bet · GE01NU40 · 1991-05-30 00:00:00 — Planen borde vidare omfatta förslag omett -- jämfört med den nivå som regeringen förordar -- såvältids- som volymmässigt utökat investeringsstöd och omskattelindring till leverantörer av elenergi frånvindkraftsproduktion. I motionen tas också frågan om informationoch rådgivning upp. En under allmänna motionstiden väcktmotion, 1989/90:N478 (v), går också ut på att nationella mål förvindkraftsproduktion bör sättas upp.Utvecklingen av vindkraften bör främjas, är innebörden imotion 1989/90:N416 (fp). Också i denna berörs frågan om ett målför elenergiproduktionen med vindkraftsteknik.Regeringens uppsatta mål för vindkraftsproduktion om perår fram är otillräckligt vid enkärnkraftsavveckling, hävdas i motion 1990/91:N68 (mp).Motionärerna begär att skall göra ett uttalande tillregeringen av denna innebörd. Krav på ett tillkännagivande om deåtgärder som bör vidtas för att en vindkraftsutbyggnad avbetydelse skall komma till stånd framställs också. "Energietablissemanget" kritiseras för att -- genom bl.a.lågprispolitik på elkraft och satsning på alltför storaprototyper -- ha saboterat utvecklingen i avvindkraften. föreslår ett mål förvindkraftsproduktion om som skall uppnås på 25 år.I motion 1990/91:446 (mp) har närbesläktade synpunkterframförts. Ett nationellt mål för introduktionen av vindkraftbör sättas upp, heter det. Motionärerna lämnar härvid konkretaförslag på hur ett sådant bör utformas. För medelstoravindkraftverk (dvs. med mindre effekt än 1000 kW) skall ettmål om en installerad effekt på 150 MW vara uppnått vid utgångenav . För vindkraftsproduktionen generellt bör måletsättas till 1500 MW och ha uppnåtts vid utgången av ,anförs det. bör göra tillkännagivanden till regeringenav nu angiven innebörd, anser motionärerna. Också i en motionfrån allmänna motionstiden , 1989/90:N458 (mp), berörsdessa frågor. I motion 1990/91:N93 (mp) begärs att riksdagenskall göra ett uttalande till regeringen om att man genomekonomiska styrmedel måste göra det mer lönsamt att bygga ochdriva vindkraftverk än att bygga anläggningar för produktion avicke förnybar energi.Enligt regeringens bedömning bör -- om vindkraften skall kunnage ett betydande tillskott till landets elenergiförsörjning --utbyggnaden sannolikt ske med stora vindkraftverk. Medelstoraoch mindre verk kan ge värdefulla tillskott till lokal ochregional elförsörjning. För den storskaliga vindkraften fordrasfortfarande flera utvecklingssteg innan tekniken blir fulltkommersiell. Utvecklingen vad gäller de små och medelstoravindkraftsverken har däremot hunnit längre; tekniken kanbetraktas som beprövad och kostnaderna är i nivå med vad somgäller för annan ny kraftproduktion. Utskottet ansluter sig tillregeringens refererade bedömningar i fråga omvindkraftsproduktion. Därmed avstyrker utskottet motionerna1990/91:N76 (c), 1990/91:N73 (v), 1989/90:N478 (v), 1990/91:N68(mp), 1990/91:N93 (mp), 1990/91:N446 (mp), 1989/90:N458 (mp) och1989/90:N416 (fp) i berörda delar.Storskalig vindkraftsproduktionI den energipolitiska propositionen föreslås -- såsom harframgått i det föregående -- insatser för utveckling avstorskalig vindkraft. Enligt riktlinjerna förenergiteknikfonden, som inrättades , kan stöd ur fondenlämnas till projekt, vars ändamål är att utveckla ellerförbereda kommersiell introduktion av ny energi- ellermiljöskyddsteknik. I propositionen lämnas exempel på hittillsstödda projekt. Regeringen anser nu att några teknikområden börges ökad prioritet, däribland projekt som innebär utveckling avstorskalig vindkraft. I fråga om utformning av stödet sägs (s.63 f.) bl.a. att det i fortsättningen skall kunna lämnas i formav bidrag, villkorliga bidrag, lån och lånegarantier.Grundläggande forskning inom vindkraftsområdet stöds av statengenom bl.a. energiforskningsprogrammet. Utvecklingen ochdemonstrationen av den storskaliga vindkraften ankommer däremoti första hand på kraftföretagen, sägs det i propositionen. Denkan åstadkommas bl.a. genom att kraftindustrin beställer ochutprovar aggregat. Regeringen anför att staten kan understödjadenna verksamhet genom bl.a. stöd ur energiteknikfonden ochuttalar att ökad prioritet vid stödgivningen ur fonden bör gesåt projekt som innebär utveckling av storskalig vindkraft. Ipropositionen begärs att godkänner de riktlinjer somregeringen har förordat i fråga om stöd ur energiteknikfonden.Avslag på regeringens förslag om stöd till utveckling avstorskalig vindkraftsproduktion begärs i motion 1990/91:N68(mp). Under utskottets behandling har emellertid framkommit attyrkandet i denna del skall innebära att förslaget om stöd tillenergiteknikfonden tillstyrks. I motion 1990/91:N78 (mp) sägsatt bör besluta att hälften av detteknikutvecklingsstöd som regeringen har avsett för denstorskaliga vindkraften skall avse i första handvindkraftsproduktion i medelstor skala men också småskalig.Utskottet ansluter sig till de i proposition 1990/91:88föreslagna riktlinjerna för stöd ur energiteknikfonden såvitt deavser utveckling av storskalig vindkraftsproduktion. Med detsagda torde motion 1990/91:N68 (mp) i nu aktuellt avseende blitillgodosedd. Utskottet delar inte den uppfattning om hur stödetbör fördelas som kommer till uttryck i motion 1990/91:N78 (mp).Denna avstyrks alltså.Små och medelstora vindkraftverkI den energipolitiska propositionen lämnas (s. 67 f.) vidareförslag rörande små och medelstora vindkraftverk. Ett bidrag med25% av investeringskostnaden bör lämnas för investeringar ivindkraftverk med en eleffekt på minst 60 kW. Stödet skall intekunna kombineras med statligt forsknings- eller utvecklingsstöd.Därmed utesluts reellt sett den storskaligavindkraftsproduktionen från investeringsbidraget. Reglerna ombidrag avses träda i kraft och gälla under enfemårsperiod. Regeringen hemställer att godkännerriktlinjerna för stöd till investeringar i vindkraftverk.Kostnaderna för stödet beräknas till 250 milj.kr. Medel bör anvisas i form av årliga anslag på 50milj.kr., anförs det.Vindkraft kan under vissa förutsättningar spela en viss rollför framtida svensk energiförsörjning, är innebörden i motion1990/91:N88 (m). Med nuvarande kostnadsbild skulle dock inteens ett så stort investeringsbidrag som det av regeringenföreslagna räcka för att motivera enskilda aktörer attkommersiellt satsa på vindkraft, heter det vidare. Förslaget ominvesteringsbidrag bör därför avslås. Ett tillkännagivandebegärs härom men också om att staten i stället bör anvisa 50milj.kr. för teknikutveckling för femårsperioden. I enlighethärmed föreslås ett anslag av 10 milj.kr. för nästkommandebudgetår.Storleken på regeringens föreslagna investeringsbidragunderkänns i motion 1990/91:N68 (mp). Det föreslagna anslagetför nästa budgetår -- 50 milj.kr. -- borde i stället uppgå till400 milj.kr., anser . Det är emellertid inte möjligtatt få i gång ett investeringsprogram av denna storlekomedelbart, medges det. Man nöjer sig därför med att föreslåmedel om 100 milj.kr. för nästa budgetår. Den totala ramen förfemårsperioden -- med viss angiven fördelning mellan åren --skall uppgå till sammanlagt 1950 milj.kr., att jämföra medregeringens förslag om sammanlagt 250 milj.kr. Av det föreslagnainvesteringbidraget bör medel avsättas för rådgivningsverksamhetnär det gäller vindkraftsproduktion, heter det i motion1990/91:N79 (mp). Medel till sådan rådgivning begärs också imotionerna 1989/90:N458 (mp) och motion 1990/91:N446 (mp), dockutan formell anknytning till det nu i propositionen föreslagnastödet. I den sistnämnda motionen lämnas vidare konkreta förslagrörande konstruktion och ikraftträdande när det gällerinvesteringsbidraget. En motion från allmänna motionstiden förraåret, 1989/90:N458 (mp), gäller också stimulans tillvindkraftsproduktion genom investeringsstöd.Förslag om investeringsstöd har tagits upp i motion1989/90:N431 (c), även den från förra årets allmänna motionstid.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag ominvesteringsbidrag till små och medelstora vindkraftverk. Inteheller har utskottet några erinringar mot regeringens bedömningav kostnaderna för stödet. Utskottet vill framhålla attrådgivningsverksamhet ingår i de stödgivande myndigheternasuppgifter. Därmed avstyrker utskottet motionerna 1990/91:N68(mp), 1989/90:N458 (mp), 1990/91:N79 (mp), 1990/91:N446 (mp),1990/91:N431 (c) och 1990/91:N88 (m) i berörda delar.Investeringslån till leverantörer av vindkraftsanläggningarInvesteringslån till leverantörer av specialutrustning förvindkraftsaggregat bör kunna medges, är innebörden av ettyrkande i motion 1990/91:N68 (mp). Motionärerna anser att äventidigare led, dvs. industriledet där aggregaten tillverkas,borde stödjas. Först genom en sådan åtgärd kan man förutse atttillräcklig energiproduktion med hjälp av vindkraft kanrealiseras, anser de och begär att skall göra ettuttalande av denna innebörd.Utskottet finner att de nu av regeringen föreslagnastödformerna för främjande av utveckling och introduktion avvindkraftverk är väl avvägda. Någon ytterligare stödform ärenligt utskottets uppfattning inte erforderlig. Med det sagdaavstyrker utskottet motion 1990/91:N68 (mp) i nu behandlad del.Överföring av elenergi från vindkraftsproduktionFör att intentionerna när det gäller vindkraftsutbyggnad skallkunna förverkligas inom rimlig tid krävs en ändring i ellagen(1902:71 s. 1), hävdas i motion 1990/91:N82 (c). Denna ändringskulle gå ut på att transitering av elkraft till flera mottagareskall tillåtas. Motionärerna riktar kritik mot att denenergipolitiska propositionen inte innehåller konkreta förslag idenna riktning. Liknande synpunkter förs fram i motion1990/91:N80 (mp). I båda motionerna görs jämförelser medförhållandena i , där flera elkonsumenter tillåts slå ihop sig till ett s.k. møllelag.Regeringen framhåller i den energipolitiska propositionen (s.66) att det är angeläget att småskalig vindkraftsproduktionerbjuds rimliga villkor för leverans till nätet. Det erinrashärvid om den ändring av ellagen (prop. 1986/87:167, NU1987/88:7) genom vilken infördes en skyldighet föreldistributionsföretag att köpa el från småproduktionsanläggningar inom företagets distributionsområde.Samtidigt gavs de små producenterna möjlighet att få skäligheteni pris och andra villkor prövade av en oberoende statliginstans. Genom lagändringen, fortsätter regeringen, gav man allasmå elproducenter den fasthet i reglerna som krävs för att deskall våga investera i en elproduktionsanläggning som ipraktiken endast kan leverera till det lokalaeldistributionsföretaget. Den valda storleksgränsen -- upp till1500 kW -- inrymmer flertalet "oberoende" små vatten- ochvindkraftverk.Regeringen bedömer nu att dessa regler har varit i kraft sålång tid att en första utvärdering bör göras. Därvid, anserregeringen, bör behovet av regeländringar prövas. Utvärderingenbör omfatta alla de lagregler eller andra förutsättningar somkan ha betydelse för utbyggnad och drift av småskalig vindkraft.Föredragande statsrådet anmäler sin avsikt att återkomma ifrågan.Såsom har framgått av det föregående (s. 74) har regeringenlämnat ett uppdrag till statens energiverk att utreda stamnätetsframtida organisation.Enligt vad utskottet har erfarit avser regeringen att i ennära framtid lämna ett uppdrag till statens energiverk i frågaom en total översyn av gällande regelsystem. Utskottet utgårfrån att de nu påtalade förhållandena kommer att belysas därvid.Även den nyssnämnda utredningen om stamnätet kan komma attberöra här aktualiserade frågor. Med hänsyn till föreståendeutredningsarbete finner utskottet inte att någon åtgärd frånriksdagens sida är motiverad. Motionerna 1990/91:N82 (c) och1990/91:N80 (mp) avstyrks med vad nu har anförts.Kommunernas planeringVad regeringen i den miljöpolitiska propositionen (1990/91:90)har uttalat om kommunernas fysiska planering när det gällervindkraftverk har föranlett ett yrkande i motion 1990/91:N52(m). Kritik riktas mot uttalandet (s. 64) om att den fysiskariksplaneringen bör utformas så att bl.a. energikällan vindkraftskall utnyttjas optimalt och föranleda så begränsade konfliktersom möjligt med andra markanspråk. Motionärerna finnerregeringens formulering otydlig. Den skulle, menar de, kunnatolkas så att kommunerna skall få möjlighet atthindra ny bebyggelse i områden som kan komma i fråga förplacering av vindkraftverk. I motionen begärs därför attriksdagen gör ett tillkännagivande till regeringen av innebördenatt kommunernas möjlighet till inblandning inte bör utökas såatt en sådan styrning till vissa energislag kan bli följden.I den miljöpolitiska propositionen (s. 299) anför regeringenbeträffande de områden som vindkraftsutredningen har utpekat somlämpliga för utbyggnad att det är angeläget att berörda kommuneri sin översiktliga planering bedömer de närmareförutsättningarna för lokalisering och byggande av storavindkraftverk. Vidare sägs bl.a. att kommunerna enligt plan- ochbygglagen (1987:10) har ett starkt inflytande övermarkanvändningen. I den kommuntäckande översiktsplanen görkommunen överväganden för olika mark- och vattenområden omallmänna intressen som skall beaktas vid prövning av bebyggelseoch andra explorateringsföretag. Om bindande bestämmelser behövskan sådana meddelas i områdesbestämmelser eller detaljplan.Vidare sägs att områden som är särskilt lämpade förvindkraftsproduktion kan ges skydd enligt bestämmelserna i 2kap. 8 § naturresurslagen (1987:12). När det gäller de områdensom vindkraftsutredningen har pekat ut som lämpliga förutbyggnad anser regeringen att det är angeläget att berördakommuner i sin översiktliga planering bedömer de närmareförutsättningarna för lokalisering och byggande av storavindkraftverk.Enligt utskottets uppfattning skall kommunerna i sin planeringgöra en avvägning mellan berörda intressen i samband medvindkraftsutbyggnad.Utskottet konstaterar att kommunerna i sin översiktsplaneringav markanvändningen skall ta hänsyn också till de behov av marksom kan följa av en storskalig introduktion av bl.a.vindkraftsproduktion. Det aktuella yrkandet -- till den del detavser biobränsleanvändning -- behandlas i det följande (s.117).Någon anledning för att i ett uttalande tillregeringen göra en ytterligare markering i detta avseende finnsinte, menar utskottet och avstyrker därmed motion 1990/91:N52(m) i behandlat avseende.Lokalisering av vindkraftsproduktionI propositionen görs vissa bedömningar när det gällerlokaliseringen av vindkraftsproduktion. I ett uttalande sägs (s.67) att en förutsättning för investeringsstöd tillvindkraftsanläggningar skall kunna vara att dessa förläggs tillplatser med acceptabla vindförhållanden. Utskottet har ingenerinran mot vad regeringen har anfört i denna del.I flera motioner tas önskemål om vindkraftsproduktion upp somgår ut på att sådan produktion bör förläggas till vissa platsereller regioner.I motion 1989/90:A12 (c) föreslås att skall göra ettuttalande om havsbaserad vindkraft. Av vad som framgår avmotionen bör härvid komma i fråga för sådan placering.Även i motion 1990/91:N424 (v) har frågan om havsbaseradvindkraft i detta område berörts.I den miljöpolitiska propositionen omnämns (s. 298) denförsöksverksamhet, den första i sitt slag, med havslokaliseringav vindkraftverk som pågår i Nogersund iBlekinge. Verket ingår i det s.k. , som syftartill att klarlägga tekniska, ekonomiska och industriellaförutsättningar för byggande av havsbaserade storskaligavindkraftverk.Goda förutsättningar för en havsbaserad vindkraftsutbyggnadfinns enligt regeringens bedömning i , ,och samt på . En visspotential finns i . Med hänsyn till motståendeintressen och konsekvenser för närboende torde, menarregeringen, större förutsättningar finnas för en storskaligvindkraftsutbyggnad till havs än på land. Dessutom ger de bättrevindförhållandena till havs högre energiproduktion per aggregat,framhålls det.Också i den energipolitiska propositionen berörs frågor medanknytning till specifika projekt och därmed viss lokaliseringav vindkraftsproduktionen. Bl.a. lämnas en redogörelse förde prototypaggregat som finns i (Maglarp) och på (). Vidare refereras till den studie som har genomförtsrörande de industriella förutsättningarna för en havsbaseradstorskalig vindkraftsproduktion i ().Utskottet noterar att regeringens bedömning av lämpliglokalisering av havsbaserad vindkraftsproduktion nu harredovisats och att ingår bland dessa områden. Medhänvisning härtill och till att inte bör uttala någonmening om var i landet en viss verksamhet av detta slag börgenomföras avstyrker utskottet motionerna 1989/90:A12 (c) och1990/91:N424 (v), båda i berörda delar.I flera motioner har också lämnats förslag om lokalisering avlandbaserad vindkraftsproduktion.I motion 1989/90:N468 (mp) föreslås att ett vindkraftsfält ochen experimentstation skall förläggas till vidÖdeshög, enligt motionärerna en av de få platser i landet därdet blåser så kraftigt att det skulle vara ekonomiskt att byggavindkraftverk. bör komma i fråga för lokalisering,hävdas det i motion 1990/91:439 (mp). förespråkas imotion 1990/91:N448 (v), och enligt vad som sägs i motion1990/91:N424 (v) bör landbaserad vindkraftsproduktion förläggastill kusten vid . förordas i motion1989/90:N478 (v).I det föregående har refererats vad regeringen anför i denmiljöpolitiska propositionen när det gäller tänkbar lokaliseringav vindkraftsproduktion. Utskottet finner inte skäl förriksdagen att göra några uttalanden till förmån för viss lokaleller regional placering av någon sådan verksamhet. Med detsagda avstyrker utskottet motion 1989/90:N468 (mp).VågkraftVågenergi är liksom vindkraften förnybar och har liteninverkan på miljön, heter det i motion 1989/90:N478 (v). Energigenererad genom vågkraft kan ge utanför ochminst utanför Norges kuster, sägs det vidare. Regeringenborde därför lägga fram förslag till en plan för inhemskutbyggnad av vågenergi som garanterar en utbyggnad som år 2010omfattar en produktion av . Dessutom krävs attregeringen förelägger ett förslag om samarbete mellande båda länderna om vågkraft och som innebär attSverige från får importera , producerad genomvågkraft.Frågan om vågenergi behandlades avenergiforskningsutredningen. I betänkandet (SOU 1989:48)Energiforskning för framtiden erinras om (s. 176) attvågkraftsforskning har bedrivits i alltsedanenergiforskningsprogrammet påbörjades. Den slutsats som kan drasfrån denna forskning, anförs det, är att tekniken har småmöjligheter att bli konkurrenskraftig.Utskottet delar den uppfattning om vågkraften som kommer tilluttryck i energiforskningsutredningens betänkande. Vågkraftenhar små möjligheter att bli konkurrenskraftig. Med hänvisninghärtill och till den grundforskning om vågenergi som pågåravstyrker utskottet motion 1989/90:N478 (v) i här behandlatavseende.BränsleförsörjningFossila bränslen utom naturgasAllmäntFrågor om verkningar av användningen av fossila bränslenberörs i den tidigare nämnda trepartiöverenskommelsen som ijanuari 1991 träffades mellan socialdemokraterna, folkpartietliberalerna och . Hithörande frågor behandlas ipropositionen under rubriken för minskadklimatpåverkan (s. 13--19).Härvid erinras inledningsvis om uttalande år 1988genom vilket riktlinjerna för arbetet på att minskakoldioxidutsläppen fastställdes. Problemets globala karaktärgjorde det nödvändigt med en internationell reglering. Som ettnationellt delmål borde sättas att koldioxidutsläppen inte börökas utöver den nivå som gällde . Iöverenskommelsen pekar man nu på de olika insatser -- bl.a. iform av utredningar och inledandet avförhandlingar om en internationell klimatkonvention -- som hargenomförts efter denna tidpunkt. påminner man om attökade koldioxidutsläpp har skett i , främst genomden intensifierade bil- och flygtrafiken. Mot denna bakgrund,heter det, bör på nytt ta ställning i klimatfrågan. Ensamlad svensk strategi för att klimatpåverkan skall minskas börsålunda behandlas av under innevarande ,anförs det vidare. Den av hävdadeförsiktighetsprincipen (precautionary principle)nödvändiggör åtgärder innan man har vunnit fullständig kunskapom storleken av de befarade klimatförändringarna.När det gäller det internationella arbetet sägs inledningsvisatt bör aktivt delta i internationella diskussioner påområdet. Särskild vikt bör lägga vid möjligheterna gemensam linje för EG och EFTA-länderna. Också relationernatill och till utvecklingsländerna berörs. På detnationella planet bör arbetet utformas så att Sverigetillsammans med övriga västeuropeiska länder kan vara pådrivandei det internationella arbetet.Den strategi för minskad klimatpåverkan som redovisas ipropositionen ingår i de riktlinjer för energipolitiken somutskottet har tagit ställning till i det föregående. Någraytterligare förslag till beslut från sida ihithörande frågor ingår inte i proposition 1990/91:88.I motion 1990/91:N68 (mp) begärs att skall görauttalanden om vad som i motionen har anförts om de problematiskafossila bränslena. Önskemål framförs om att i etttillkännagivande till regeringen skall vidarebefordramotionärernas kritik mot regeringspolitiken när det gällerfossila bränslen. har mycket goda förutsättningar delsatt få fram ersättningar till fossila bränslen, dels attåstadkomma en energieffektivisering, heter det. Därför börSverige kunna minska användningen av fossila bränslen i snabbaretakt än andra länder, menar motionärerna, som anser att ett målom att användningen skall minskas ärrealistiskt. En strategi för att detta mål skulle nås redovisas;huvuddelen av de fossila bränslena skall härigenom kunnaelimineras. Motionärerna begär att regeringen skall delgesinnehållet i denna strategi.I motion 1989/90:N404 (m) anser man att tillståndsprövningen ifråga om fossilbränslebaserad kraftproduktion måste ske utifrånkravet att energisektorn skall bidra till att koldioxidtaketrespekteras.En tidsplan för avvecklingen av olja såsom bränsle begärs imotion 1989/90:478 (vpk). I samma motion berörs även frågor ommiljöeffekterna vid förbränning av kol. Störreenergiproduktionsanläggningar som är baserade på kolanvändning,t.ex. i , bör konverteras till användningav naturgas så snart denna energikälla är tillgänglig. En planför ersättning av kolkraften med naturgas efterlyses vidare.Den strategi för minskad klimatpåverkan som är resultatet avtrepartiöverenskommelsen är enligt utskottets mening väl ägnadatt tillgodose kravet på en energipolitik som utgår från vadnatur och miljö kan bära. I det föregående har utskottet tagitställning i dessa avseenden. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionerna 1990/91:N68 (mp), 1989/90:N404 (m) och1989/90:N478 (vpk) i nu behandlade delar.Utsläpp av svaveldioxider och kvävedioxiderFossila bränslen ger förutom utsläpp av koldioxid -- vilkethar behandlats i det föregående -- också utsläpp avsvaveldioxider och kvävedioxider. Verkningarna av sådana utsläpphar behandlats i den miljöpolitiska propositionen (1990/91:90).Ett förbud mot användningen av eldningsolja med svavelhaltöverstigande 0,2 viktprocent bör införas i förordningen(1976:1055) om svavelhaltigt bränsle, heter det i motion1990/91:N68 (mp). Förbudet bör enligt motionärernas uppfattningträda i kraft . I motionen begärs vidare ettuttalande av om att minskade utsläpp av svaveldioxidvid förbränning kan åstadkommas genom byte av bränsle ellerbyte av olika kvaliteter av samma bränsle. Vidare erinras om attsådan minskning också kan åstadkommas genom olika åtgärder vidsjälva förbränningen eller genom energisparande. Också i motion1989/90:N485 (mp) från allmänna motionstiden berörsfrågan om utsläpp av svavel. Den går ut på att bordeskaffa avsvavlingskapacitet för tyngre oljor.I den miljöpolitiska propositionen (1990/91:90) redovisas(s.292--296) vissa ställningstaganden beträffande el- ochvärmeproduktionen. Det är främst utsläppen av svaveldioxider ochkväveoxider som avses bli föremål för skärpta regler. Regeringenerinrar (s. 294) om vad jordbruksutskottet (1990/91:JoU16)har konstaterat i dessa avseenden.