bet · GE01KU29 · 1991-03-12 00:00:00 — I betänkandet behandlas budgetpropositionens förslag jämtemotioner rörande förvaltningsanslag till presstödsnämnden ochtaltidningsnämnden, drifts-, utvecklings- och distributionsstödtill dagspressen, stöd till radio och kassettidningar samtbidrag till nyhetsinformation ochlitteratur.Utskottet tillstyrker motionsyrkanden om ändring i reglernaför utvecklingsstödet till dagspressen. Ändringen innebär attstöd till gemensamma tryckeriinvesteringar skall kunna utgå omminst en av de samverkande tidningarna uppbär årligt driftsstöd.Med anledning av flera motioner avstyrker utskottetpropositionens förslag till ny målsättning för utbyggnaden avtaltidningsutgivningen. Utskottet föreslår också att stödet fördenna verksamhet även i fortsättningen skall utgå i form avförslagsanslag.I övrigt tillstyrks budgetpropositionens förslag och avstyrksmotionsyrkandena. Till betänkandet har fogats 4 reservationer. 1990/91:100 bilaga 10 Punkt H 5 vari yrkas7. att till och taltidningsnämndenför /92 anvisar ett förslagsanslag på 4679000kr.1990/91:100 bilaga 10 Punkt H 6 vari yrkas8. att till Driftsstöd till dagspressen /92 anvisar ett förslagsanslag på 440300000kr.1990/91:100 bilaga 10 Punkt H 7 vari yrkas9. att till Utvecklingsstöd till dagspressen /92 anvisar ett reservationsanslag på35800000 kr.1990/91:100 bilaga 10 Punkt H 8 vari yrkas10. att till Täckande av förluster vid statligkreditgaranti till dagspressen för /92 anvisarett förslagsanslag på 1000 kr.1990/91:100 bilaga 10 Punkt H 9 vari yrkas11. att till Distributionsstöd till dagspressen /92 anvisar ett förslagsanslag på 79500000kr.1990/91:100 bilaga 10 Punkt H 11 vari yrkas13. att godkänner förordade ändringar i grundernaför stödet till radio- och kassettidningar samt14. att till Stöd till radio- och kassettidningarför /92 anvisar ett reservationsanslag på63555000 kr.1990/91:100 bilaga 10 Punkt H 12 vari yrkas15. att till Bidrag till och litteratur för /92 anvisarett reservationsanslag på . 1990/91:K802 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utvecklingsstödet tilldagstidningar.1990/91:K805 av i m.fl. (c) variyrkas att till anslaget H 12, bil. 10, för lättläst nyhetsinformation och litteratur,anvisar 2,1 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit ellersåledes 9,734 milj. kr.1990/91:K806 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av ökat ekonomisktstöd (rubrik 9),Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So223.2. att för /92 underutbildningsdepartementets anslag H 12. Bidrag till Stiftelsenför lättläst nyhetsinformation och litteratur anslår ytterligare500000 kr., dvs. (rubrik 9).Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So223.1990/91:K807 av och () variyrkas att beslutar att hos regeringen begära sådanändring av 3 kap. 2--4 §§ presstödsförordningen (SFS 1990:524)att tidningsföretag med begränsat driftsstöd kan komma i frågaför utvecklingsstöd till gemensamma tryckerianläggningar.1990/91:K808 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en successiv nedtrappning av det statligapresstödet,2. att till Driftsstöd till dagspressen (H 6) /92 anvisar ett förslagsanslag på 352 milj. kr.,3. att till Utvecklingsstöd till dagspressen (H 7)för /92 anvisar ett reservationsanslag på 30milj. kr.1990/91:K809 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheten att ge ut nyhetstidningen 8SIDOR och lättlästa böcker enligt tidigare fastställdmålsättning.1990/91:K811 av och () variyrkas att beslutar godkänna vad i motionen anförts omändring i presstödsförordningen.1990/91:K813 av m.fl. (v) vari yrkasatt till Bidrag till och litteratur för /92 anvisar2100000 kr. utöver vad regeringen har föreslagit.1990/91:K814 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om taltidningar till synskadade.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So283.1990/91:K815 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödet till radio- och kassettidningar.1990/91:K820 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen under rubriken . Driftsstöd till dagspressen /92 anvisar ett förslagsanslag på 352240000kr.1990/91:K821 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stödet till radio- och kassettidningar.1990/91:K822 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagentill Stöd till radio- och kassettidningar, H 11, anvisar10000000 kr. utöver regeringens förslag.1990/91:K823 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om undantag från kravet atttaltidningar/radiotidningar skall vara förlagetrogna.1990/91:K825 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om hur taltidningsutgivningen skallkunna förverkligas enligt tidigare uttalanden. Stöd till dagspressen1.1. DriftsstödPropositionenI budgetpropositionen erinras om att (1989/90:KU31, rskr. 302) i allt väsentligt godtog regeringensförslag (prop. 1989/90:78) till reformerat presstöd. Nyordningeninnebär bl.a. att driftsstödet till hög- och medelfrekventadagstidningar nu baseras på upplaga i stället för som tidigarepå pappersförbrukning.För 1990 utbetalades 439,3 milj.kr. i driftsstöd.Presstödsnämnden har beräknat att behovet för /92ökar med 6,6 milj.kr. I budgetpropositionen föreslås i enlighetmed presstödsnämndens beräkning ett förslagsanslag fördriftsstöd till dagspressen på 440300000 kr.MotionernaI motion K808 av m.fl. (fp) erinras om attpresstödet har haft till uppgift att förhindra lokalainformationsmonopol och en koncentration inom massmedierna.Enligt motionärernas mening gör det växande medieutbudet i formav flera riksradiokanaler, lokalradio, närradio, kabel- ochsatellit-TV m.m. att detta motiv inte har samma tyngd somtidigare.Motionärerna anser inte att presstödet är förenligt med ensund konkurrens. Målsättningen bör därför vara en totalnedtrappning. För /92 föreslås vad gällerdriftsstödet en reduktion jämfört med regeringensförslag.Även i motion K820 av m.fl. (m) föreslås enreduktion av driftsstödet till 352240000 kr.Motionärerna erinrar också om att man vid en rad tidigaretillfällen pekat på vikten av att besparingar sker på utgåendedriftsstöd till dagspressen, då detta är den i särklass störstautgiftsposten i det statliga presstödet. Enligt motionenframstår det i dagens samhällsekonomiska läge som stötande attnågra besparingar på detta anslag inte sker.Utskottets bedömningDet allmänna driftsstöd som infördes utgår när detgäller hög- och medelfrekventa dagstidningar till de tidningarsom har en abonnerad upplaga om minst 2o00 exemplar och varshushållstäckning på utgivningsorten är högst . Även förlågtäckningstidningar gäller att den abonnerade upplagan skallvara minst 2000 exemplar. Täckningsgraden på utgivningsortenfår dock vara högst för att dessa tidningar skall varaberättigade till driftsstöd.Begränsat driftsstöd beviljas för dagstidningar varstäckningstal överstiger men som ges ut i vissaglesbygdsområden som kännetecknas av extraordinärmarknadsstruktur och där täckningstalen därför inte ger enrättvisande bild av tidningarnas konkurrenssituation. Dessaområden är , och Laholmsområdet. Ett begränsatdriftsstöd kan också utgå till tidningar i som tillväsentlig men inte övervägande del är skrivna på finska.Driftsstöd skall därutöver i särskilda fall få utbetalastill två andra kategorier av tidningar. Det gäller delstidningar som huvudsakligen är skrivna på annat språk änsvenska, dels tidningar som i huvudsak distribueras till svenskamedborgare utomlands.Utskottet behandlade (1989/90:KU31) i samband medberedningen av propositionen 1989/90:78 om reformerat presstödmotionsyrkanden om en nedskärning av presstödet jämfört medregeringens förslag. Utskottet fann då att den föreslagnahöjningen , jämfört med produktionsstödet /90,av anslaget till driftsstödet var väl motiverad. Giltigheten idenna slutsats har enligt utskottet förstärkts av det senasteårets utveckling på bl.a. annonsmarknaden. Utskottet tillstyrkerpropositionens förslag till anslag till driftsstöd /92. Motionerna K808 yrkande 1 såvitt nu är ifråga samt yrkande 2 och K820 avstyrks.1.2. UtvecklingsstödPropositionenI budgetpropositionen beräknas anslaget till utvecklingsstöd ienlighet med presstödsnämndens förslag till 35800000 kr.MotionernaI motion K808 av m.fl. (fp) yrkas som en delav den önskade nedtrappningen av presstödet attutvecklingsstödet reduceras med 5,8 milj.kr. till 30 milj.kr.Utvecklingsstödets utformning berörs också i motion K820 avAnders m.fl. (m). Enligt motionärerna bör hanteringen avutvecklingsstödet noga följas och en återgång till en särskildlånefond för pressinvesteringar övervägas.I motionerna K802 av och (båda s), K807 av och (båda c)samt K811 av och (båda m)uppmärksammas det förhållandet, att enligt gällande bestämmelsertidningar med begränsat driftsstöd inte kan komma i fråga förden del av utvecklingsstödet som avser gemensamma investeringari tryckerianläggningar. Enligt presstödsförordningen kan sådantstöd utgå endast om minst en av de samverkande tidningarnaerhåller allmänt driftsstöd. Distinktionen mellan tidningar medallmänt resp. begränsat driftsstöd i fråga om möjligheternaatt erhålla denna form av utvecklingsstöd är enligt motionärernainte sakligt motiverad. Den strider också mot de intentioner somuttalats från dagstidningskommittén i det arbete som föregåttdet nya presstödet.Utskottets bedömningEtt utvecklingsstöd innefattande stöd såväl tillförpressinvesteringar som till gemensamma tryckeriinvesteringaringår i det nya presstödet. Stödformen föreslogs avdagstidningskommittén som menade att det årliga driftsstödetliksom tidigare borde kombineras med möjlighet till bidrag förmer långsiktiga åtgärder, främst rationaliseringar ochomstruktureringar. Avsikten med utvecklingsstödet är att det påsikt skall minska behovet av driftsstöd.I ett avseende, nämligen när det gäller vilka tidningsföretagsom kan komma i fråga för stöd till tryckeriinvesteringar,avviker dock utvecklingsstödets utformning från kommitténsförslag. För att stöd til tryckeriinvesteringar skall kunnabeviljas krävs enligt gällande regler att minst en av dedeltagande tidningarna uppbär allmänt driftsstöd. Som framhållsi motionerna K802, K807 och K811 innebär detta bl.a. att detidningar som erhåller begränsat driftsstöd inte kan komma ifråga för denna del av utvecklingsstödet. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att detta är olyckligt. mening bör reglerna ändras så att stöd tillgemensamma tryckeriinvesteringar, i enlighet meddagstidningskommitténs ursprungliga förslag, kan beviljas omminst en av de deltagande tidningarna uppbär årligt driftsstöd.Motionerna K802, K807 och K811 tillstyrks.Utvecklingsstödet fyller enligt utskottets mening en viktigfunktion för att åstadkomma rationaliseringar ochkostnadsbesparingar i tidningsbranschen. Utskottet tillstyrkerpropositionens förslag till anslag. Motion K808 yrkande 1 såvittnu är i fråga samt yrkande 3 avstyrks.1.3. Täckande av förluster vid statlig kreditgarantiPropositionenI budgetpropositionen föreslås att anslaget i likhet medföregående år förs upp med . för /92.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen.1.4. DistributionsstödPropositionenI budgetpropositionen föreslås i enlighet medpresstödsnämndens förslag för /92 ett oförändratanslag om 79500000 kr.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen.2. Stöd till radio- och kassettidningarPropositionenI budgetpropositionen erinras om att 1988 beslutade(KU 1987/88:39, rskr. 291) att utgivningen av 50 dagstidningarsom taltidningar endast skulle ses som ett delmål. Skulle detske än , skulle det enligt varaen stor framgång.Vid behandlingen av budgetproposition beslutaderiksdagen (1988/89:KU23, rskr. 105) med hänvisning tillsvårigheten att bestämma det faktiska medelsbehovet /90 att ändra anslagsbeteckningen på stödanslagetfrån reservationsvis till förslagsvis.Enligt propositionen hade 43 dagstidningarstartat utgivning av taltidningar. Det sammanlagda antaletabonnenter uppgick till 4000. Subventionen per abonnemangligger på . När detgäller lågfrekventa tidningar kan subventionen i något enstakafall uppgå till . per tidningsexemplar och abonnemang.Enligt föredragande statsrådets mening är det svårt attförsvara stödbelopp till enskilda prenumeranter i nämndastorleksordningar. Med nuvarande regler skulle stödnivåerna förtillkommande tidningar kunna bli ännu större. Mot denna bakgrundoch med tanke på det statsfinansiella läget föreslås ipropositionen en omprövning av det nuvarande regelsystemet.Enligt propositionen bör, i enlighet med 1988 årsregeringsförslag, utgivningen av ett femtiotal dagstidningar somtaltidningar ses som ett mål för femårsperioden, dvs. för tidenfram till utgången av av /93. Vidare föreslås attanslaget återgår till att bli reservationsvis betecknat. Efterfemårsperioden bör enligt propositionen mål och regler omprövasmed utgångspunkt i vunna erfarenheter, bl.a. vad gällertillämpningen av ny teknik.Den realförstärkning av anslaget som föreslås uppgår till 1,5milj.kr. För att tillgodose den geografiska spridningen börenligt propositionen de tidningar som i fortsättningen startarutgivning i första hand höra hemma i de län som för närvarandesaknar taltidningar.I propositionen föreslås ytterligare restriktioner i form avett högsta stödbelopp per abonnemang på , samt attbidragsbeloppet per exemplar och abonnemang förlågtäckningstidningar inte får överstiga 100 kr.I den mån resurserna så medger bör det enligt propositionenäven i fortsättningen vara möjligt att successivt bygga ut dets.k. RATS-systemet för radiosända talsyntestidningar.MotionernaI motion K815 av m.fl. (s) hävdas att förslaget ipropositionen innebär att endast tidningar som redan fått klarautfästelser från taltidningsnämnden om stöd för utgivning kankomma i gång. Eftersom också inträffade kostnadsfördyringarskall täckas av de föreslagna medlen ges inget utrymme förutgivande av ytterligare tidningar under nästa budgetår, i varjefall inte av någon högfrekvent tidning. Motionärerna finner detangeläget att stöd till utgivning av taltidningar i första handkan ges till högfrekventa tidningar med ett förväntat stortantal abonnenter. De anser därför att det inte är rimligt attprioritera fådagarstidningar.Med de i propositionen föreslagna restriktionerna rörandestorleken på subventionen per abonnemang samt den föreslagnamålsättning för omfattningen av utbyggnaden finns enligtmotionen ingen anledning att göra om anslaget frånförslagsanslag till reservationsanslag.Den föreslagna restriktionen för högsta belopp per abonnemangfår enligt motion K821 av och (båda s) inte innebära att den politiska mångfalden drabbas. Imotionen sägs att uttalandet att målet bör vara att antalettaltidningar i och med utgången av /93 bör uppgåtill 50 ligger fast. Det finns därför enligt motionärerna ingenanledning att göra om anslaget från förslagsanslag tillreservationsanslag.I motionen sägs också att utbyggnaden av RATS-systemet intebör göras avhängigt nedläggningen av någon tidningsutgivning.RATS-tekniken är så intressant i sig att den bör bedömassjälvständigt.I motion K814 av m.fl. (alla c) uppmärksammasbudgetpropositionens förslag att det fortsättningsvis skall varaett mål -- inte ett delmål -- att ge ut 50 dagstidningar somradio- och kassettidningar. Enligt motionärerna bör målet varaatt alla synskadade tillförsäkras en daglig taltidning. Det börankomma på taltidningsnämnden att bevilja stöd till så mångataltidningar som kan rymmas inom reservationsanslaget.Även i motion K825 av () diskuteraspropositionens förslag till målsättning för verksamheten. Dettaförslag stämmer enligt motionären dåligt med tidigareställningstagande. Den begränsade realförstärkning som föreslåssynes enligt motionen inte räcka till mer än ytterligare entaltidning. Att i stället välja några små lågtäckande tidningartillgodoser inte de synskadades behov av dagspressinformation. Imotionen yrkas att hos regeringen begär förslag om hurtaltidningsutgivningen skall kunna förverkligas enligtriksdagens tidigare uttalanden.I motion K822 av m.fl. (alla v) sägs att det ärviktigt att snabbt få en geografisk spridning avtaltidningsverksamheten. Målsättningen bör därför vara att såsnabbt som möjligt kunna erbjuda en dagstidning som taltidning ivarje län. För att snabbt uppnå detta mål föreslås i motionenatt anslaget ökas med 10 milj.kr. utöver vad som föreslås ibudgetpropositionen.Enligt lagen (1981:508) om radiotidningar skall innehållet iradio- och kassettidningarna vara förlagetroget. Detta innebäratt de dagstidningar som ger ut radiotidningar inte får adderainformation som går utöver den tryckta tidningens redaktionellainformation och annonser. I motion K823 av ochRosa Östh (båda c) erinras om att man från lagstiftarnas sidavelat undvika att radiotidningar riktade till synskadade får ettinnehåll som konkurrerar med den reguljära radioverksamheten,som riktar sig till medborgarna i gemen. Att slopa kravet på atten taltidning/radiotidning skall vara förlagetrogen kan ocksåväcka frågor om ansvarig utgivares möjlighet att skaffa siginsyn i innehållet. Enligt motionärerna är det emellertidangeläget att taltidningar/radiotidningar i första hand utformasutifrån de synskadades behov och önskemål. Därför bör de fåinnehålla myndighetsinformation, som icke publicerats i dentryckta förlagan.Utskottets bedömningI budgetpropositionen 1990 redovisades att 38 dagstidningarstartat utgivning av taltidningar och att målet att minst 50dagstidningar skulle ges ut som taltidning skulle kunna kommaatt uppfyllas redan under /90. Det var enligtpropositionen glädjande att utgivningen så snabbt kunnat nå enså betydande omfattning. Enligt föredragande statsrådet var detdock viktigt att ett så omfattande stöd från staten som det härgällde följdes av ett rimligt brett utnyttjande inom målgruppen.Utskottet (1989/90:KU31) noterade med tillfredsställelse attutbyggnaden av radio- och kassettidningar gått så snabbt att detuppsatta målet om 50 dagstidningar som utkommer som taltidningarskulle kunna nås redan under /91. Utskotteterinrade om att det tidigare uttalat att 50taltidningar endast utgör ett delmål och att utbyggnaden bordefortsätta.I budgetpropositionen 1990 uttalades också attbidragsgivningen i fortsättningen borde övergå till att bli meraförfattningsstyrd. säger dock i sin nu aktuellaanslagsframställning att den inte är beredd att förorda en ökadförfattningsstyrning av verksamheten. Nämnden anser det intebehövligt att införa författningsstöd för att kunna tillämpariktvärden och schabloner vid prövning av ersättning tilltidningsföretagen. Enligt nämnden tillgodoses målsättningen omen snabb utbyggnad under effektiv kostnadskontroll bäst med stödav förordningen i nuvarande utformning.Utskottet finner inte anledning att frångå sin tidigareuppfattning om målsättningen för verksamheten. Propositionensförslag om att utgivningen av 50 dagstidningar som taltidningarskall ses som ett slutmål för utbyggnaden framt.o.m. /93 avstyrks således.Enligt propositionen bör de tidningar som startarutgivning av taltidningar i första hand höra hemma i de län somför närvarande saknar taltidning. Utskottet delar uppfattningenatt det är angeläget att åstadkomma en ytterligare geografiskspridning av taltidningsutgivningen och noterar medtillfredsställelse att de förhandlingar som pågårrör tidningar i län som saknat taltidningar. Dåutbyggnaden är beroende av förhandlingar med tidningsföretagenoch tillgången till teknisk utrustning, är det svårt att iförväg bedöma vilken omfattning den kan komma att få underbudgetåret. Utskottet anser därför att anslaget ävenfortsättningsvis bör utgå som förslagsanslag. Propositionensförslag att anslaget övergår till att bli reservationsvisbetecknat avstyrks.Utskottet delar dock uppfattningen att det är viktigt att denstora satsning som gjorts på radio- och kassettidningar ocksåresulterar i ett så stort utnyttjande som möjligt i målgruppen.Stödets utformning bör därför vara sådant att det stimulerartill marknadsföringsåtgärder från tidningsföretagens sida isyfte att få ett större antal abonnenter. De ibudgetpropositionen föreslagna begränsningarna för högstastödbelopp per abonnemang resp. för tidningsexemplar ochabonnemang får antas verka i denna riktning. Utskottet godtarpropositionens förslag i denna del. Dock bör enligt utskottetsmening möjlighet finnas att medgiva en högre kostnad perabonnemang för de tidningar som till följd av de geografiskaförhållandena i utgivningsområdet tvingas utnyttja mer än ensändare och av denna anledning har högre kostnader.Som framförs i motion K823 har de synskadade ett särskiltbehov av samhälls- och myndighetsinformation. Förlagetroheten äremellertid en bärande princip för utgivningen av dagstidningarsom radio- och kassettidningar. Enligt utskottets mening böravsteg från denna princip inte göras. Yrkandet i motion K823avstyrks följaktligen. Utskottet vill i sammanhanget erinra omden betydelse för spridning av myndighets- ochsamhällsinformation som de s.k. läns- och kommuntidningarna försynskadade har.3. och taltidningsnämndenPropositionenFörvaltningsanslaget till presstödsnämnden ochtaltidningsnämnden föreslås uppräknat med 509000 kr.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget i budgetpropositionen.4. nyhetsinformation och litteratur harenligt de stadgar som fastställdes till ändamål att äga ochge ut en nyhetstidning (8 SIDOR) för begåvningshandikappade samtatt ombesörja utgivningen av lättlästa nyhetsböcker (LL-böcker).Mellan staten och stiftelsen träffades avtalför perioden --. Avtalet reglerar bl.a.frågan om bidrag till stiftelsens verksamhet och omprenumerationsavgift för tidningen. I budgetpropositionenföreslås ett reservationsanslag till stiftelsen på 7634000kr. Vid medelsberäkningen har hänsyn tagits tillkostnadsutvecklingen inom den grafiska branschen.MotionernaEnligt motion K806 av m.fl. (fp) harstiftelsens verksamhet inte kunnat leva beslutade nivån. Detta påverkar stiftelsens framtidamöjligheter. Motionärerna finner det i budgetpropositionenföreslagna anslaget otillräckligt och föreslår därför attverksamheten tillförs ytterligare . under budgetåret1991/92.I motion K805 av m.fl. (alla c) påpekas attstiftelsen tidigare kunnat utge 20 böcker men att antaletpå grund av medelsbrist nu sjunkit till 15-16 böcker . Föratt kunna nå de begåvningshandikappade som i storutsträckning bor ute i samhället krävs helt andramarknadsföringsåtgärder än för övriga grupper. För detta krävsockså resurser som inte finns. I motionen föreslås attanslaget räknas upp med 2,1 milj.kr. utöver vad regeringenföreslagit.Även i motion K813 av m.fl. (v)föreslås att anslaget i enlighet med stiftelsensanslagsframställning uppräknas med totalt 2,65 milj.kr. Om intestiftelsen beviljas den begärda höjningen av anslaget för1991/92 blir enligt motionärerna följden att nedskärningar iverksamheten måste ske. Antalet utgåvor av tidningen måstesannolikt sänkas från 45 till 40 och antalet utgivna LL-böckersänkas till under 15 per år.LL-stiftelsens svårigheter att nå upp till de uppsattamålsättningarna påpekas också i motion K809 av (). För att säkerställa att de begåvningshandikappade fården stimulans och information, som tidningen (8 SIDOR) ochLL-böckerna utgör, bör enligt motionen tillräckliga resurserställas till förfogande.Utskottets bedömningUtskottet noterar att det avtal som reglerar statens bidragtill ingicks så sent som . Förslageti budgetpropositionen står i överensstämmelse med avtalet.Utskottet tillstyrker förslaget och avstyrker motionerna K805,K806, K809 och K813.