bet · GE01BoU20 · 1991-05-23 00:00:00 — De lägre garanterade räntorna, som för övrigtär desamma som i nybyggnadsfallen, tillämpas bl.a. vid ombyggnadav ålderdomshem och för äldre, ombyggnad av lokaleroch vindar till bostäder om antalet lägenheter ökar med , hissinstallationer och standardhöjande åtgärder i vissa fall.Den lägre garanterade räntan kan också efter medgivande avregeringen tillämpas i andra fall, nämligen om projektet ärmotiverat från bostadsförsörjnings- och arbetsmarknadssynpunkt.I övrigt tillämpas de högre garanterade räntorna iombyggnadsfallet.Vad rör dessa motioner vill utskottet erinra om att utskottettidigare behandlat och avstyrkt liknandeyrkanden. I betänkandet 1989/90:BoU21 (s. 10--11) anfördeutskottet att riksdagsbeslut om att dengaranterade räntan vid ombyggnad i vissa fall skulle varahögre än vid nybyggnad inte borde rivas upp. Utskottet somvidhåller sin uppfattning vill tillägga att de möjligheter somfinns för regeringen att från bostadsförsörjnings- ocharbetsmarknadssynpunkt medge den lägre garanterade räntan iombyggnadsfallen innebär att angelägna ombyggnadsprojekt kangenomföras. Regeringen har i ett relativt stort antal ärendenmed åberopande av dessa motiv medgett att den lägre garanteraderäntan får tillämpas. Utskottet anser att den ordning som gällti , och som alltså innebär att möjligheter finnsatt efter omständigheterna i det enskilda fallet besluta om denlägre garanterade räntan i ombyggnadslånefallen, bör tillämpastills vidare. Utskottet vill också erinra om att den lägregaranterade räntan enligt ombyggnadslåneförordningen, somredovisats ovan, därutöver tillämpas beträffande vissaombyggnader. Om regeringen anser att en ändring härvidlag börgöras förutsätter utskottet att förslag föreläggs . Meddet anförda avstyrker utskottet partimotion Bo225yrkande 5 samt motionerna Bo242 (c) yrkande 3 och Bo244 (c)yrkande 14.Anslag till räntebidrag för /92 m.m.I den nu behandlade propositionen anges, som framgått ovan,regeringens förslag om extra upptrappningar av de garanteraderäntorna innebära en besparing på anslaget till Räntebidrag m.m.om 600 milj.kr. för nästa budgetår. Förutom denna besparing hari årets budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 13 s. 30--39)en besparing om 15 milj.kr. beräknats för nästa budgetår som eneffekt av regeringens förslag om att slopa vintertillägget, och2800 milj.kr. har beräknats i besparing på grund av dentidigareläggning av det nya bostadsfinansieringssystemet somredovisats ovan. Slutligen har regeringen beräknat en besparingom 270 milj.kr. som en följd av ett förslag om att stödet tillflerbarnsfamiljer för köp av egnahem (förvärvsstöd) bör upphöra.Riksdagen har efter förslag av utskottet (1990/91:BoU12)beslutat avvisa regeringens förslag om att vintertilläggen skallavskaffas men accepterat förslaget om att förvärvsstödetåtminstone temporärt skall upphöra. anvisa 22 710 milj.kr. till Räntebidrag m.m.för /92.Såvitt rör anslaget återstår nu att behandla frågan om de avregeringen föreslagna besparingarna i vad avser extraupptrappningar av de garanterade räntorna och omtidigareläggning av det nya bostadsfinansieringssystemet.Anslagsfrågorna har tagits upp i fyra motionsyrkanden.I motion Bo230 (m) yrkande 9 föreslås en minskning av anslagettill räntebidrag m.m. med 930 milj.kr. för nästa budgetår utöverregeringens förslag. Av denna besparing synes enligtmotionärernas uppfattning 685 milj.kr. falla på räntebidrag förny- och ombyggnad. Resten av besparingen beror bl.a. på attvissa selektiva subventioner föreslås avskaffas.I motion Bo252 (fp) yrkande 39 föreslås en besparing påräntebidragsanslaget för nästa budgetår med 535 milj.kr. iförhållande till regeringens förslag. att räntestödet för förbättring av bostadshus skallupphöra liksom att den beslutade utvidgningen avlägenhetsunderhållet. Inte heller accepterar motionärerna atttaket i räntebidragstrappan avskaffats. Även i denna motionföreslås att vissa selektiva subventioner avskaffas.I motion Bo244 (c) yrkande 23 föreslås ett i förhållande tillregeringens förslag med 260 milj.kr. minskat anslag tillräntebidrag för nästa budgetår. Motionärerna anser att räntestödtill förbättring av bostadshus inte längre bör beviljas samt attde s.k. selektiva subventionerna som belastar anslaget böravskaffas. I yrkande 24 i samma motion föreslås somsin mening ge regeringen till känna att den besparing om 2 800milj.kr på anslaget som regeringen anser blir följden avtidigareläggningen av det nya finansieringssystemet visserligenockså enligt motionärerna kan komma att förverkligas men inte pågrund av tidigareläggning av finansieringssystemet utan av andraskäl. Motionärerna anser att besparingen bör kunna uppnås t.ex.på grund av ett minskat bostadsbyggande, i sin tur orsakat av dedramatiskt ökade boende- och byggkostnaderna och den osäkerhetdet nya lånesystemet innebär.Utskottet har ovan i detta betänkande och tidigare i vår ibetänkandet 1990/91:BoU12 med ett undantag tillstyrkt deregeringsförslag på vilka anslagsberäkningen bygger. Det gällerförslaget i budgetpropositionen om att vintertillägg inte längreskulle beviljas. Effekterna av detta beslut kan möjligen ökaanslagsbelastningen redan nästa budgetår. Denna ökning blir dockförhållandevis liten i förhållande till hela anslagetsomfattning. Utskottet finner därför inte skäl föreligga att avdetta skäl frångå den beräkning av anslaget som gjorts ibudgetpropositionen. Där beräknas kostnaderna förvintertilläggen för nästa budgetår uppgå till 15 milj.kr.Utskottet tillstyrker regeringsförslaget och föreslår attriksdagen till anslag till räntebidrag m.m. för budgetåret1991/92 anvisar 22710 milj.kr. Motionerna Bo230 (m) yrkande 9,Bo244 (c) yrkande 23 och Bo252 (fp) yrkande 39 om en annorlundaanslagsberäkning avstyrks således.Utskottet kan inte finna att något reellt skulle stå att vinnapå ett tillkännagivande enligt förslaget i motion Bo244 (c)yrkande 24 om att den antagna besparingen påräntebidragsanslaget på 2800 milj.kr. enligt motionärernainte beror på en tidigareläggning av räntelånesystemet, utan attbesparingen kommer att förverkligas av andra skäl. Eftersom ävenmotionärerna accepterar storleken på besparingen saknar yrkandetrelevans när anslagets storlek skall bedömas.I proposition 125 bilaga 8 föreslås anvisa 44,5milj.kr. på tilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret1990/91 till utveckling av det ADB-system förbostadsadministrationen som anges behövas i det nyabostadsfinansieringssystemet.I motionerna Bo60 (m) och Bo61 (c) föreslås attregeringsförslaget avslås. Enligt motionärerna bör etträntelånesystem inte införas. Därmed bortfaller behovet av ettnytt ADB-system.Riksdagen har, som redovisats ovan, beslutat att etträntelånesystem införs. Utskottet har ovan avstyrktmotionsförslag om att detta beslut skall ändras. Mot dennabakgrund är det naturligtvis rimligt att tar ansvarför att de administrativa resurser som behövs i sammanhangettillskapas. Regeringens förslag om medelsanvisning tillADB-systemet tillstyrks. Utskottet hemställer1.beträffande beslutet att införa ett räntelånesystematt avslår motionerna 1990/91:Bo55, 1990/91:Bo56yrkande 1 samt 1990/91:Bo59, samtliga yrkanden såvitt nu är ifråga,res. 1 (m, fp, c) - delvis2.beträffande ikraftträdandet av det nyabostadsfinansieringssystemetatt avslår motion 1990/91:Bo56 yrkande 4,res. 1 (m, fp, c) - delvisres. 2 (c) - villk. mom. 13.beträffande reglerna för pantsäkerhetenatt avslår motionerna 1990/91:Bo55, 1990/91:Bo56yrkandena 1 och 2 samt 1990/91:Bo59, de två förstnämnda och densistnämnda såvitt nu är i fråga,res. 1 (m, fp, c) - delvisres. 3 (c) - villk. mom. 14.beträffande statlig kreditgaranti m.m.att godkänner vad i proposition 1990/91:144 yrkande1 förordats samt avslår motionerna 1990/91:Bo55, 1990/91:Bo56yrkande 1 och 1990/91:Bo59, samtliga motionsyrkanden såvitt nuär i fråga,res. 1 (m, fp, c) - delvis5.beträffande statlig prisgarantiatt avslår motion 1990/91:Bo57,res. 1 (m, fp, c) - delvisres. 4 (mp)6.beträffande räntelån för beståndet m.m.att avslår motionerna 1990/91:Bo55, 1990/91:Bo56yrkandena 1 och 3, 1990/91:Bo59 och 1990/91:Bo209, de fyraförstnämnda såvitt nu är i fråga,res. 1 (m, fp, c) - delvisres. 5 (c) - villk. mom. 17.beträffande ny bostadsfinansiering för vissa hus medräntebidrag enligt gällande regler och om tillfälligt stödför vissa låntagareatt godkänner vad i proposition 1990/91:144yrkandena 3 och 4 förordats samt avslår motion 1990/91:Bo58yrkande 3,res. 1 (m, fp, c) - delvisres. 6 (c) - villk. 7 (v)8.beträffande övergångsregler m.m. avseendeförvärvslångivningenatt godkänner vad i proposition 1990/91:144 yrkande5 såvitt nu är i fråga förordats samt avslår motionerna1990/91:Bo55 och 1990/91:Bo56 yrkande 3, båda yrkandena såvittnu är i fråga,res. 8 (fp, c, v) - villk. 9 (m) - motiv.9.beträffande avveckling av vissa låneformeratt godkänner vad i proposition 1990/91:144 yrkande5 såvitt nu är i fråga förordats samt avslår motion 1990/91:Bo59såvitt nu är i fråga,res. 10 (fp, c, v) - villk. 11 (m)10.beträffande det statliga stödet vid förbättring avbostadshusatt godkänner vad i proposition 1990/91:144 yrkande6 förordats,11.beträffande räntebidrag vid ny- och ombyggnad år 1992att godkänner vad i proposition 1990/91:144 yrkande2 förordats samt avslår motionerna 1990/91:Bo58 yrkandena 1 och2 och 1990/91:Bo230 yrkandena 6--8,res. 12 (m)res. 13 (v)12.beträffande den garanterade räntan vid ombyggnadatt avslår motionerna 1990/91:Bo225 yrkande 5,1990/91:Bo242 yrkande 3 och 1990/91:Bo244 yrkande 14,res. 14 (c)13.beträffande anslag till räntebidrag m.m.att med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga13 såvitt nu är i fråga, och med avslag på motionerna1990/91:Bo230 yrkande 9, 1990/91:Bo244 yrkande 23 och1990/91:Bo252 yrkande 39 till Räntebidrag m.m. /92 anvisar ett förslagsanslag på22710000000kr.,res. 15 (m) - villk. 16 (v) - villk. 1314.beträffande tillkännagivande om besparing påräntebidragsanslagetatt avslår motion 1990/91:Bo244 yrkande 24,res. 17 (c)15.beträffande medelsanvisning till ADB-systemetatt med bifall till proposition 1990/91:125 bilaga 8och med avslag på motionerna 1990/91:Bo60 och 1990/91:Bo61 tillUtveckling av ett ADB-system för bostadsadministrationen påtilläggsbudget II till statsbudgeten för /91anvisar ett reservationsanslag på 44500000kr.res. 18 (m, fp, c) - villk. 1Stockholm den 23 maj 1991På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonNärvarande: (), (), LennartNilsson (s), (), (), BertilDanielsson (m), (), (), SiwPersson (fp), (), (), KjellDahlström (mp), (), (), (), () och (). Beslutet att införa ett räntelånesystem m.m. (mom.1--7)(), (), (),(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Beslutet att" och på s. 16 slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse:Som ovan angivits har bostadsutskottet i vårbehandlat motionsyrkanden om ett upphävande av beslutet om ettnytt bostadsfinansieringssystem. (se1990/91:BoU12) förde representanter för moderatasamlingspartiet, liberalerna samt i engemensam reservation fram följande alternativ tillställningstagande i denna fråga:Utskottet anser att ett väl fungerandebostadsfinansieringssystem måste vara stabilt och kunna fungeraöver och under skiftande ekonomiska förhållanden.Som konstateras i motionerna från moderata samlingspartiet,liberalerna och uppfyller inte det nyafinansieringssystemet dessa krav.Statens stöd till bostadsbyggandet är en del av den ekonomiskapolitiken. En ansvarsfull ekonomisk politik har som ett av sinagrundläggande syften att hålla inflationen på en låg nivå. Ensådan politik innebär också en press nedåt på räntan.Enligt beslut skall, efter utgångenav , även det befintliga bostadsbeståndet omfattas av detnya systemet. Detta innebär alltså att räntebidragen avses"omformas" till räntelån. Även om regeringen formellt kan ansesha rätt att vidta denna förändring fråntar detta inte statenfrån det moraliska ansvaret gentemot låntagarna.De som inte vill gå in i det nya räntelånesystemet, med alladess osäkra faktorer om den framtida utvecklingen, kommer i ettslag att få dramatiskt ökade boendekostnader. En sådanförändring är inte acceptabel, inte minst mot bakgrund av att deborttagna subventionerna inte används till att sänkadet totala skattetrycket.De som av ekonomiska skäl inte kan stå utanför det nyasystemet kan komma att finna att de är ägare tillett småhus vars skulder överstiger det pris de kan få ut vid enförsäljning. Detta är inte godtagbart.Det finns en rad svagheter och problem med det nyafinansieringssystemet. Det minskar statens intresse av attbedriva antiinflationspolitik. Vid låg inflation och högtränteläge kommer det att medföra en betydande ekonomiskbelastning på statsbudgeten.Det kan dessutom leda till sjunkande fastighetspriser ochinnebära att fastigheterna måste säljas till ett lägre pris änsumman av investeringslånet och räntelånet. Systemet skulleockså med all sannolikhet leda till att det i det närmaste bliromöjligt att bygga i glesbygd.Vad som anförts innebär att beslutet om räntelån bör rivasupp. I de nu behandlade motionerna lämnas förslag till hur ettsystem för nya bostäder bör utformas. Det bör bygga på enhetligberäkningsmetod, vara neutralt och således utgå lika för allabyggherrar och upplåtelseformer. Inom ramen för ett sådantsystem bör utgående räntebidrag minskas genom årlig upptrappningav den garanterade räntan.Subventionerna skall utformas så att statlig detaljstyrningoch olika regleringar slopas. Systemet får således inte styrabostädernas storlek, utformning och upplåtelseformer. Dessafaktorer skall styras av konsumenternas efterfrågan.Länsbostadsnämnderna bör avskaffas, en översyn avbruksvärdessystemet göras och lätthanterliga villkor förfinansieringen av bostadsbyggandet skapas.För befintliga bostäder behålls nuvaranderäntesubventionssystem. Upptrappningstakten av den garanteraderäntan bör dock anpassas till det nya systemet på så sätt attkostnadsparitet uppnås. Vad nu anförts får inte innebära någradrastiska förändringar av de boendes villkor.Utskottet anser slutligen att ett nyttbostadsfinansieringssystem, byggt på ovan skisserade enhetslånoch med möjlighet till omfördelning över tiden, bör kombinerasmed insatser för ett ökat bosparande.I enlighet med förslagen i de nu behandlade motionerna (m),(fp) och (c) bör därför beslutet upphävas. I stället bör ettnytt bostadsfinansieringssystem enligt de i samma motioner och ienlighet med ovan angivna riktlinjer införas. Utskottetsställningstagande i denna del bör som sin mening geregeringen till känna.Enligt utskottets mening äger detta ställningstagande fortsattgiltighet. Ytterligare fakta om räntelånesystemets negativaeffekter, bl.a. på kreditmarknaden, som framkommit underutskottets beredning av den nu aktuella propositionen 144understryker bristerna i detta system och nödvändigheten av attutforma ett annat och enklare bostadsfinansieringssystem.Beslutet om att införa ett räntelånesystem bör sålunda upphävasoch ett nytt bostadsfinansieringssystem utarbetas. Vad utskotteti denna fråga anfört med anledning av motionerna Bo55 (fp), Bo56(c) yrkande 1 och Bo59 (m), samtliga yrkanden såvitt nu är ifråga, bör som sin mening ge regeringen till känna.Utskottets nu redovisade ställningstagande innebär att detinte finns skäl att i sak vidare behandla olika förslag som meri detalj tar upp utformningen av räntelånesystemet, dvs.propositionens yrkanden 1, 3 och 4 samt de motionsförslag sombehandlar motsvarande delar av propositionen. Dessa förslagavstyrks således.dels att momenten 1--7 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1--7. beträffande beslutet att införa ett räntelånesystemm.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Bo55,1990/91:Bo56 yrkandena 1 och 3 samt 1990/91:Bo59, detförstnämnda och de två sistnämnda såvitt nu är i fråga, medavslag på proposition 1990/91:144 yrkandena 1, 3 och 4 samtmotionerna 1990/91:Bo56 yrkandena 2 och 4, 1990/91:Bo57,1990/91:Bo58 yrkande 3 och 1990/91:Bo209 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Ikraftträdandet av det nya bostadsfinansieringssystemet(mom. 2)Vid bifall till utskottets hemställan under mom.1Agne och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet vill" och på s. 9 slutar med "reformensikraftträdande" bort ha följande lydelse:I motion Bo56 (c) beskrivs olika problem som blir följden avett införande av räntelånesystemet den 1 januari 1992.Ytterligare svårigheter har vid en uppvaktning hos utskottetbeskrivits av företrädare för vissa kreditinstitut. En radouppklarade frågor om villkoren för finansiering inomräntelånesystemets ram m.m. kvarstår således drygt ett halvårföre systemets ikraftträdande. Detta har skapat en omfattandeosäkerhet såväl för enskilda låntagare som för långivarna.Företrädare för de senare har inför utskottet uttryckt storosäkerhet om möjligheterna att klara administrationen avsystemet om detta träder i kraft . dessa skäl bör ikraftträdandet flyttas fram till den 1juli 1992.Vad utskottet med anledning av motion Bo56 (c) yrkande 4anfört angående ikraftträdandet av det nyabostadsfinansieringssystemet bör som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2.beträffande ikraftträdandet av det nyabostadsfinansieringssystemetatt med anledning av motion 1990/91:Bo56 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Reglerna för pantsäkerheten (mom. 3)Vid bifall till utskottets hemställan under mom.1Agne och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Vad gäller" och på s. 11 slutar med "bör införas"bort ha följande lydelse:Regeringens förslag vad gäller reglerna för pantsäkerhet utgårfrån att s.k. topplån inte längre skall behövas i det nyabostadsfinansieringssystemet. Enligt utskottets mening är dettamöjligen korrekt i normalfallet men undantag torde förekomma,inte minst beroende på de stora variationerna i markpriser somfinns över landet.Som anförs i motion Bo56 (c) kommer de ökade lånemöjligheternai räntelånesystemet att innebära att kreditriskerna för statenoch kommunerna sannolikt ökar väsentligt. Det är oklart hurdetta påverkar riskbedömningen på kreditmarknaden och om kravkommer att ställas på ytterligare säkerheter utöver pantbrev förden del av investeringslånet som inte har underborgen av statoch kommun. Enligt utskottets mening måste dessa effekter av denya pantsäkerhetsreglerna klarläggas innan de börjar tillämpas.Om reglerna visar sig medföra negativa konsekvenser i deavseenden som här har diskuterats bör de givetvis ändras.Vad utskottet ovan med anledning av motion Bo56 (c) yrkande 2anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3.beträffande reglerna för pantsäkerhetenatt med anledning av motion 1990/91:Bo56 yrkande 2och med avslag på motionerna 1990/91:Bo55, 1990/91:Bo56 yrkande1 och 1990/91:Bo59, samtliga dessa yrkanden såvitt nu är ifråga, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. Statlig prisgaranti (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Den fråga" och på s. 14 slutar med "Bo57 (mp)" bortha följande lydelse:Utskottet delar vad som anförs i partimotionBo57 om behovet av att undanröja vissa oönskade effekter avomläggningen till ett räntelånesystem. På vissa orter med envikande efterfrågan finns det således risk för fallandenominella fastighetspriser som ett resultat av omläggningen. Omen person som på en sådan ort relativt byggt eller köptsitt hus med de förutsättningar som gällt inom det nuvarandebostadsfinansieringssystemet tvingas sälja huset, kan detta ledatill betydande kvarstående skulder efter försäljningen. Det kaninte anses vara acceptabelt att en person på detta sätt kan fåsin privatekonomi förstörd genom att han i god tro tagit lånenligt nuvarande regler med räntebidrag om förutsättningarnasedan helt förändras.Utskottet anser mot denna bakgrund att de tidigare diskuteradeåtgärderna inom ramen för den statliga kreditgarantin måstekompletteras med åtgärder som skyddar dem som tvingas sälja tillkraftigt fallande nominella fastighetspriser till följd avomläggningen av finansieringssystem. Som anförs i miljöpartietspartimotion finns flera tänkbara möjligheter att utforma ettsådant skydd. En tänkbar möjlighet är att staten åtar sig att lösa in de aktuellabostadsfastigheterna. En annan möjlighet är att staten i sådanafall efterskänker en del av det statliga bostadslånet. Det börenligt utskottets uppfattning ankomma på regeringen attskyndsamt utreda denna fråga samt återkomma till medförslag till åtgärder.Vad utskottet ovan med anledning av partimotionBo57 anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5.beträffande statlig prisgarantiatt med anledning av motion 1990/91:Bo57 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Räntelån för beståndet m.m. (mom. 6)Vid bifall till utskottets hemställan under mom. 1Agne och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Den förstnämnda" och slutar med "etträntelånesystem" bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Bo56 (c) yrkande 3 såvitt nu är i frågabör de hus som omfattas av lån förenade med räntebidraginte "slussas in" i räntelånesystemet. Även om det på formellagrunder kan hävdas att en sådan förändring kan beslutas avregering och riksdag bör det av moraliska skäl inte komma ifråga att "omvandla" räntebidragen till räntelån med detbetydligt oförmånligare utfall som då kommer att inträffa förden enskilde låntagaren. De som har tagit statliga bostadslånhar baserat hela sin privatekonomiska planering på deförutsättningar som vid lånetillfället angavs skulle gälla ifortsättningen. Speciellt för egnahemsägare på landsbygden ochpå mindre orter med osäker fastighetsprisutveckling skulle enövergång till räntelånesystemet riskera att skapa stor osäkerhetoch också leda till stora ekonomiska förluster förenskilda.Statsmakterna bör således stå kvar vid sina åtaganden.Räntebidrag bör även efter 1992 utgå för lån som vid årsskiftet1992-1993 är förenade med räntebidrag. Vad nu anförts innebär entillstyrkan av yrkande 3 såvitt nu är i fråga i motion Bo56 (c).Även yrkande 1 i samma motion samt motionerna Bo55 (fp) och Bo59(m), samtliga yrkanden såvitt nu är i fråga, får ansestillgodosedda med vad nu anförts. Vad i dessa tre motioneranförts om räntebidrag för beståndet efter 1993 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Vid den av utskottet redovisade uppfattningen saknas anledningatt i sak pröva förslaget i motion Bo209 (s) om att extraupptrappningar inom räntebidragssystemet skulle kunna utgöra ettalternativ till räntelånen.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6. beträffande räntelån för beståndet m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Bo55,1990/91:Bo56 yrkandena 1 och 3 och 1990/91:Bo59, samtligayrkanden såvitt nu är i fråga, och med avslag på motion1990/91:Bo209 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Ny bostadsfinansiering för vissa hus med räntebidrag enligtgällande regler och om tillfälligt stöd för vissa låntagare(mom.7)Under förutsättning av bifall till reservation 5Agne och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.