förmiljöskydd. Vidare skall den som avser att ändra en sådanflygplats underrätta miljö- ochhälsoskyddsnämnden i kommunen. Enligt uppgift i den till grundför trafikpolitiska beslut liggande propositionenkräver inrikes och internordisk flygtrafik banor på mellan1200 och och internationell trafik i övrigt medjetflygplan normalt banor om . Det kan nämnasatt LFVs avsikt är att även de av LFVs flygplatser som intetidigare har prövats enligt miljöskyddslagstiftningen skallprövas enligt denna.Genom att prövningen av ansökningar om tillstånd att anlägga,bygga ut eller bygga om flygplatser innefattar prövning avprojekten från både trafikpolitisk synpunkt ochmiljöskyddssynpunkt torde de önskemål som ligger bakom häraktuella motionsyrkanden kunna bli tillgodosedda. Yrkandena bördärför inte föranleda något initiativ av . De avstyrksföljaktligen.5.2 Anläggande av en tredje landningsbana på ArlandaI motion T249 (v) begärs i del av yrkande 16 att ingaytterligare miljardinvesteringar skall medges på somsyftar till att främja en fortsatt expansion av den inrikes ochutrikes flygtrafiken, och i motion T701 (mp) begärs i del avyrkande 4 att investering i en tredje landningsbana på Arlandainte skall ske. Båda motionsförslagen motiveras med miljöskäl.I motionerna T211 (m) i del av yrkande 19, T265 (m) i delav yrkandet samt i T707 (m) yrkande 8 begärs som angelägetönskemål att en tredje landningsbana anläggs.En tredje landningsbana på beräknas i dagenspenningvärde kosta ca 2500 milj.kr. Utskottet ansåg vidbehandlingen i betänkande 1989/90:TU25 (s. 36) av likartademotionsyrkanden att en tredje landningsbana på ärangelägen för att tillgodose flygsäkerheten och miljökraven samtför att möta ett ökat behov av kapacitet som följd av en önskadavreglering av den inrikes flygmarknaden. Utskottet är av sammamening . Motionsförslagen om att utskottet skall besluta atten tredje landningsbana inte skall komma till stånd avstyrkssålunda.LFV ingav till om tillstånd för byggande av en tredje landningsbana.Vidare beslöt regeringen att tillåtligheten aven ny landningsbana enligt lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m. skall prövas. Beslut i de båda ärendenaväntas . En ny landningsbana beräknastidigast kunna tas i bruk . Utskottet anser attdenna tidsplan bör kunna godtas. Förslagen i m-motionerna bördärför kunna lämnas utan vidare åtgärd av riksdagen.5.3 Frågan om två flygplatser i som från början anlades avStockholms kommun togs i bruk för reguljär flygtrafik år 1936.År 1947 övergick huvudmannaskapet för flygplatsen tillstaten enligt avtal mellan staten och staden. Avtalet, somgodkändes av (prop. 1946:378, bet. SU 306, rskr. 569),innebar i huvudsak att staden till staten för av ,räknad från den l till ,upplåter nyttjanderätten till att användassåsom av staten förvaltad flygplats för allmänt bruk.Bromma flygplats används numera huvudsakligen för affärs-och privatflyg. Begränsad säsongmässig linjefart förekommer påflygplatsen.Utskottet har senast i betänkande 1989/90:TU25 (s.38)uttalat att två flygplatser behövs i Stockholmsregionen.I motionerna T248 (m) yrkande 4 motsätter sig motionärerna ennedläggning av utan att det finns ett fullgottalternativ till en city/affärsflygplats. I motionerna T252 (m)yrkande 2, T265 (m) i del av yrkandet och T707 (m) yrkande 14begärs att skall vara kvar.I motion T245 (fp) yrkande 4 begärs -- med utgångspunkt iatt kommer att läggas ned -- att regeringen ochLFV skall göra klart att det behövs ytterligare kapacitet förflygtrafiken på och att denna kapacitet börlokaliseras till den södra delen av regionen.I betänkande 1988/89:TU18 (s. 27) redogjorde utskottet för ettkommunalt projekt som syftade till att en utbyggnad avmilitärflygplatsen i skulle ersätta men som pågrund av lokalt motstånd hade måst överges. Utskottet nämndeockså att inom hade påbörjats en utredning omolika alternativ för utnyttjande av marken på ,när avtalet med staten går ut . Denna utredningredovisades i en rapport kallad En utredning omBrommafältets framtid. I rapporten föreslogs attflygverksamheten på skulle läggas ned senast vid utgångenav och att en ny stadsdel med ca 8000 bostäder samtarbetsplatser och service skulle byggas på flygfältet. Vidareföreslogs vissa åtgärder för omlokalisering av flygverksamhetenm.m. Rapporten jämte remissyttranden över den och utlåtande avStockholms kommunstyrelse behandlades av Stockholmskommunfullmäktige den 29 oktober 1990.Kommunfullmäktiges majoritet beslöt (1) att flygverksamhetenpå skall upphöra och att området huvudsakligenskall användas som bostadsområde, (2) att förhandlingar skallupptas mellan och staten om nedläggning senastden , (3) att uppdra åt kommunstyrelsensplaneringsberedning att ta initiativ till ett samarbete mellanstaden, LFV, flygklubbar och andra verksamhetsintressenter påBromma m.fl. för omlokalisering och evakuering avflygverksamheten och därtill anslutna verksamheter samt (4) attuppdra åt planeringsberedningen att upprätta etthandlingsprogram för planering och genomförande av bebyggelse påBrommafältet, varvid särskilt kompletteringen av infrastrukturenskall belysas.LFV har i skrivelse till regeringen hävdat attdet är ett riksintresse för den civila luftfarten att det finnstvå trafikflygplatser i Stockholmsregionen.Förutskickade fortsatta kontakter mellan företrädare förstaden och staten i flygplatsfrågan har ännu inte formaliserats.I avvaktan på resultat av sådana kontakter bör motionsförslageninte föranleda något initiativ av . De avstyrkssåledes.Utskottet vill emellertid återigen framhålla att tvåflygplatser behövs i Stockholmsregionen.5.4 Ny flygplats i finns två trafikflygplatser -- denstatliga som har en landningsbana på2200 meter och den enskilda flygplats som haren landningsbana på drygt 2100 meter.Sedan och kommuner begärt attlänsstyrelsen i skulle ta initiativ till attutreda frågan om länets framtida flygplats tillsattes enkommitté med representanter för , ,, , ochSöderköpings kommuner, ochÖstsvenska handelskammaren för att utreda behovet,lokaliseringen och finansieringen av en ny flygplats. I november1990 framlade kommittén sin huvudrapport. I denna föreslås atten regionflygplats för länet, "Airport", skall anläggasnära mellan och . Till dennaflygplats, som föreslås tas 2000, skall linjefartöverflyttas från och flygplatser.I motion T704 (mp) begärs att skall uttala attlänsstyrelsen i och LFV bör upphöramed planeringen av en ny flygplats i . Yrkandetmotiveras med miljöskäl.I motion T226 (s) begärs i här aktuell del att riksdagenskall uttala att det behövs en regionflygplats mellan de bådastäderna.Att i och LFV har deltagit iutarbetandet av förslag om "Airport" innebär inte atttrafikpolitisk och miljöpolitisk prövning av projektetföregrips. Sådan prövning skall som utskottet har redovisat idet föregående göras enligt luftfarts- ochmiljöskyddslagstiftningen.Utskottet anser det naturligt att och i planeringen av ett för en region så betydelsefulltprojekt som en ny regionflygplats innebär. bör därförinte uttala sig mot och deltagande iplaneringen av "Airport". Förslaget i motion T704 (mp)avstyrks därmed.Kommittén har angett en rad omständigheter som talar för en nyregionflygplats i jämfört med bibehållande avlinjefart på de två befintliga flygplatserna i länet. Frågan omen ny regionflygplats i är emellertid -- somutskottet framhållit tidigare vid behandlingen av ettmotionsyrkande som var likartat med yrkandet i motion T226 (s)-- i första hand en fråga för lokala intressen. Någon anledningför att ta ett initiativ i frågan finns därför inte,varför yrkandet i motion T226 (s) i här aktuell del avstyrks.5.5 Ny flygplats för VärmlandI motion T236 (mp) yrkande 3 begärs att flygverksamheten påKarlstads flygplats skall avvecklas. Motionärerna framhåller attflygplatsen har dömts ut av motion T204 (c, m, fp) begärs i yrkande 5 att staten skallta ett förstahandsansvar för nödvändiga investeringar i en nyflygplats som ersättning för flygplats.I LFVs förra treårsplan anfördes att LFV, ochVärmlands läns landsting var överens om att bilda ettflygplatsbolag för att i samverkan planera, projektera, anläggaoch driva en ny trafikflygplats i i Karlstadskommun. I nu aktuell treårsplan anför LFV bl.a. att LFV,kommunen och i ett samarbetsavtal har reglerat detfortsatta arbetets uppläggning och att under år 1991finansieringsfrågorna bör lösas i princip.Fråga om anläggande av flygplatsen prövas . Flygplatsen beräknas kommaatt tas i bruk under år 1995.Yrkandet i motion T236 (mp) kommer således att tillgodoses,varför det inte bör föranleda något initiativ av riksdagen.Utskottet avstyrker därmed detsamma.Utskottet är inte berett att genom något uttalande föregripaöverväganden mellan LFV, kommunen och omfinansieringen av en ny flygplats för . Även yrkandethärom avstyrks således.5.6 Anläggande/utbyggnad av vissa flygplatser m.m.5.6.1 MotionsförslagTrollhättan--(Malöga) drivs sedan år1983 av , som ägs av ,, och kommuner, "".Linjefarten på flygplatsen har ökat kraftigt ,men flygplatsen har inte kapacitet att ta emot trafik med störreflygplan än och motsvarande flygplanstyper.Flygplatsbolaget önskar därför att en ny flygplats för"", som har större kapacitet, skall anläggas i Skogaryd,kommun.I motion T247 (fp) i del av yrkande 1 och i motion T706 (fp)yrkande 1 begärs att som sin mening skall geregeringen till känna betydelsen av ett kapacitetsstarktflygsystem för "". I motion T706 (fp, m) begärsvidare att som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad i motionen har anförts dels om den stora betydelsefrån miljösynpunkt som ett ersättande av den nuvarandeflygplatsen med en ny har (yrkande 2), dels om att staten börlägga fram förslag med hänsyn till flygplatsutredningens förslagbeträffande statens engagemang i flygplatsägandet ochmöjligheterna till nya och alternativa finansieringsformer(yrkande 3).Västerås-Hässlö flygplats är förlagd till en tidigaremilitär flygplats. driver numera flygplatsen.I motion T265 (m) begärs i här aktuell del att Västeråsflygplats skall byggas ut.Storumans kommun har medgivits att använda det militäraflygfältet i för civil luftfart.I motion T239 (fp) yrkande ll begärs att staten skallengagera sig i driften av flygplatsen.5.6.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att anläggande eller utbyggande avflygplatser för här aktuella orter eller områden i första handär kommunala angelägenheter. har inteheller föreslagit att staten skall ta på sig ett vidgat ansvarför kommunala flygplatser med undantag för att staten harförutsatts kunna ingå som delägare i de av kommunerna påmajoritetsbasis ägda driftbolagen på kommunalaflygplatser/flygstationer.Mot denna bakgrund bör de här aktuella motionsförslagen inteföranleda något initiativ av . De avstyrksföljaktligen.5.7 Stöd för anläggande av en svensk-finsk flygplats vidÖvertorneåÖvertorneå kommun och dess finska grannkommun Ylitornioplanerar att anlägga en gemensam flygplats i på denfinska sidan av älv, från Övertorneåsamhälle. Kostnaden för flygplatsen beräknas till ca 44,5milj.kr. Anläggningsarbetena avses påbörjas under våren 1991.I motion T228 (s) anförs att diskussioner pågår om anläggandeav en svensk-finsk flygplats vid . Motionärerna begäri här aktuell del av motionen att regeringen skall ta initiativför att påskynda projektet.Övertorneå kommun har i framställning tillkommunikationsdepartementet anhållit om ekonomiskt stöd med 23milj.kr. Ylitornio kommun har gjort enmotsvarande framställning till det finländskakommunikationsministeriet.Flygplatsprojektet har sålunda redan aktualiserats inomregeringskansliet, varför kan lämna motionsyrkandetutan vidare åtgärd. Det avstyrks därmed.6 Finansiering av LFVs investeringarFör treårsperioden /91--1992/93 gäller att LFV fårfinansiera investeringar med avskrivningar och avsättningar,bidrag från intressenter i anläggningar samt upplåning iriksgäldskontoret intill ett belopp av 900 milj.kr.LFV föreslår i treårsplanen för perioden --1993, somnämnts ovan, att verket skall ges befogenhet att besluta omsamtliga investeringar och hur de skall finansieras inom ramenför en av statsmakterna godkänd inriktning avinvesteringsverksamheten och med beaktande av uppställdaservicemål och ekonomiska mål.Departementschefen biträder inte LFVs förslag. Medutgångspunkt i en planeringsram för investeringar för åren1991--1992 på 1200 milj.kr. som han tills vidare föreslår förperioden beräknar han ett upplåningsbehov i påca 250 milj.kr. för LFV och föreslår att LFV från samma konto iriksgäldskontoret skall få disponera 40 milj.kr. för kortfristigupplåning av likviditetsskäl.I motion T707 (m) framförs tre yrkanden med förslag om sättetför finansiering av LFVs investeringar.I avvaktan på att den affärsdrivande funktionen i LFV -- ienlighet med ett förslag av motionärerna -- ombildas tillaktiebolag och därefter kan finansiera sina investeringar påsamma sätt som sådana bolag bör enligt motionärerna ettfinansieringsbolag för LFV tillskapas (yrkande 3).Motionärerna begär vidare att skall uttala att enombildning av den rörelsedrivande verksamheten till aktiebolaglöser de finansieringsproblem som LFV har(yrkande 10).Slutligen begär motionärerna att skall uttala attLFVs affärsdrivande verksamhet vid flygplatser bör ske på sammavillkor som gäller för affärsföretag och att kommersiellasatsningar skall finansieras på den öppna lånemarknaden (yrkande12).Utskottet har senast i betänkandet 1989/90:TU25 (s.40--41)avstyrkt likartade motionsförslag. Utskottet har framhållit attLFVs finansiella rörelsefrihet har ökats genom att verket fårfondera överskottsmedel och har möjlighet till upplåning genomriksgäldskontoret, leasing och finansiering genom avtal medkommunala och enskilda intressenter. Något särskiltfinansieringsbolag har mot denna bakgrund inte synts varaerforderligt. Vidare har utskottet framhållit att upplåninggenom torde kunna ske till lägre kostnad delsgenom att speciella kompetens att låna uppmedel utnyttjas, dels genom att de "stordriftsfördelar" uppnåssom medverkan torde innebära.Riksdagen godkände i början av innevarande riktlinjerför uppgifter inom statsskuldspolitiken ochden statliga finansförvaltningen (prop. 1990/91:29, bet. FiU4,rskr. Enligt dessa riktlinjer skall affärsverken gesmöjlighet att låna både via och genom andralångivare.I proposition 1990/91:29 (s. 21) anförs bl.a. attriksgäldskontoret även fortsättningsvis i kraft av kontoretslåga upplåningskostnader bör vara en central källa föraffärsverkens upplåning. Dessa bör dock inte enligtpropositionen vara exklusivt hänvisade till riksgäldskontoretför sin upplåning. Relationerna mellan ochaffärsverken bör i stället bygga på frivillighet och ekonomiskaincitament, anförs det. Affärsverken bör således, anförs detvidare, äga rätt att -- inom de ramar för den totala upplåningensom anges av och regeringen -- välja annanupplåningsform än lån i . Riktlinjerna föraffärsverkens lånefinansiering och placering avöverskottslikviditet skall enligt propositionen (s. 27)förverkligas genom att och regeringen beslutar omregler för varje affärsverkskoncern för sig.Vad sålunda har anförts i proposition 1990/91:29 bör kunnatillgodose syftet med motionsyrkandena. Dessa bör således inteföranleda något uttalande av och kan således lämnasutan någon vidare åtgärd.7 Vissa anslagsfrågor m.m.7.1 Ersättning för tull- och passkontrollsystemet vid SturupEnligt lagen (1984:283) med vissa bestämmelser förScandinavian () flygpassagerarterminal iMalmö -- som SAS har inrättat för passagerare och gods, sombefordras direkt till eller från ett luftfartyg i internationelltrafik vid lufthamn () -- får tull- ochpasskontroll m.m. ske vid terminalen (prop. 1983/84:173, bet. TU31, rskr. Med stöd av bemyndigande i lagen har regeringeni förordningen (1984:308) om ersättning för tull- ochpasskontroll vid terminalen bl.a. föreskrivit att avgiften förkontrollen skall vara . per kalendermånad och attavgiften skall tas ut genom räkning från LFV.För innevarande budgetår har regeringen bestämt att avavgiften , , LFV skall få behålla675000 kr. medan återstoden, , skall av LFVinlevereras till staten. Under hand har inhämtats att LFVs andelav avgiften utgör en kompensation för intäkter som verket annarsskulle ha haft från en motsvarande passagerartrafik mellanSturups flygplats och Kastrup.Enligt departementschefen bör LFV med hänsyn till dagenskonkurrensbild inte i fortsättningen behålla någon del avavgiften. Under hand har framhållits att ersättningen till LFVinte anses förenlig med LFVs roll som kommersiellt företag.Riksdagen föreslås godkänna vad som anförts ibudgetpropositionen om ersättningen.Utskottet tillstyrker att så sker.7.2 Medelsanvisning till bidrag till kommunala flygplatser,m.m.7.2.1 MedelsanvisningDepartementschefen anför att fråga om regional administrationav anslaget till bidrag till de kommunala flygplatserna beredsinom och att han avser att återkomma tillriksdagen i denna fråga i budgetpropositionen för budgetåret1992/93.För nästa budgetår föreslår regeringen en medelsanvisningunder anslaget på . Av detta belopp föreslås4000000 kr. skola användas för investeringar i flygplatseroch återstoden för drift av flygplatser.I motion T701 (mp) -- i vilken motionärerna av miljöskälförordar en begränsning av luftfarten -- föreslås i yrkande 7begränsning av medelsanvisningen till .