bet · GE01AU12 · 1991-03-14 00:00:00 — Ett sätt attlösa det problemet, fortsätter motionärerna, vore att prövamöjligheten att låta två eller flera handikappade dela på enheltidstjänst.Motionärerna yrkar att regeringen skall delges vad de anfört.Vad först gäller frågan om arbetsförmedlingarnas uppföljningsansvarför handikappade ungdomar erinrar utskottet om projektet åtunga handikappade. Det inleddes /87 och är fr.o.m.innevarande budgetår en permanent del av verksamheten vidarbetsförmedlingarna och arbetsmarknadsinstituten. Verksamheten ärinriktad på såväl unga förtidspensionerade som handikappadeskolungdomar. När det gäller skolungdomarna avser insatserna just attutveckla formerna för en tidig samverkan mellan arbetsförmedling ochskola och att få till stånd planering och förberedelse för ungdomarnasinträde i arbetslivet. En kortfattad redovisning för projektet ochhittills uppnådda resultat lämnas av arbetsmarknadsministern i åretsbudgetproposition (s. 109--110).Vad sedan beträffar motionens förslag om försök med att låta tvåeller flera handikappade dela på en heltidsbefattning utgår utskottetfrån att sådana arrangemang genomförs i de fall de visar sig praktisktmöjliga att genomföra. När det är fråga om anställningar medlönebidrag vill utskottet peka på att arbetsförmedlingarna utnyttjardeltid och längre sjukfrånvaro för att sysselsätta fler handikappadeän det finns antal heltidsplatser för, vilket i praktiken är enbefattningsdelning i enlighet med motionens intentioner.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det inte är påkallatför att göra ett tillkännagivande till regeringen medanledning av motion A242, som alltså avstyrks i föreliggande delar.Börje m.fl. (c) förordar i motion A263 att det görs ensamhällsekonomisk studie av effekterna av en arbetsgaranti förhandikappade. Motionärerna anger som sin uppfattning att om allahandikappade som vill ha arbete också får arbete på den öppnamarknaden eller inom den skyddade sektorn så får man storasamhällsekonomiska vinster i form av minskade pensionskostnader ochminskad belastning på sjukförsäkringen. Den föreslagna översynen börfå parlamentarisk förankring.Vidare föreslår m.fl. (c) i motion A237 attriksdagen skall uttala sig om åtgärder för att underlättahandikappades tillgång till arbetsmarknaden. Motionärerna behandlarsärskilt frågan om unga handikappades övergång från skola tillarbetsliv och framhåller att förtidspension inte bör få beviljasförrän försök till rehabilitering har genomförts och utvärderats.När det först gäller yrkandet i motion A263 ifrågasätter utskottetom det finns något behov av ytterligare samhällsekonomiska studier aveffekter av rehabiliteringsinsatser utöver de studier som redanföreligger, se härom 1989/90:AU12 s. 9. Väsentligare är att denarbetslinje som har gammal hävd inom arbetsmarknadspolitiken också harfastställts som princip inom socialförsäkringssystemet. De förstastegen för att förverkliga principen inom detta system togs förra åretmed de beslut fattade med anledning av proposition1989/90:62 om insatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet, m.m. och däröver avgivna motioner. Förslag till nyaåtgärder är att vänta med anledning av den proposition om arbetsmiljöoch rehabilitering som regeringen väntas avge . Utskottetanser därför att det inte är motiverat för att ta initiativtill fortsatta samhällsekonomiska studier i den ordning som föreslås imotion A263.Vad sedan angår den i motion A237 aktualiserade frågan om ungahandikappades övergång från skola till arbetsliv hänvisar utskottettill vad ovan anförts med anledning av motsvarande synpunkter ifp-motionen A242. Utskottet erinrar här på nytt om att efter dettidigare försöksprojektet åt unga handikappade är det nu ettpermanent uppdrag för arbetsförmedlingen och arbetsmarknadsinstitutenatt i samverkan med skolan underlätta handikappade skolungdomarsinträde i arbetslivet och förebygga utslagning.Med stöd av det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna A237 ochA263.I motion A222 begär och (båda mp)ett tillkännagivande till regeringen av vad som i motionen anförs omhandikappanpassning på arbetsplatserna med tillvaratagande av nyatekniska rön, förkortad arbetstid, texttelefon för gravt hörselskadadem.m.Såsom utskottet anförde med anledning av ett liknandemotionsyrkande stämmer de inslag i en handikappolitik som förespråkasav motionärerna väl överens med den politik på området som sedan längeär etablerad i vårt samhälle. Därför påkallar motionen inte någotsärskilt uttalande från sida utan avstyrks med det nuanförda.Eva m.fl. (mp) föreslår i motion A239 att regeringen ges tillkänna vad de anför om behovet av åtgärder för dyslektiker iarbetslivet. Motionärerna påpekar att många dyslektiker iarbetslivet har stora problem med datoriseringen i företagen. Detbehövs särskilda åtgärder för att hindra att de slås ut utarbetslivet. Datorer kan, tillägger motionärerna, om de används pårätt sätt vara till stor hjälp för den som har läs- ochskrivsvårigheter.Stigande kompetenskrav i arbetslivet bl.a. på grund av den utbreddaanvändningen av datorteknik är ett allvarligt problem för arbetstagaremed läs- och skrivsvårigheter. Utskottet är emellertid inte berett attpå grundval av motionen föreslå initiativ till särskildaarbetsmarknadspolitiska insatser vid sidan av den reguljäraåtgärdsramen. Det kan tilläggas att utskottet i det avgivnabetänkandet 1990/91:AU11 behandlar en fråga om utbildningsbidrag tilldeltagare i kurser för vuxna med läs- och skrivsvårigheter medanledning av en annan mp-motion. Med hänvisning till utskottetsställningstaganden i det sammanhanget och till vad här anförtsavstyrker utskottet ett riksdagsuttalande med anledning av motionA239.Yrkesinriktad rehabilitering1989/90 Utgift 627 838 000 Reservation 60 667 0001990/91 Anslag 690 125 0001991/92 Prop. 753 153 000Från anslaget betalas anordnande och drift avarbetsmarknadsinstituten () samt utveckling, forskning ochpersonalutveckling inom den yrkesinriktade rehabiliteringen.Anslag till yrkesinriktad rehabilitering har anvisats istatsbudgeten som reservationsanslag. Regeringen föreslår under denförevarande anslagspunkten, C 4 (s. 108--111), att anslaget för nästabudgetår anvisas som ramanslag. Förslaget biträds av utskottet, somockså godtar anslagsuppräkningen med 63 milj.kr.Sigge Godin (fp) förespråkar i motion A212 att förläggs tillHärnösand. och (båda s) yrkar imotion A233 att skall uttala sig mot att resurserna vidarbetsmarknadsinstitutet i splittras vid enförestående omorganisation av institut med särskilda resurser förbl.a. rörelsehandikappade.Som erinras om i de båda motionerna har inom arbetsmarknadsverketgjorts en översyn av Ami-S, dvs. med särskildaresurser för vissa handikappgrupper. Efter översynen har regeringenunderställts ett förslag till omorganisation. Förslaget är på remisshos bl.a. handikapporganisationerna. Med hänvisning härtill och tillatt det får anses ankomma på regeringen ocharbetsmarknadsmyndigheterna att bestämma om regional organisation ochlokalisering av arbetsmarknadsinstituten avstyrker utskottetmotionerna A212 och A233.Yrkesinriktad rehabilitering: Utbildningsbidrag1989/90 Utgift 368 050 000 (1)1990/91 Anslag 413 313 000 (1)1991/91 Prop. 452 230 000(1) Utgifter och anslag ingår i anslaget B 4. Kontantarbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag för resp. budgetår.Regeringen föreslår under denna anslagspunkt (C 5 s. 111--112) attkostnaderna för utbildningsbidrag till inskrivna sökande vidarbetsmarknadsinstituten i fortsättningen skall betalas från ett nyttförslagsanslag med ovan angivna benämning. Bidragskostnaderna liksomkostnaderna för utbildningsbidrag till deltagare iarbetsmarknadsutbildning har täckts från anslaget B 4.Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag.Av skäl som redovisats i betänkande 1990/91:AU11 har regeringenföreslagit att utbildningbidragen vid arbetsmarknadsutbildning ifortsättningen skall betalas från ett nytt anslag tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Som en följd av detta förslagförordar regeringen att kostnaderna för utbildningsbidrag tillinskrivna vid arbetsmarknadsinstituten redovisas under och betalasfrån ett separat anslag. Utskottet har ingen invändning häremot ellermot regeringens beräkning av medelsbehovet för det nya anslaget.Yrkesinriktad rehabilitering: Uppdragsverksamhet1990/91 Anslag 1 0001991/92 Prop. 1 000I enlighet med regeringens förslag under punkt C 6 (s. 112--113) börriksdagen för det aktuella ändamålet anvisa ett formellt belopp på1000 kr.Särskilda åtgärder för arbetshandikappade1989/90 Utgift 4 814 251 000 (1) Reservation 371 607 0001990/91 Anslag 4 900 125 000 (1)1991/91 Prop. 5 416 489 000(1) I utgifter och anslag ingår medel från nedannämnda anslag.Innevarande budgetår anvisas medel till stödåtgärder förarbetshandikappade -- förutom under anslagen till Yrkesinriktadrehabilitering och Bidrag till Stiftelsen -- under följandetre anslag:C 6. Särskilda åtgärder för arbetsanpassning och sysselsättning(avser kostnader för lönebidrag samt för arbetshjälpmedel förhandikappade och näringshjälp). Belopp innevarande budgetår:4156125000kr.C 7. Lönebidrag för förtidspensionerade. Belopp innevarandebudgetår: 288 000 000 kr.C 8. Statsbidrag till skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare.Belopp innevarande budgetår: 363 000 000 kr.Regeringen föreslår att dessa tre anslag nästa budgetår slås sammantill ett nytt gemensamt anslag med benämningen Särskilda åtgärder förarbetshandikappade. I anslaget skall också ingå medel för fortsattstrukturstöd för byggarbetsmarknaden, dvs. det statliga stödet för rehabilitering av byggnadsarbetare. Medel för detändamålet har anvisats under anslaget B 5.Sysselsättningsskapande åtgärder, som i övrigt är avsett förberedskapsarbeten, rekryteringsstöd m.m.De nuvarande anslagen C 6, C 7 och C 8 samt strukturstödet förbyggarbetsmarknaden används till den helt övervägande delen för attfinansiera olika former av lönesubventioner. Undantaget är det beloppunder anslaget C 6 som används för bidrag till arbetshjälpmedel ochnäringshjälp. Utskottet instämmer i att det kan vara en lämpligordning att anvisa medel för dessa ändamål under ett gemensamt anslag.Till frågorna om anslagskaraktär m.m. återkommer utskottet i detavslutande avsnittet om Medelsanvisning.Arbetshjälpmedel åt arbetshandikappadeRegeringen beräknar under denna post ett belopp om 109 milj.kr., enminskning i förhållande till innevarande budgetår med 75 milj.kr.Minskningen betingas av att regeringen anser att arbetsmarknadsverketi fortsättningen inte skall lämna bidrag till åtgärder förarbetshandikappade som redan har en anställning. Regeringen avser attåterkomma till om denna ersättningsfråga. Det belopp somanges i propositionen gäller således bidrag tillarbetsplatsanpassningar och arbetshjälpmedel i samband med attarbetslösa handikappade bereds anställning samt näringshjälp.Regeringsförslaget beträffande arbetshjälpmedel förarbetshandikappade som har en anställning har mött invändningar elleravslagsyrkanden i fem motioner (s, m, fp, v resp. mp). Av en ifebruari offentliggjord lagrådsremiss framgår att regeringen i likhetmed rehabiliteringsberedningen anser att bidragsgivningen ifortsättningen skall hanteras av försäkringskassorna och finansierasvia sjukförsäkringen.Utskottet tar mot denna bakgrund inte här ställning till vare sigregeringens förslag i budgetpropositionen eller till demotionsyrkanden detta förslag har föranlett. Till dessa frågor avserutskottet att återkomma vid behandlingen av den proposition regeringenhar aviserat om arbetsmiljö och rehabilitering. I avvaktan på dessafortsatta överväganden godtar utskottet regeringens beräkning avmedelsbehovet för arbetshjälpmedel och näringshjälp men vill samtidigtpeka på att förutsättningarna för denna beräkning kan ändras vid denkommande sakprövningen av organisationen för och finansieringen avarbetshjälpmedel för anställda arbetshandikappade.Anställning med lönebidragRegler och omfattningAnställning med lönebidrag skall dels göra det lättare för denhandikappade att få arbete, dels kompensera arbetsgivaren för demerutgifter som det innebär att ha en anställd med nedsattarbetsförmåga. Utskottet redovisar inledningsvis i detta avsnitt deregler för anställning med lönebidrag som gäller.Anställning med lönebidrag /91IntroduktionsbidragEnskilda företag, affärs- av lönekostnaden i 960drivande verk, kommuner timmar. om högst 2,7och landsting. Även stat- miljoner årsarbetstimmarliga myndigheter m.fl. kan eller 3 000 platser.få introduktionsbidrag omanställning därefter kanberedas utan lönebidrag.LönebidragStatliga myndigheter och av lönekostnaden, ingenallmänna försäkringskassor tidsgräns.m.fl. om högst 5 792 platser.Allmännyttiga organisationer av lönekostnaden, ingentidsgräns.Ram om högst 15 100 platser.Andra arbetsgivare av lönekostnaden i 2 år25 % i ytterligare 2 år25 % vid eventuell förlängningIngen ram fastställd.Särskilt lönebidrag av lönekostnaden förstaåret50 % under andra, tredje ochfjärde året25 eller vid eventuellförlängningRam om 4 200 platser samt300 platser för gravt handi-kappade ungdomar och ytter-ligare platser i Malmöregionen.Innevarande budgetår görs i tolv län fortsatta försök med s.k.flexibla lönebidrag, varjämte sådana bidrag får lämnas i hela landetför gravt handikappade ungdomar under 25 år.PropositionenI propositionen föreslås att nuvarande bestämmelser om olikabidragsnivåer för skilda kategorier arbetsgivare upphävs och ersättsmed ett system med flexibla lönebidrag. Detta system förutsätter attbidragsnivån fastställs med hänsyn till den sökandes behov ochförutsättningar beträffande arbetsförmåga och graden avfunktionsnedsättning och skall således inte bestämmas avarbetsgivarens ekonomiska möjligheter att svara för lönekostnaderna.Lönebidrag skall kunna lämnas av lönekostnadenför den arbetshandikappade. Lönebidragsbesluten bör avse en begränsadtid, högst , och regelbundet omprövas. I sammanhanget återgerarbetsmarknadsministern med instämmande för egen del ett uttalande avAMS att avsikten är att ompröva bidraget och vidförlängning av bidragsperioden minst vartannat år.Med nuvarande regler får bidragsgrundande lön räknad för månad inteöverstiga av basbeloppet inom den allmänna försäkringen. Dennaregel föreslås slopad och bli ersatt av föreskrifter ombidragsgrundande lönekostnader som utfärdas av regeringen.För närvarande gäller begränsningar av antalet lönebidragsplatsermed höga bidrag (gäller bl.a. lönebidragsanställningar hos staten ochallmännyttiga organisationer). Dessa volymbegränsningar föreslåsavskaffade som en följd av att bidragsgivningen i fortsättningen äravsedd att finansieras från ett reservationsanslag. harbidragskostnaderna bekostats från ett förslagsanslag. Detta innebäratt bidragsgivningens omfattning räknat i antal individer ifortsättningen bestäms av statsmakternas medelstilldelning men ocksåav arbetsförmedlingens och arbetsmarknadsinstitutens förmåga attförhandla om bidragsnivån.Det nya flexibla lönebidraget förutsätts kunna gälla såväl kortareintroduktions- eller provanställningstid som längreanställningsperioder. På grund härav behövs inte längre ett särskiltintroduktionsbidrag.I propositionen framhålls att ett system med flexibla lönebidragmedför att arbetsgivare som får höga lönesubventioner på siktmåste räkna med ett genomsnittligt lägre lönebidrag. I anslutninghärtill anför arbetsmarknadministern i propositionen (s. 119):förs fram en oro för att ett flexibelt lönebidrag skullemedföra att de, som är anställda hos myndigheter och organisationermed en hög subventionsnivå, riskerar att förlora sina arbeten, därföratt arbetsgivarna inte kan betala en större del av lönekostnaden än degör . För egen del utgår jag från att arbetsförmedlingarna kommeratt agera på ett sådant sätt att enskilda människor inte skall behövaråka illa ut. Förmedlingarna har alla förutsättningar att bedöma dearbetsmarknadsmässiga konsekvenserna för de berörda anställda, när detar upp överläggningar om flexibla lönebidrag.För bidragsgivningen beräknas i propositionen ett belopp om 4462milj.kr.MotionernaI det följande redovisas först 14 motioner, i vilka yrkas antingenuppskov med eller undantag från bidragsreformen i avvaktan på attkonsekvenserna för reformen utreds när det gäller kulturinstitutioneroch allmännyttiga organisationer eller i vart fall att sådanakonsekvensanalyser kommer till stånd även om reformen nu genomförs.Dessa motioner redovisas nedan partivis. Därefter återges någramotioner som berör andra lönebidragsfrågor.s-motionerReynoldh Furustrand m.fl. (s) pekar i motion A229 på att en alltförsnabb ändring av bidragssystemet kan få svåra konsekvenser såväl förde anställda som för vitala samhällsfunktioner och vill att riksdagenskall ge regeringen till känna lönebidragens betydelse för viktigasamhällsuppgifters fortlevnad och utveckling.Nils-Olof m.fl. (s) yrkar i motion A243 etttillkännagivande om lönebidrag för anställda hos allmännyttigaorganisationer med framhållande av att förändringar ilönebidragssystemet inte får betyda sämre villkor för delönebidragsanställda.Sylvia m.fl. (s) efterlyser i motion A254 en analys avkonsekvenserna av en övergång till flexibla lönebidrag förmyndigheter, institutioner och ideella organisationer med stor andellönebidragsanställda.m-motionerIngrid m.fl. (m) yrkar i motion A217 på en analys avkonsekvenserna för kulturinstitutionerna och på att skalluppdra åt regeringen att till nästa budgetårs budgetproposition läggafram förslag som gör "att inte verksamheten vid våra arkiv på siktnärmast halveras och museer och bibliotek drabbas av oöverkomligasvårigheter".Även () begär i motion A262 en utredning omkonsekvenserna för kulturinstitutionerna och yrkar därutöver att ingaförändringar av de lönebidragsanställdas villkor genomförs förränutredningen är klar.fp-motionerFolkpartiet liberalerna yrkar i partimotionen A238 -- sommotionärerna i övrigt välkomnar regeringsförslagen -- etttillkännagivande till regeringen av innebörd att övergången tillflexibla lönebidrag bör anstå tills man utrett frågan hur negativaeffekter för kultursektorn, särskilt museer och arkiv, kan undvikas.Elver m.fl. (fp) uttalar sig i kommittémotionen A242 för envarsam tillämpning vid varje beslut om en förändrad bidragsnivå, såatt lönebidragsanställda inte riskerar att förlora sina anställningar.Vidare anser motionärerna att bidragsnivån bör kunna justeras intebara nedåt utan även uppåt i de fall de anställdas arbetsförmågaförsämras under anställningstidens gång.c-motionerBörje m.fl. (c) föreslår i motion A263 en utredning aveffekterna för kultursektorn och de ideella organisationerna av enstörre flexibilitet i lönebidragssystemet. Innan en sådan utredninggjorts bör inte reglerna ändras, dock att det bör finnas ett utrymmeför ett flexibelt system för den privata sektorn och för statligamyndigheter exkl. kultursektorn.Liknande yrkanden om uppskov med bidragsförändringen framställsvidare i motionerna A245 av (), A249 av ElvingAndersson (c), A258 av m.fl. (c) och A273 av (båda c).v-motionAlexander Chrisopoulos m.fl. (v) yrkar i motion A213 att riksdagenskall besluta att statliga och allmännyttiga kulturinstitutionerundantas från de föreslagna förändringarna av lönebidraget tillsstaten har funnit former för att ekonomiskt kompensera institutionernaför bortfallet av lönebidragen.mp-motionMarianne () framhåller i motion A261 betydelsen av attkonsekvenserna av bidragsförändringen får en ordentlig genomgång ochyrkar att den utvärdering som AMS och statskontoret förutsatts utföraskall få slutföras och remissbehandlas före ett beslut ibidragsfrågan.Återstående motioner tar upp några andra frågor om lönebidragen.Anita m.fl. (mp) förordar i motion A244 ett specielltstatsbidrag till kommuner och landsting för att täcka dessa huvudmänsväntade ökade kostnader för stöd till handikapporganisationerna pågrund av det förändrade lönebidragssystemet. Motionärerna åsyftar attkompletterande kommunala bidrag ofta ges ideella organisationer vidsidan av det statliga lönebidraget om 90 %.Kjell-Arne () föreslår i motion A202 en kraftig ökning avantalet lönebidragsplatser hos de allmännyttiga organisationerna.Börje m.fl. (c) föreslår i motion A263 att begränsningen avantalet platser med introduktionsbidrag slopas.Yttrande av kulturutskottetI yttrandet, 1990/91:KrU5y, anförs bl.a. följande.Kulturutskottet måste -- i ett läge då de ekonomiska påfrestningarnapå kultursektorn är mycket stora -- konstatera att det finns stor riskför att följden av en övergång till flexibla lönebidrag kan bli delsatt kulturinstitutioner måste begränsa sin verksamhet, dels attarbetshandikappade med adekvat utbildning eller som eljest är lämpadeför visst arbete på en kulturinstitution inte kommer att kunna fådenna anställning. Om inte ytterligare resurser tillförskulturinstitutionerna kommer den samverkan mellan kultursektorn ocharbetsmarknadssektorn som till ömsesidig båtnad ägt rum under en följdav år att starkt begränsas.Utskottet medger att det varken är möjligt eller lämpligt att pålängre sikt lösa kulturinstitutionernas resursbehov genomlönebidragsanställningar. Då det gäller olika samhälleliga insatsermåste det emellertid göras en helhetsbedömning med beaktande av attförändringar inom en sektor kan få negativa konsekvenser för en annan.Arbetsmarknadsutskottet visade stor förståelse för deproblem som kunde uppstå för kulturinstitutionerna vid en övergångtill flexibla lönebidrag och uttalade att det borde ske närmareöverväganden om effekterna för bl.a. kultursektorn vid riksdagensställningstagande till regeringsförslag på området.Kulturutskottet tvingas konstatera att det inte har framlagts någonredovisning som kan anses uppfylla ens lågt ställda krav påkonsekvenserna av flexibla lönebidrag för kultursektorn, den sektorsom oomtvistligt är mest berörd av omläggningen av bidragssystemet.Detta är inte acceptabelt. Utskottet anser på grund härav att beslut ifrågan om flexibla lönebidrag på kultursektorn inte bör fattas förränden förutskickade analysen föreligger. Utan en sådan analys är detinte möjligt för kulturutskottet -- och inte heller för regeringen --att bedöma var de mest angelägna förstärkningsbehoven finns.Oavsett om arbetsmarknadsutskottet biträder vad utskottet anfört omuppskov med ikraftträdande av de nya reglerna är det av stor vikt attdet skapas övergångsregler som innebär att det inte sker någonförändring i fråga om lönebidragsnivån för dem som vid ikraftträdandetär anställda vid kulturinstitutionerna liksom vid de allmännyttigaorganisationerna.I övrigt torde få hänvisas till kulturutskottets yttrande som i sinhelhet fogats till detta betänkande som bilaga 2.Utskottets övervägandenLönebidragen har utvecklats till ett betydelsefullt instrument föratt främja sysselsättningen för arbetshandikappade. År 1960sysselsattes ca 1500 personer och knappt 10000personer (varav flertalet i s.k. arkivarbete). sysselsätts irunt tal 55000 personer eller av arbetskraften i landetmed stöd av lönebidragen. De statliga bidragskostnaderna har ökat från10 milj.kr. /61 och 165 milj.kr. /71till beräknat innevarande budgetår. Det varalltså som lönebidragen utvecklades tilldagens arbetsmarknadspolitiska instrument med etappvisabidragsförstärkningar åren 1972, 1976, 1979 och 1984.Som framgår av den tidigare redovisningen för de regler som gällerför lönebidragen varierar lönesubventionerna från av detotala lönekostnaderna för de handikappade. En självklar grund fördifferentieringen är att ett svårare handikapp med lägrearbetskapacitet som följd skall leda till högre bidrag. Denna principgäller för bidragen till enskilda företag och till kommuner ochlandsting men gäller inte när staten eller allmännyttigaorganisationer är arbetsgivare. Dessa huvudmän, som sysselsätterungefär hälften av de lönebidragsanställda, får schablonmässigt bidragmed 100 resp. av lönekostnaderna.