bet · GE01JoU18 · 1991-02-19 00:00:00 — Motionerna Jo506 och1990/91:Jo516 avstyrks i den mån deras syfte inte kan ansestillgodosett med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande åtgärder mot djurplågeri m.m.att med anledning av motionerna 1989/90:Jo33,1989/90:Jo37 yrkandena 3 och 4, 1989/90:Jo508, 1990/91:Jo505yrkande 1 och 1990/91:Jo530 samt med avslag på motionerna1989/90:Jo506 och 1990/91:Jo516 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,4. Äggproduktionen (mom. 4), , , , , , och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet får" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse:Utskottet får -- -- -- (=utskottet) -- -- -- att bemästra.Utskottet är angeläget om att det underlag som skall redovisasvid den av tidigare fastställda kontrollstationen år1993 blir så fullständigt som möjligt. Utskottet anser dock attden i motion Jo519 föreslagna lägesavstämningen inte pånågot avgörande sätt kan förväntas bidra till att förbättradetta underlag. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotion Jo519.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande äggproduktionenatt avslår motion 1989/90:Jo519,5. Gränsöverskridande djurtransporter (mom. 6)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet anser" och slutar med "riksdagensåtgärd." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en översyn av transportkungörelsen börgenomföras. Utgångspunkter för en sådan översyn bör varaföljande. Tillstånd för införsel av djur måste innefatta enbedömning av om gällande svenska djurskyddsbestämmelser äruppfyllda. Inget djurslag och ingen djurindivid får utsättas förstörre psykiska påfrestningar än vad en förflyttning av djurnormalt ger upphov till. Transporttiderna måste minimeras ochansvarig person, godkänd av lantbruksstyrelsen, bör alltidmedfölja transporten. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna Jo522 yrkande 4, Jo537 och 1990/91:Jo532 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande gränsöverskridande djurtransporteratt med anledning av motionerna 1989/90:Jo522yrkande 4, 1989/90:Jo537 och 1990/91:Jo532 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Pälsdjursuppfödning (mom. 7)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Utskottet delar" och på s. 16 slutar med "vidareåtgärd." bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas synpunkter atttillämpningsföreskrifterna måste utformas på ett sådant sättsom är ägnat att uppfylla intentioner. Mot bakgrundav vad som redovisats om dagens pälsdjursuppfödning ochmöjligheterna att bedriva denna näring i enlighet med de avriksdagen fastlagda normerna vill utskottet anföra följande.Uppfödning av djur i trånga nätburar och på nätgolv kan interimligen anses främja djurens hälsa. De har definitivt ingenmöjlighet att bete sig naturligt. Produktionen av päls kan inteheller anses vara ett så vitalt intresse att det skulleföranleda ett undantag från djurskyddslagens bestämmelser. Enuppföljning av intentionerna bakom djurskyddslagen innebär attuppfödning av pälsdjur i burar på det sätt som sker måsteavvecklas. En sådan avveckling måste ske så att enskildanäringsidkare, som startat sin verksamhet när den av samhälletbedömdes som helt godtagbar, hålls skadeslösa. Regeringen bör tafram en avvecklingsplan för pälsdjursuppfödning i bur.Genomförandet av en sådan plan får ta högst . En sådanplan bör bl.a. innehålla ett förbud mot nyetablering avpälsdjursfarmer baserade på burhållning. En fond för inlösen avbefintliga pälsdjursfarmer bör skapas där ersättningen utformasså att den blir större ju tidigare inlösen sker. Vidare böröverlåtelse av pälsdjursfarm till annan än fonden förbjudas. anfört med anledning av motionerna Jo211, Jo502yrkandena 4, 5, 6 och 7, Jo507 yrkandena 1 och 2, Jo532 yrkande2, 1990/91:Jo526 yrkandena 1, 2, 3 och 4 och 1990/91:Jo533yrkandena 1, 2 och 3 bör som sin mening ge regeringentill känna. Motionerna Jo502 yrkandena 1, 2 och 3 samt Jo532yrkande 1 avstyrks i den mån de inte kan anses tillgodosedda medvad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande pälsdjursuppfödningatt med anledning av motionerna 1989/90:Jo211,1989/90:Jo502 yrkandena 4, 5, 6 och 7, 1989/90:Jo507,1989/90:Jo532 yrkande 2, 1990/91:Jo526 och 1990/91:Jo533 samtmed avslag på motionerna 1989/90:Jo502 yrkandena 1, 2 och 3 samt1989/90:Jo532 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,7. Importförbud för vissa pälsar och skinn (mom. 9)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Med anledning" och på s. 19 slutar med "vidareåtgärd." bort ha följande lydelse:Allt fler engagerar sig i emot de olika former avlidande som djur utsätts för. Kampen för att begränsa deplågsamma djurförsöken och för att förbättra försöksdjurenssituation har fått ett brett folkligt stöd, och likaså att vårahusdjur skall leva under till djuren anpassade förhållanden.Många människor engagerar sig också i arbetet för att förbättrasituationen för djur långt utanför vårt lands gränser. Ettexempel på detta är det framgångsrika arbetet med att skapa enökad opinion mot import av skinn av utrotningshotade djur. Alltfler arbetar dessutom med att begränsa import av skinn från djursom fångats med plågsamma -- och i otillåtna -- metoder.I många länder är det alltjämt tillåtet att användafångstmetoder som är synnerligen plågsamma för djuren. Bland devärsta exemplen härpå är bensaxen. Det finns även andra grymmafångstredskap såsom pålsaxen och fixeringssaxen.Även om vi i vårt land förbjudit de mest plågsammafångstmetoderna bidrar vi genom importen av skinn till attsådana fångstmetoder alltjämt utnyttjas och tillåts i mångaländer. Enligt utskottets mening bör man även arbeta för atthindra import av skinn från djur som fångats med i avdjurskyddsskäl förbjudna metoder. Ett importförbud skall ses somett medel att få återstående länder -- i vart fall de ländervarifrån vi importerar dessa skinn -- att förbjuda de mestplågsamma fångstmetoderna. Importförbudet skulle även kunnabidra till att väcka intresse och opinion i olika länder förstörre hänsynstagande till djurens situation och lidande. Om ettimportförbud skulle komma att betraktas som ett otillåtethandelshinder bör ansträngningar göras för att sådanaimportbegränsningar blir accepterade.Det finns i detta sammanhang anledning att erinra omEG-kommissionens arbete på detta område. Utöver det senasteförslaget om importförbud har kommissionen, som en del av ettförslag till ett naturskyddsdirektiv, tagit ett första steg år1988 med sitt förslag om förbud att tillverka, sälja elleranvända fångstsaxar. beslutade EG attmedlemsstaterna skulle förbjuda kommersiell införsel avpälsskinn och varor av pälsskinn av vissa sälungar. Detta försttidsbegränsade förbud har permanentats. Motbakgrund av ovan redovisade åtgärder och förslag i EG börförutsättningarna ha ökat för att skall kunna införaimportbegränsningar. bör även på andra sätt i olikainternationella fora verka för en humanisering avfångstmetoderna och ett förbud mot användning av plågsammafångstredskap. Ett sådant arbete skulle vara en logiskfortsättning på engagemang och insatser för attförbättra miljö och andra förhållanden i världen. Vad utskottetanfört med anledning av motionerna Jo510 yrkandena 1 och 2,Jo517, 1990/91:Jo519 och 1990/91:Jo527 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande importförbud för vissa pälsar och skinnatt med anledning av motionerna 1989/90:Jo510,1989/90:Jo517, 1990/91:Jo519 och 1990/91:Jo527 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Märkning av vissa importerade pälsar och skinn (mom. 10)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Vidare avstyrks" och slutar med "och Jo536." bort haföljande lydelse:Som tidigare framhållits engagerar sig allt fler i vårt land idjurens situation. Det är nu nödvändigt att agera motanvändandet av bensax vid djurfångst. Bensaxen anses förorsakamycket svårt lidande för djuren och den är inte selektiv. Vibidrar till fortsatt användning av denna grymma fångstmetodgenom att importera pälsar från de länder där saxfångst ärtillåten. Märkning av pälsverk som importeras från länder somtillåter bensax skulle ge konsumenten möjlighet att kunna väljabort sådana skinn. På så sätt stimuleras en humanare syn på djuri dessa länder. Vad utskottet anfört med anledning av motionernaJo535 och Jo536 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande märkning av vissa importerade pälsar ochskinnatt med anledning av motionerna 1989/90:Jo535 och1989/90:Jo536 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Kompensation för åtgärder föranledda av den nyadjurskyddslagstiftningen m.m. (mom. 13)(), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "har" och slutar med "Motionerna avstyrks. "bort ha följande lydelse:Riksdagen har -- -- -- (=utskottet) -- -- -- jordbruket m.m.Mot bakgrund av tidigare riksdagsbeslut samt med hänsyn tilllantbruksstyrelsens utredning angående miljö- ochdjurskyddsbestämmelserna är det enligt utskottets meningangeläget att klarhet skapas kring de ekonomiskakonsekvenserna av de nya reglerna. Det är viktigt att frågan omersättningen till jordbruket löses. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna Jo528 och 1990/91:Jo506 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande kompensation för åtgärder föranledda av dennya djurskyddslagstiftningen m.m.att med anledning av motionerna 1989/90:Jo528 och1990/91:Jo506 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Förbudet mot svanskupering (mom. 14)(), (), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Utskottets beredning" och slutar med "motion Jo534. "bort ha följande lydelse:Riksdagens beslut om förbud mot svanskupering dikterades avomsorg om djuren. Som framhållits i motion Jo534 tycks dockvissa brister i beslutsunderlaget ha förelegat. I likhet medmotionärerna anser utskottet att en uppenbar risk föreliggerbl.a. för att svenska uppfödares möjlighet till utbyte avavelshundar med utlandet radikalt minskar och eventuellt upphörhelt. Endast har infört ett liknandeförbud. Försämrade avelsmöjligheter hotar produktionen inomlandet av bl.a. polishundar, övriga vakthundar, narkotikahundaroch ledarhundar. För dessa uppgifter används framför alltschäfer, och riesenschnauzer. Två av dessa raserberörs av kuperingsförbudet. Registreringen av de aktuellaraserna har gått ned. Skulle den tendensen hålla i sig innebärdet mycket allvarliga konsekvenser för tillgången påbrukshundar. En starkt begränsad uppfödning inomkuperingsraserna medför dessutom ökade risker för spridning avgenetiskt betingade sjukdomar och skador. bör därförhos regeringen begär en övergripande analys och utvärdering avkonsekvenserna av svanskuperingsförbudet. Vad utskottet anförtmed anledning av motion Jo534 bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande förbudet mot svanskuperingatt med anledning av motion 1989/90:Jo534 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Bränning av hornanlag (mom. 15)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Enligt vad" och slutar med "vidare åtgärd." bort haföljande lydelse:Ungefär en halv miljon kalvar i får sinahornanlag i hjässan bortbrända. Det finns lantbrukare somanlitar veterinär för detta ingrepp. Vanligtvis utförs dockingreppet av djurets ägare. Ingreppet sker då utan föregåendebedövning. kräver att bränningen skallske under bedövning. Utskottet är berett att ansluta sig tilldetta krav och anser i likhet med motionärerna att bränning avkalvars hornanlag således skall ske under bedövning. anfört med anledning av motion 1990/91:Jo501 bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse:15. beträffande bränning av hornanlagatt med anledning av motion 1990/91:Jo501 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. Djurvänlig och ekologisk slakt (mom. 16)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "I regeringens" och slutar med "anses tillgodosedd. "bort ha följande lydelse:I regeringens förslag -- -- -- (=utskottet) -- -- --småskalig verksamhet. Enligt utskottets mening finns det ofta enkonflikt mellan företagsekonomi och djurskyddshänsyn. Slaktdjurtransporteras allt längre sträckor. Utskottet anser därför attdet finns ett behov av en utredning, som integrerar ekologisk,veterinär, teknisk och agronomisk kompetens, med uppgift att tafram förslag till en slakteriorganisation baserad på gårdsslaktoch lokal avfallskompostering. Regeringen bör utarbeta ettförslag med åtgärder för främjande av djurvänlig slakt.Förslaget skall även omfatta ett ekologiskt riktigtomhändertagande av slaktavfall och självdöda djur. Vad utskottetanfört med anledning av motion 1990/91:Jo534 bör ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse:16. beträffande djurvänlig och ekologisk slaktatt med anledning av motion 1990/91:Jo534 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Kompensation för åtgärder föranledda av den nyadjurskyddslagstiftningen m.m. (mom. 13)() anför:Samtidigt som framtidsutsikterna ter sig osäkra för mångajordbruksföretag ställs stora krav på nyinvesteringar idjurstallar och anläggningar för att företagen skall leva upptill de högre krav samhället ställer när det gäller djurmiljöoch yttre miljö. För att dessa nyinvesteringar skall komma tillstånd och för att inte jordbruksföretag skall läggas ned behövsåtgärder från samhällets sida. Lantbruksstyrelsen har tidigarebegärt anslag för att kunna medverka till att rimligafinansieringsvillkor skapas för dessa investeringar. Det kangälla villkorslån, investeringsbidrag m.m. harupprepade gånger fört fram sådana förslag ibudgetdiskussionerna. Vi har tyvärr inte fått stöd från enriksdagsmajoritet. I de nu aktuella motionerna begärs på nyttanalyser som redan är gjorda. har inte yrkatbifall till dessa motioner. Det är inte ytterligare utredningarsom nu behövs utan konkreta åtgärder. Dessa åtgärder kräverfinansiella resurser. Motionerna uttrycker tyvärr inga sådanaambitioner.2. Koscherslakt (mom. 11)() anför:Koscherslakt är en rituell slaktmetod som har stor betydelseför många judars och muslimers religionsutövning. Den kommerdock i konflikt med svensk djurskyddslagstiftning, som inteinnehåller erforderliga dispensmöjligheter för koscherslakt.Frågan om huruvida koscherslakt är mer eller mindre plågsam förslaktdjuren än konventionella slaktmetoder är omstridd. Det ärtillåtet att till importera koscherslaktat kött. Vidarefinns begränsade dispensmöjligheter för fjärderfäslakt. Svensklagstiftning avvisar således inte kategoriskt slaktmetoden.Genom utformningen av djurskyddslagstiftningen hindras någratusen judar och ännu fler muslimer att utöva sin religion på detsätt de önskar. Jag kan inte acceptera att koscherslakt i förstahand behandlas som en djurskyddsfråga. Detta berör en avmänniskors mest grundläggande rättigheter: rätten att utöva sinreligion i enlighet med samvetets bud. Det finns naturligtvissedvänjor inom ramen för religionsutövandet som inte kanaccepteras i vårt land. Exempel på detta är barnäktenskap ochkvinnlig omskärelse. Frågan om koscherslakt har dock en heltannan karaktär. I de flesta länder accepteras koscherslakt. Detvore därför rimligt att tillåta koscherslakt också i närreligiösa skäl åberopas. Möjlighet till sådan slakt bör öppnasgenom vidgade dispensmöjligheter i djurskyddslagstiftningen.Den nu aktuella motionen har behandlats av jordbruksutskottetpå traditionellt sätt. När frågan om koscherslakt nästa gångbehandlas av bör beredningen belysa bådereligionsfrihets- och djurskyddsaspekterna, dvs. ske ikonstitutionsutskottet och jordbruksutskottet.