bet · GE01UU14 · 1991-03-07 00:00:00 — Vissa anslag m.m. inom område 1990/91UU14I betänkandet behandlas regeringens framställning i proposition 1990/91:100,bil. 5, avseende anslagsbehov m.m. under littera A (m.m.),anslagen B 1 -- B 5 och B 8 under littera B (Bidrag till vissa internationellaorganisationer), littera D (Information om i utlandet), anslagen E 4 --E 6 under littera E (Utrikeshandel och exportfrämjande), samt littera F(Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m.) jämte de motioner som väcktsi anslutning till dessa delar av propositionen.TREDJE HUVUDTITELN Regeringen framlägger i proposition 1990/91:100, bil. 5() följande förslag under littera A, B, D, E och F:A. att godkänner vad som anförts om omdisponering av medel mellananslagen A 1. , A 2. Utlandstjänstemännens representation,A 4. Honorärkonsuler och D3. Övrig information om i utlandet,2. att till för /92 anvisarett förslagsanslag på 1 321 450 000 kr.3. att till Utlandstjänstemännens representation för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på 19 778 000 kr.4. att till Kursdifferenser för /92 anvisar ettförslagsanslag på 1 000 kr.5. att till Honorärkonsuler för /92 anvisar ettförslagsanslag på 13 806 000 kr.6. att till Särskilda förhandlingar med annan stat eller inominternationell organisation för /92 anvisar ett förslagsanslagpå 50 448 000 kr.7. att till Nordiskt samarbete för /92 anvisar ettförslagsanslag på 1 792 000 kr.8. att till Utredningar m.m. för /92 anvisar ettreservationsanslag på 9 955 000 kr.9. att till Officiella besök m.m. för /92 anvisarett förslagsanslag på 10 388 000 kr.10. att till Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandetm.m. för /92 anvisar ett förslagsanslag på 3740000kr.B. Bidrag till vissa internationella organisationer (B 1 -- B5 och B 8)1. att till för /92 anvisar ettförslagsanslag på 122 608 000 kr.2. att till för /92 anvisarett förslagsanslag på 250 000 000 kr.3. att till för /92 anvisar ettförslagsanslag på 26 045 000 kr.4. att till och utveckling() för /92 anvisar ett förslagsanslag på 17 300 000 kr.5. att till Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) /92 anvisar ett förslagsanslag på 60 000 000 kr.6. att till Övriga internationella organisationer m.m. /92 anvisar ett förslagsanslag på 4 795 000 kr.D. Information om i utlandet1. att till för /92 anvisar ettreservationsanslag på 64 439 000 kr.2. att till Riksradios programverksamhet för utlandet /92 anvisar ett reservationsanslag på 52250000kr.3. att till Övrig information om i utlandet för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på 16 274 000 kr.E. Utrikeshandel och exportfrämjande (E 4 -- E 6)1. att till Krigsmaterielinspektionen m.m. för /92anvisar ett förslagsanslag på 96 000 kr.2. att till Stiftelsen för budgetåret1991/92 anvisar ett anslag på 2 163 000 kr.3. att till Bidrag till ett /92 anvisar ett reservationsanslag på 3 000 000 kr.4. att till Kontakter med för budgetåret1991/92 engångsvis anvisar ett reservationsanslag på 10000000 kr.F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m.1. att till Utredningar inom det nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska området för /92 anvisar ettreservationsanslag på 5 358 000 kr.2. att till Konferensen om säkerhet och samarbete i (ESK)för /92 anvisar ett förslagsanslag på 3 750 000 kr.3. att till Information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvanden m.m. för /92 anvisar ettreservationsanslag på 26 000 000 kr.4. att till Bidrag till () för /92 anvisar ettreservationsanslag på 20 692 000 kr.5. att till Forskningsverksamhet för rustningsbegränsning ochnedrustning för /92 anvisar ett förslagsanslag på 16 016 000 kr.6. att till för /92anvisar ett reservationsanslag på . 1990/91:U203 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om svenska radiosändningar på litauiska.1990/91:U215 av m.fl. (mp) vari yrkas att medavslag på prop. 1991/92:100 bil. 5, punkt B5 till EFTA för /92anvisar ett förslagsanslag på , dvs . mindre än somföreslås i propositionen.1990/91:U220 av m.fl. (c) vari yrkas2. att med avslag på proposition 1990/91:100 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen avföreslagen anvisning av medel till Information, studier och forskning om freds-och nedrustningssträvanden m.m. för /92,Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Jo749.3. att genom omfördelning av föreslagen anvisning tillinformationsinsatser m.m. (prop. 1990/91:100, bil. 5, littera ) anslår . till icke-statliga organisationer (NGO) i enlighet med vad i motionenanförts.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Jo749.1990/91:U240 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar begära att regeringen låter inrätta en svenskrepresentation i ,27. att under anslaget D 2. Riksradios programverksamhetför utlandet anslår . utöver regeringens förslag för att möjliggörasändningar på litauiska och utökade sändningar på estniska och lettiska,29. Information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvanden m.m. anvisar . för /92.1990/91:U301 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av rättssakkunnigaattachéer vid beskickningar i och vid representationen i EG.1990/91:U302 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om besparingar inom utrikesförvaltningen,2. att till A 1. för /92anvisar . mindre än vad regeringen föreslagit eller således 321400 000 kr.1990/91:U303 av () vari yrkas att genomomfördelning inom anslaget beslutar att ur budgetanslaget A 8, Officiella besök m.m., reservera . för internationellaarrangemang i samband med den idé- och handelsmässa Stiftelsen 1992.1990/91:U304 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av enöversyn av mål och riktlinjer vad gäller fördelningen av anslaget Information,studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m.1990/91:U305 av m.fl. (v) vari yrkas att till SIPRIanslår ett med . förhöjt anslag i förhållande till regeringensförslag.1990/91:U306 av m.fl. (v) vari yrkas att beslutaratt . fördelas i enlighet med vad som angivits i motionen.1990/91:U307 av m.fl. (m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande avsärskilda miljöattachéer.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Jo254.1990/91:U308 av och (m,fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att ett generalkonsulatgenom omfördelning av resurser etableras i Osaka.1990/91:U309 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna att de UD-anställdas medföljandefrågor omgående lösesi enlighet med föreliggande utredningsförslag.1990/91:U310 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade anslag tillinformation, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m.1990/91:U311 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att anslaget Information, studier och forskning omfreds- och nedrustningssträvanden m.m. , , /92 och fastställs till av den årligaförsvarsbudgeten,2. att till Information, studier och forskning om freds- ochnedrustningssträvanden m.m. för /92 anslår . utövervad regeringen föreslagit eller således 36 000 000 kr.1990/91:U404 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en promille av försvarsutgifter skall avsättas förfredsinitiativ via fredsrörelsen eller andra organisationer som arbetar förnedrustning, solidaritet och internationell förståelse,2. att för /92 under anslaget , bil. 5,Information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m.anvisar . utöver vad regeringen har föreslagit,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn för fördelning av anslaget , bil. 5, tillorganisationer som arbetar med förebyggande internationellt fredsarbete.1990/91:U405 av m.fl. (mp) vari yrkas att medavslag på proposition 1990/91:100, bil. 5, punkt F3 till Information, studieroch forskning om freds- och nedrustningssträvanden m.m. anvisar ettförslagsanslag på , dvs. mer än regeringensförslag.1990/91:U412 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omökat stöd till fredsarbete.1990/91:U415 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av enutbyggd kunskapsbank om försvarsindustriell omställning från militär till civilproduktion i olika länder.1990/91:U418 av m.fl. (mp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att målsättningen för statens anslag till fredsrörelsen skall varaatt en summa motsvarande 1promille av försvarsbudget skall avsättasför fredsinitiativ via fredsrörelsen eller andra organisationer, som arbetarför nedrustning, solidaritet och internationell förståelse.1990/91:U425 av m.fl. (mp,v) vari yrkas att /92 anslår . för inrättande av en kunskapsbank förförsvarsindustriell omställning.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N311.1990/91:U506 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omupprättande av en permanent svensk-baltisk mellanvågsradiostation på /91:U507 av m.fl. (c) vari yrkas6. att beslutar att till ett nytt anslag A 10. Stöd till Östeuropaanslå . för /92,1990/91:U513 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavsevärt utökad sändningstid på estniska, lettiska och litauiska inom ramen förSveriges Radios utlandssändningar.1990/91:U516 av m.fl. (v) vari yrkas2. att beslutar att anslå . för öst- ochcentraleuropeiskt samarbetsstöd.1990/91:U523 av (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna att ett svensktkonsulat bör upprättas i Kiev.1990/91:U531 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en svensk representation i var och en av de baltiska staterna,10. att anslår ytterligare 3 milj. kr. till Radio för attmöjliggöra utvidgade sändningar på estniska och lettiska samt ordinariesändningar på litauiska,1990/91:U609 av m.fl. (mp) vari yrkas att anslår 20milj.kr. att användas till Europainformation enligt vad som anförts i motionen.1990/91:U616 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att resurser måste frigöras för att möjliggöra en bred och allsidigbelysning av EG-frågan.1990/91:U617 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att UD bör inventera inom FN-familjen sådana organ ellerinstitutioner som är på väg att upprättas alternativt flyttas och på basis avdenna inventering FN-ambassadör bemyndigas att verka för att någoteller några av dessa organ eller institutioner förläggs till Sverige.1990/91:U632 av m.fl. (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att börbevilja Republiken () handelskontor samma status som en ambassad.1990/91:U642 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att hos regeringen begär att nya regler föreslås föranställning som tjänsteman vid FN så att jämställdhet uppnås,4. att hos regeringen begär att nya regler införs för utnämning avdiplomater vid beskickning till FN enligt vad som framförts imotionen.1990/91:K409 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att anvisar medel för information om hur ett eventuelltmedlemskap i kommer att påverka den s.k. svenska välfärdspolitiken, innanden folkomröstning kommer till stånd som måste föregå ett beslut om Sverigeseventuella inträde i EG.A. m.m.Propositionen (s. 22--31)De snabba politiska förändringarna i och krisen i ställerstörre krav på den svenska utrikesförvaltningen än vad som varit fallet sedanandra världskrigets slut. De innebär också att resurser med kort varsel harmåst omdisponeras mellan utlandsmyndigheterna samt mellan departementet ochutlandsmyndigheterna.Omvälvningarna i har föranlett departementet att göraen samlad översyn av verksamhetsinriktningen och i samband därmed resursbehovetvid myndigheterna där. En utredningsman föreslår i en nyligen angiven rapportett antal förstärkningar i området, vilken innebär ett nettotillskott om sjuutsända handläggartjänster.En särskild arbetsgrupp har tillsatts för att se övermyndighetsorganisationen i det enade . Gruppen kommer att framlägga ettförslag till ny organisation under våren 1991.Ett löpande utvecklingsarbete pågår vad gäller organisations- ochbudgetfrågor. påbörjades vid åtta utlandsmyndigheter en treårigförsöksverksamhet med en modifierad form av treårsbudgetering. pågår också en översyn av ADB-verksamheten. Beslut har fattats omändrat redovisningssätt för lokalerna utomlands för att få en bättre styrningav hyreskostnaderna. Hanteringen av representationsutrustningen har överförtstill departementet från byggnadsstyrelsen.Beträffande personalen har en översyn av assistenternas arbetssituationgjorts. En särskild översyn av UD-makarnas situation gjordes , ochutredningsmannen har lämnat ett antal förslag till förbättringar.Cirka var fjärde utsänd handläggare har annan huvudman änutrikesdepartementet. Överläggningar har förts med specialattachéernas huvudmäni syfte att få till stånd en mer rättvisande kostnadsfördelning mellan dessaoch . Förslag till riktlinjer härför kommer att tas framunder våren för att kunna träda i kraft den 1 juli 1991.Flera utredningar, vilka ingående redovisades i föregående årsbudgetproposition (prop. 1989/90:100 bil.5, UU14, rskr. 191), följsfortlöpande upp. Det gäller betänkandena Sverige-information ochkultursamarbete (SOU1988:9), inriktning ochorganisation (SOU1988:58) samt UDs presstjänst (SOU1989:8).De föreslagna förstärkningarna i måste finansierasinom befintliga budgetramar. Dessutom åligger det attmedverka i de besparingsåtgärder avseende den statliga förvaltningen somregeringen beslutat om. Vidare har händelserna i avsevärda kostnader. Allt detta medför ett ökat behov av ennoggrann prioritering av verksamheten. Med anledning härav och med hänsyn tillde nya krav som ställs på förvaltningen under närmaste åren kommer detsannolikt att bli nödvändigt att lägga ned ett antal utlandsmyndigheter. Enutredningsman har fått i uppdrag att ta fram underlag för beslut. Förslagväntas kunna framläggas beträffande vilka myndigheter som börkomma i fråga och i samband därmed en tidplan. Behov föreligger också att fåfram underlag för vidare omprioritering av verksamheten. Med hänsyn härtillkommer ytterligare en utredningsman att se över relevantadelar av utrikesförvaltningens organisation. Utskottet har tagit del av regeringens redogörelse för den planeradeanvändningen av utrikesförvaltningens resurser. Genom särskilda föredragningarav företrädare för har kompletterande informationinhämtats. Utskottet har ingen erinran mot propositionens förslag beträffandeanslagen A1--9.I tidigare budgetbetänkanden (/90:UU14) har utskottet konstateratatt ökande krav ställs på utrikesförvaltningen. Det har bl.a. gällt behovet attfölja den säkerhetspolitiska utvecklingen i vårt närområde, deltagandet iutvecklingen på det internationella nedrustningsområdet samt Sverigesdeltagande i det västeuropeiska ekonomiska samarbetet. Utskottet gör i dessaavseenden samma bedömning som . Härtill kommer att frågan om svensktmedlemskap i kommer att ställa ytterligare krav på utrikesförvaltning iolika avseenden.Den snabba processen i har också ställt den svenskautrikespolitiken inför nya utmaningar och möjligheter. Såväl utvecklandet avSveriges bilaterala förbindelser med de länder som demokratiseras som ettfullvärdigt svenskt deltagande i arbetet på att åstadkomma en ny framtidaalleuropeisk fredsordning liksom multilateralt samarbete på det ekonomiskaområdet kommer enligt utskottets mening att ställa större krav påutrikesförvaltningens resurser.Konflikten i har under innevarande budgetår krävt intensivainsatser av utrikesförvaltningen. Också under efterkrigsskedet kommer nya kravpå resurser att ställas, bl.a. för återuppbyggnad av ambassadanläggningar. Ävenom i enlighet med FNs resolution är skyldigt att betala skadestånd för denförstörelse som ockupationen åstadkommit torde extrakostnaderna på kort sikt fåbelasta utrikesförvaltningens budget.Utrikesförvaltningen har i likhet med andra delar avstatsförvaltningen tvingats till en hård rationalisering och i många fallnedskärningar av verksamheten. Det är naturligt att sparkrav som generelltläggs på den svenska offentliga sektorn inte gör halt vid utrikesförvaltningen.Det vore emellertid enligt utskottets uppfattning olyckligt omutrikesförvaltningen utsattes för samma besparingskrav som statsförvaltningen iövrigt i som präglas av en mycket snabb internationalisering och enkraftig ökning av de utländska kontakterna på snart sagt alla samhällsområden.Det finns enligt utskottets mening skäl att åter erinra om vad riksdagentidigare uttalat, nämligen att omfattningen av de indragningar som kan göras iutrikesförvaltningens verksamhet noga måste vägas mot de överordnade nationellaintressen som kan komma att påverkas.Det anförda utesluter givetvis inte att vissa verksamheter även framdelesmåste skäras ned eller helt bortfalla och andra tillkomma. I yrkande 1 i motionU302 (c) föreslås att utrikesförvaltningen i ökande utsträckninganpassas bl.a. så att den politiska bevakningen samlas till regionalaambassader, och att SIDAs biståndskontor svarar för representationen i deländer med vilka våra förbindelser domineras av biståndet. I andra fall börambassaderna enligt motionärerna kunna omvandlas till generalkonsulat. Enligtyrkande 2 i samma motion föreslås att ett belopp som är 50milj.kr. mindreän propositionens förslag anvisas anslaget A1. Utrikesförvaltningen.Med hänsyn till att omprioriteringar, förstärkningsbehov ochbudgetnedskärningar till stor del måste realiseras i form av nedläggning avutlandsmyndigheter arbetar som ovan redovisats en särskild utredningsman medatt ta fram beslutsunderlag för sådana åtgärder. Ytterligare en utredningsmankommer att inleda arbetet på att under gåigenom utrikesförvaltningens organisation för att identifiera lämpligaomvandlingsobjekt.Konceptet regionambassad har utretts inom i olikasammanhang, senast i utredningen . Slutsatsen i denna utredning var attdet endast är begränsat användbart, och att det ej ger några mer betydandespareffekter. Förslaget att ersätta ambassader med generalkonsulat ger ingaspareffekter med mindre än att de omvandlas till honorära konsulat.Verksamheten kommer dock i så fall att inskränkas till ett minimum.Med hänsyn härtill och i beaktande av vad som anförts ovan om de allt störrekraven på utrikesförvaltningen avstyrks yrkandena 1 och 2 i motion U302 (c).En effektivt fungerande utrikesförvaltning kräver tillräckligapersonalresurser och -- inte minst -- att personalen kan erbjudas sådanaanställningsvillkor att den stannar. En särskild svårighet förutrikesförvaltningens personal ligger i den s.k. medföljandefrågan. Det ärdärför tillfredsställande att en särskild översyn gjorts under föregående år avUD-makarnas situation. Utredningsmannen har lämnat en rad konkreta förslag.Bl.a. föreslås åtgärder i syfte att underlätta för medföljande att fåanställning utomlands genom tidsbegränsade arvodesanställningar vidutlandsmyndigheterna, bilaterala diskussioner med andra länder omarbetstillstånd för medföljande samt s.k. medflyttandebidrag i syfte attunderlätta anställning i under hemmastationering.Vad gäller ekonomiskt stöd föreslår utredningsmannen ett generelltbeskattningsbart och ATP-grundande makebidrag för UD-makar som saknararbetsinkomst. En särskild handläggartjänst föreslås därtill inrättas förmedföljandefrågor vid departementet.I motion U309 (m) föreslås att utrikesförvaltningens medföljandefrågoromgående skall lösas i enlighet med föreliggande utredningsförslag. Genomföredragning har utskottet inhämtat att några av förslagen redan har genomförtseller håller på att genomföras. Vissa av förslagen prövas mot bakgrund avgällande krav på besparingar och prioriteringar samt i ljuset av alternativamöjligheter att underlätta de medföljandes situation. Denna prövning skerenligt vad utskottet inhämtat i nära samråd med de berörda och deras fackligaorganisationer.Utan att vilja ta ställning till alla delar av de nu aktuella förslagen villutskottet framhålla att de s.k. medföljandefrågorna representerar ett stort ochväxande problem för utrikesförvaltningen. En tillfredsställande lösning avmedföljandefrågorna är enligt utskottets bedömning en förutsättning för attvårt land också på skall kunna upprätthålla samma höga kvalitet påsin representation utomlands som . Detta grundläggande intresse börenligt utskottets mening också vägas in vid en bedömning av vilka allmännasparkrav som ytterligare bör ställas på utrikesförvaltningen. Det är därförrimligt att åtgärder för att lösa medföljandefrågorna ges ettspeciellt budgetutrymme som inte framtvingar ytterligare omprioriteringar inomutrikesförvaltningen.Därmed anser utskottet motion U309 (m) besvarad.I ett antal motioner framförs förslag om konkreta förändringar iutrikesförvaltningens utlandsorganisation. I yrkande 4 i motion U531 (m)föreslås att svensk representation skall etableras i var och en av debaltiska republikerna och där förses med tillräckliga resurser för attkunna motsvara de krav som utvecklingen kommer att ställa, bl.a. enkvalificerad politisk rapportering. Också i yrkande 1 i motion U240 (m)föreslås inrättande av en svensk representation i Vilnius.Utskottet konstaterar att den framtida svenska representationen i bl.a. debaltiska republikerna varit föremål för en särskildutredning, den s.k. . I utredningens uppdrag ingick bl.a. att inkomma medförslag om förändring i fråga om personalresurser, såväl antalet tjänster sombefattningshavarnas profil.Utredningsmannens förslag innebär att personalstyrkan vid avdelningskontoreti utökas från sammanlagt 7 befattningshavare till 11, varav 4 utsändahandläggare, 2 utsända assistenter och 5 lokalanställda. Chefen förutsättsbesitta bred UD-erfarenhet. Organisationen tillförs också speciell kompetensavseende biståndsfrågor samt administrativa och konsulära ärenden.Personalstyrkan vid avdelningskontoret i föreslås öka från nuvarande 7befattningshavare till 8, varav 3 utsända handläggare, 1 utsänd assistent samt4 lokalanställda. Speciell kompetens för kultur- och informationsfrågor ingår iorganisationen. Avdelningskontoret i avses tills vidare ha ansvaret förbevakning av Litauen.Utredningsmannens förslag om personalförstärkningar vid avdelningskontoren iTallinn och har i stort sett redan genomförts. Organisatoriskt tillhöravdelningskontoren generalkonsulatet i Leningrad.I enlighet med utredningsmannens förslag kommer enligt vad utskottet inhämtatinom kort ett svenskt informationskontor att öppnas i med som huvudman. Praktiska förberedelser pågår redan.Utskottet noterar denna påtagliga förstärkning av representation iBaltikum med stor tillfredsställelse och betraktar därmed yrkande 4 i motionU531 (m) och yrkande 1 i motion U240 (m) som besvarade.I yrkande 2 i motion U523 (m) föreslås inrättande av ett svenskt konsulat iKiev. Utskottet konstaterar att förbindelser med Sovjetunionensköts via ambassaden i och generalkonsulatet i . Till detsenare hör de båda nämnda avdelningskontoren i resp. . I denovannämnda s.k. diskuterar utredningsmannen även hursvenska intressen skall kunna främjas i andra delar av Sovjetunionen.Slutsatsen är att dessa intressen också när det gäller åtminstone förnärvarande kan tillgodoses genom ett ökat resande av ambassadpersonalen frånMoskva. Utredningsmannen ansåg det ej motiverat att lägga något förslag omrepresentation i . Liksom regeringen ansluter sig utskottet till dennabedömning.Yrkande 2 i motion U523 (m) avstyrks därmed.I motion U308 (m) föreslås inrättande av ett generalkonsulat i iJapan med hänsyn till Kansai-områdets stora ekonomiska och kommersiellabetydelse.