bet · GE01KU39 · 1991-05-28 00:00:00 — att begär att regeringen skall vidta erforderligaåtgärder för att möjliggöra en fri etablering av friståenderadiostationer i i enlighet med vad somanförts i motionen.1990/91:Kr204 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen genomför en översyn avnärradiolagen i syfte att närma villkoren för svensk närradiotill dem som gäller i övriga och då särskilt i , ienlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Kr207 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de dövas rätt till information i TV.1990/91:Kr211 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en översyn av närradions villkor.1990/91:Kr215 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att kommersiell reklam ävenframdeles inte skall vara tillåten i radio- ochTV-sändningar.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:K404.2. att beslutar avveckla närradionämnden i enlighetmed vad som i motionen anförts,Motiveringen återfinns i motion 1990/91:K404.3. att som sin mening ger regeringen till känna attdet fortsatta beredningsarbetet beträffande och ställning inriktas mot att koncernensmoderbolag avskaffas och separata programbolag inrättas ienlighet med vad som i motionen anförts.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:K404.1990/91:Kr226 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av förstärkta resurser till STVs Norrbottensdistriktför att få till stånd en acceptabel bevakning av Nordkalotten.1990/91:Kr227 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behandlingen av norska och danska i television.1990/91:Kr228 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten för lokalradiostationerna attvidaresända program från Riksradion.1990/91:Kr231 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en alltför alkoholliberal samhällsattitydsom blir följden av TVs programutbud som inte på något sättspeglar de svenska hemmens alkoholvanor i allmänhet,Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So239.2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en mer medveten och koncentreradinformation i radio och TV under bästa sändningstid.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So239.1990/91:Kr239 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reklam i TV- och radiosändningar,2. att hos regeringen begär att i avtalet medSveriges en större och procentuellt fastställd andel avsändningarna skall bestå av svenskproducerade program.1990/91:Kr240 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om dagliga nyheter på teckenspråk i TV.1990/91:Kr241 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar anslå 10 milj.kr. som grundkapital i en stiftelse företerjournalistikens främjande i enlighet med vad som anförts imotionen samt att detta finansieras med medel urrundradiokontot.1990/91:Kr278 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den framtida svenska radioverksamheten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett förslag beträffande TV- ochradioreklam.1990/91:Kr279 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om TV-distriktens länsvisa indelning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör vara ettsammanhållet län i TVs distriktsindelning.1990/91:Kr280 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande möjligheten att stärka lokalradiongenom samordning av resurserna.1990/91:Kr281 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om informationsinsatser i form avteckenspråkstolkning och textning av TV-utbudet.1990/91:Kr282 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utvärdering avlokalradioverksamheten.1990/91:Kr286 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ansvar för en allsidigkulturbevakning,1990/91:Kr321 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översättning till svenska av TVsaktualitetsprogram för invandrare.1990/91:Kr322 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ny regionindelning för TV.1990/91:Kr323 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att TVsrikskanal bör lokaliseras till Göteborg.1990/91:Kr324 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet att göra programmen iradio och TV tillgängliga för personer med funktionshinder.1990/91:Kr325 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen vidtar åtgärder så att sjörapporterna iRiksradions P 1 kan förbättras enligt yrkesfiskets önskemål.1990/91:Kr330 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ABC-nytt i vissa delar av län.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:T250.1990/91:Kr346 av och () vari yrkasatt begär att regeringen med omedelbar verkan föreslåratt TV gör en ny distriktsindelning omfattande län.1990/91:Kr347 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Radio Uppland.1990/91:Kr348 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om TV 2s flyttning till Göteborg.1990/91:Kr351 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fördelningen av resurserna inom SverigesTelevision.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A491.1990/91:Kr355 av Tom och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalisering av TV-bolag samt försäljningav lokalradio.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:T266.Ärendets beredningUtskottet har i ärendet inhämtat yttrande från kulturutskottet(1990/91:KrU7y). Yttrandet fogas vid betänkandet som bilaga2. Propositionens huvudsakliga innehållEn ny reklamfinansierad TV-kanalI propositionen föreslås en omläggning av TV-politiken så attreklamsändningar tillåts i marknät. Det föreslås vidare attreklamintäkterna får användas för att bekosta ytterligare enTV-kanal. En del av reklaminkomsterna skall tillförasrundradiokontot i form av en koncessionsavgift och på så sättbidra till finansieringen av verksamhet.Enligt propositionen skall TV-reklamen övervakas inom ramenför marknadsföringslagens (1975:1418) system. För sådanmarknadsföring som sker i radio eller TV skall nämligen gällaföreskrifterna i marknadsföringslagen, lagen (1978:763) medvissa bestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker, lagen(1978:764) med vissa bestämmelser om marknadsföring avtobaksvaror och produktsäkerhetslagen (1988:1604).Ett reklamfinansierat TV-företag som ges rätt att sända frånmarksändare bör enligt propositionen vara skyldigt att utövasändningsrätten opartiskt och sakligt med beaktande av att envidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet skall råda itelevisionen. I detta avseende bör det inte råda någon skillnadmellan programföretagen inom och ettnytt TV-sändande företag.Ett TV-företag som får finansiera sändningar med reklam skallinte få diskriminera någon som begär att företaget skall sändaen annons. En bestämmelse om detta tas in i radiolagen.Radionämnden skall genom granskning i efterhand övervaka attprogramföretaget iakttar bestämmelsen. Programföretaget skalldock kunna utforma en egen programpolitik som innebär attföretaget inte tar emot annonser för vissa varor eller tjänster.Staten skall få träffa avtal med ett programföretag omskyldighet för företaget att endast under annonstid itelevisionen sända reklam mot vederlag eller program motbetalning. Med annonstid menas sändningstid i televisionen sominleds och avslutas av en särskild ljud- och bildsignatur sommarkerar att den som sänder i huvudsakgör detta på uppdrag av andra. Med reklam förstås ett programsom är avsett att främja en näringsidkares avsättning av envara, en tjänst eller någon annan nyttighet.I radiolagen införs vidare bestämmelser om annonser avföljande innehåll.Radiolagens krav på opartiskhet och saklighet skall inte gällavad som sänds under annonstid i televisionen.Under annonstid i televisionen får det endast förekomma reklamoch andra program som någon har uppdragit åt programföretagetatt sända, programföretagets reklam för egen kommersiellverksamhet och programglimtar. Av en annons som sänds underannonstid i televisionen skall framgå i vems intresse sändningensker. I annonser som sänds mot betalning eller annat vederlagfår det inte uppträda personer som spelar en framträdande roll itelevisionsprogram som huvudsakligen handlar om nyheter ellernyhetskommentarer.Annonser som sänds under annonstid i televisionen skall intefå syfta till att vinna stöd för politiska eller religiösaåsikter eller åsikter i intressefrågor på arbetsmarknaden.Av en programtjänsts sändningstid skall högst tioprocent få avse annonser under annonstid i televisionen. Dennaandel beräknas särskilt för tiden och kl. 24.00.Inom en sändningstid av mellan hela klockslag skallannonser få förekomma under högst eller, i renaundantagsfall, . I avtalet mellan regeringen ochprogramföretaget får det bestämmas att högsta tillåtnasändningstiden för annonser under annonstid i televisionen skallvara ännu kortare.Annonstiden i televisionen vid ett givet tillfälle skall intefå understiga en minut, sedan sändningstiden för den särskildaljud- och bildsignaturen har frånräknats.Som huvudregel skall gälla att annonser under annonstid itelevisionen skall sättas in mellan programmen. Annonser skalldock få avbryta ett program, om de sätts in i pauser isportprogram, där det förekommer längre pauser, eller i pauser iprogram som avser föreställningar eller evenemang med pauser förpubliken. Annonser skall också få avbryta program, om de sättsin mellan delar i program, som består av olika avslutade delaroch där varje del som föregås eller följs av annonser vararminst 20 minuter.En annons med reklam som sänds under annonstid i televisionenskall inte få syfta till att fånga uppmärksamheten hos barnunder . En annons med reklam skall inte få förekomma underannonstiden före eller efter ett program eller en delav ett program som huvudsakligen vänder sig till barn under 12år. I annonser med reklam skall det inte få uppträda personereller figurer som spelar en framträdande roll itelevisionsprogram som huvudsakligen vänder sig till barn under12 år.I lagarna om alkohol och tobaksreklam införs bestämmelser sominnebär att det vid marknadsföring av alkoholdrycker ochtobaksvaror blir förbjudet att använda en kommersiell annons iljudradio- eller TV-program.Gemensamma bestämmelser för alla programföretagEtt programföretag skall inte ha rätt att mot vederlag ellerannars på ett otillbörligt sätt gynna ett kommersiellt intressei programverksamheten. Däremot tillåts sponsrade program. skall ha rätt att lämna uppgift om att det ifråga om ett visst program har förekommit sponsorfinansieringutan att detta strider mot kravet på opartiskhet och motbestämmelsen om förbud mot gynnande av kommersiella intressenföreskrivs att programföretaget, i fråga om någon som harbekostat ett program helt eller delvis, får lämna uppgift om vembidragsgivaren är. I avtalet mellan staten och programföretagetfår det bestämmas om skyldighet för företaget att, om någonannan har bekostat ett program helt eller delvis, lämna uppgiftom vem bidragsgivaren är.För att åstadkomma en utvidgning av yttrandefriheten iprogramföretagen jämfört med radionämndens nuvarande praxisformuleras demokratibestämmelsen om. Enligt den nya lydelsenskall programverksamheten som helhet präglas av det demokratiskastatsskickets grundidéer samt principen om alla människorslika värde och den enskilda människans frihet och värdighet.Staten skall få träffa avtal med ett programföretag omskyldighet för företaget att sända ett mångsidigt programutbudoch att vid utövande av sändningsrätten ta hänsyn tillljudradions och televisionens särskilda genomslagskraft när detgäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändningav programmen.Nya uppgifter för radionämnden m.m.Radionämnden skall genom granskning i efterhand övervaka omett programföretag som i televisionen sänder reklam mot vederlagiakttar radiolagens regler om annonser som sänds under annonstidi televisionen. Genom sådan granskning skall nämnden ocksåövervaka om ett från utövar sändningsrätten i enlighet med radiolagen ochavtalet mellan staten och företaget. Den praktiska övervakningenav de föreslagna reglerna rörande TV-reklam som vänder sig tillyngre barn bör också vara en uppgift för radionämnden.Ett programföretag skall på uppmaning av radionämndentillställa nämnden en sådan upptagning av ett program somföretaget är skyldigt att göra. Om programföretaget inteefterkommer uppmaningen, kan nämnden förelägga vite. Genomändringar i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk klargörs att ett programföretag får görareferensupptagningar inte endast -- som -- för attsäkerställa framtida bevisning om innehållet i en utsändningutan också för att det behövs för att en statlig myndighet skallkunna fullgöra sina uppgifter när det gäller att i efterhandutöva tillsyn över utsändningsverksamheten.Radioansvarighetslagen blir tillämplig också på sändningarfrån ett nytt reklamsändande TV-företag. I fråga omreklamfinansierad television och sökbar text-TV införsbestämmelser av innebörd att tillkännagivande i annons ellerannat sådant meddelande inte skall anses somyttrandefrihetsbrott, om det inte framgår avmeddelandets innehåll att ansvar för sådant brott kanifrågakomma. Är meddelandet i förening med en omständighet, sominte framgår av meddelandets innehåll, straffbart,gäller föreskrifterna i allmän lag om straff, ansvarighet ochrättegång.Villkor för rätten att sända i den nya kanalenI ett avtal mellan staten och det programföretag som får rättatt sända i den tredje kanalen bör vissa grundläggande krav påprogramverksamheten regleras. Där bör bestämmas att företagetskall var skyldigt att1. sända genmälen och beriktiganden motsvarande för vad somgäller för sändningar,2. i programverksamheten respektera den enskildes privatliv,3. ta hänsyn till televisionens särskilda genomslagskraft närdet gäller programmens ämnen och utformning samt tiden försändning av programmen,4. på begäran av statlig myndighet sända meddelanden som är avvikt för allmänheten,5. endast under annonstid i televisionen sända reklam motvederlag eller program mot betalning,6. på lämpligt sätt redogöra för beslut av radionämnden,enligt vilket företaget har överträtt bestämmelser i radiolageneller avtalet mellan staten och företaget.I avtalet bör också bestämmas om skyldighet för företaget attsända ett mångsidigt programutbud av god kvalitet. Sändningarnabör innehålla såväl nyheter och informativa program somunderhållningsprogram. Bland programkategorier som särskilt börnämnas i avtalet märks nyhetsprogram, barnprogram, program påsvenska språket och med svenska upphovsmän eller svenskaartister samt egenproducerade och beställda program. Även frågorom sändningstiden för olika programkategorier bör kunna reglerasi avtalet.Eftersom programföretagets inkomster kommer att vara lägreunder bör vissa åtaganden av företagetnär det gäller programutbudets sammansättning kunna vara mindreomfattande av avtalsperioden.Sponsrade program i den nya TV-kanalenÄven frågor om sändning av sponsrade program bör regleras iavtalet mellan staten och det reklamfinansierade TV-företaget.När ett program eller en serie av program sponsras helt ellerdelvis, bör sponsorskapet tydligt framgå genom attprogramföretaget på lämpligt sätt i början eller slutet avprogrammet anger sponsorns namn eller firma.Programföretaget bör inte få sända program som är sponsrade avnågon vars huvudsakliga verksamhet gäller tillverkning ellerförsäljning av tobaksvaror, alkoholdrycker eller receptbelagdaläkemedel. Företaget bör heller inte få sända sponsrade programsom huvudsakligen avser nyheter eller nyhetskommentarer ellersom huvudsakligen vänder sig till barn under 12 år.Övriga koncessionsvillkor för det reklamfinansieradeTV-företagetDet nya TV-företaget skall för sina marksändningar utnyttjasamma sändarstationer som används av bör förbinda sig att en mycket stor del avSveriges befolkning kan ta emot sändningarna inom en kort tidefter sändningarnas start. börbefolkningstäckningen byggas ut till i huvudsak samma nivå somför . Programföretaget bör emellertid hamöjlighet att distribuera programmen till mindre delar avbefolkningen på annat sätt än genom marksändare.I avtalet mellan staten och programföretaget bör anges atthändelser och skeenden i olika delar av landet bör speglas iprogramverksamheten.Det reklamfinansierade TV-företagets ägarkretsÄgarna till det företag som får tillstånd att bedrivaTV-sändningar i en tredje kanal bör ha sådan ekonomisk styrkaoch uthållighet att de kan tillgodose behovet av kapital underverksamhetens uppbyggnadsskede och även svara förkapitaltillskott som kan bli aktuella . En bred krets avägare bör eftersträvas. Det bör även eftersträvas attsammansättningen blir sådan att maktkoncentrationen inom desvenska massmedierna inte förstärks. Det är en fördel om ägarnakan hämtas från olika sektorer från det svenska samhället.Koncessionsavgift m.m.Det programföretag som får sändningstillstånd bör varaskyldigt att betala en årlig koncessionsavgift till staten.Avgiften bör bestå av en rörlig och en fast del. Den rörligadelen bör utgöras av en andel av programföretagetsbruttoinkomster. Andelen bör sättas högre vid höga inkomster.Intäkterna från avgiften bör tillföras rundradiokontot.Företaget bör också förklara sig villigt att medverka vid enöversyn av den svenska filmpolitiken samt vara med och bidratill svensk filmproduktion m.m. fr.o.m. den 1 januari 1993.Koncessionstiden bör vara sex år.KoncessionsförfarandetDet blir en uppgift för regeringen att besluta om vem somskall få koncession för den tredje TV-kanalen. Alla intresseradebör ges möjlighet att ansöka om tillstånd. Inför beslutet börregeringen bereda de partier som är representerade i riksdagenatt i lämplig form avge synpunkter. Det får ankomma påregeringen att, genom förhandlingar med sökande som kan anseslämpliga, utreda om en sådan uppgörelse kan träffas med någon avdem att koncession kan beviljas. Uppgörelsen ges formen av ettavtal mellan regeringen och företaget där företagetsförpliktelser anges.Riktlinjer för Radio-koncernenDe nuvarande avtalen mellan staten och företagen inom föreslås bli förlängda tillutgången av . avses en propositionföreläggas inför den nya avtalsperioden som skallomfatta åren 1993--1998.I förevarande proposition anges följande riktlinjer förSveriges inför en ny avtalsperiod.Uppdraget bör vara oförändrat. Nuvarande företagsform bör varaoförändrad. Nuvarande ägarförhållanden bör i huvudsak varaoförändrade. För verksamheten bör disponeras fyra rikstäckandesändarnät för ljudradio och två rikstäckande sändarnät för TV.Programverksamheten bör handhas av ett programbolag för TV ochett för ljudradio samt av Utbildningsradion.Moderbolaget böra) inge anslagsframställning till regeringen och fördela avstaten tilldelade medel, b) ansvara för fördelning och placeringav sändningstid om programföretagen inte själva kan enas, c)ansvara för beredskapsplanering, samt d) vara ett organ därkoncerngemensamma frågor bereds.Ett dotterbolag för avgiftsuppbörd och avgiftskontroll börfinnas (RIKAB).Staten bör sluta avtal med samtliga bolag, dvs. moderbolaget,de tre programbolagen och RIKAB.Styrelserna bör utses så att personsamband råder mellanmoderbolag och resp. programföretag i enlighet med vad som angesi propositionen.Styrelserna i moderbolaget och de tre programbolagen börvardera bestå av femton ledamöter. För samtliga bör gälla attregeringen utser ordförande och sex ledamöter samt ägarna femledamöter. Därtill kommer verkställande direktören som ledamotoch två ledamöter som personalen utser.De ekonomiska villkoren för bör vara följande.Sveriges Radios verksamhet bör även fortsättningsvisfinansieras med medel som anvisar frånrundradiokontot. Medelstilldelningen värdesäkras liksom nu medutgångspunkt i ett index. Med början får Radioen reformram om 150 milj.kr. , sammanlagt600 milj.kr. Rundradiokontots intäkter består huvudsakligen avTV-avgiftsmedel men kompletteras även med andra intäkter.På ställs ett rationaliseringskrav omsammanlagt 200 milj.kr. De medel somfriställs genom ytterligare rationaliseringar får behållas förreforminsatser.Sveriges Radios möjligheter till sponsorfinansiering avprogramFrågor om sändning av sponsrade program bör regleras i avtalenmellan staten och vart och ett av programföretagen inom . Eftersom företagens sändningar inte skallfinansieras med reklam, bör huvudprincipen vara att företageninte heller skall träffa uppgörelser med sponsorer omfinansiering av program.För bör dock införas en rätt att träffauppgörelser om sponsring i fråga om program, där sändningengäller en allmän sammankomst eller en offentlig tillställningsom anordnas av någon annan än programföretaget. Försportevenemang gäller detta dock endast om evenemanget är avstörre svenskt eller internationellt intresse. Därvid bör sammakrav ställas i fråga om sändning av sponsrade program som gällerför sådana sändningar från det reklamfinansierade TV-företaget.Sändarnätet för rundradio m.m.Enligt propositionen får tillkomsten av ett nyttprogramföretag konsekvenser för huvudmannaskap ochfinansieringssätt i fråga om sändarnätet för rundradion. Ävenmyndighetsstrukturen inom rundradioområdet påverkas. Ipropositionen sägs vidare att det finns anledning att undersökaförutsättningarna för utökade sändningar, i första hand avljudradion, men på även av television.I propositionen lämnas inga förslag om detta. Det sägsemellertid att det är angeläget att snabbt ta fram underlag förpolitiska beslut. För information redovisarregeringen sin syn på dessa frågor enligt följande.En särskild utredning bör tillkallas för att inför denkommande propositionen om ett nytt avtal för SverigesRadio förbereda en omorganisation av verksamheten medprograminsamling och programutsändning för ochdet nya reklamfinansierade TV-företaget. En förutsättning börvara att verksamheten drivs av staten i en organisation som äravgränsad från televerket.Myndighetsstrukturen på radio- och TV-området bör ses över medsyfte att få till stånd en gemensam organisation förmyndighetsuppgifter i fråga om radio- och TV-sändningar tillallmänheten. Översynen bör omfatta dels radionämndens,kabelnämndens och närradionämndens verksamhetsområden, delsansvaret för nya former av radio- och TV-sändningar tillallmänheten.En utredning bör tillkallas för att i en första etapp utarbetaett tekniskt underlag i fråga om möjligheterna till ytterligareljudradiosändningar. Därefter bör utredningsarbetet fortsättaunder parlamentarisk medverkan. Under en andra etapp av dettekniska utredningsarbetet bör förutsättningarna i fråga omTV-distributionen belysas.Sveriges Radio 1992, m.m.I propositionen föreslås att sammantaget förår 1992 tilldelas 3210,5 milj.kr. prisläge förkoncernens drifts-, investerings- och kapitalkostnader. Enligtpropositionen bör denna medelstilldelning inte innefatta någonsärskild medelstilldelning för Radiotjänst i föreslås att medelstilldelningen /92 uppgår till . Därav utgör medlenför löne- och arvodeskostnader högst . och medlenför lokalkostnader 715 000 kr.Medelsanvisningen för driftskostnader för år 1992föreslås uppgå till 416,4 milj.kr. beräknadeprisnivå.För närvarande är TV-avgiften .