bet · GF01KU5 · 1991-12-03 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1990/91:200 om statsrådensarvoden och en motion som har väckts med anledning avpropositionen. På grundval av den s.k. Rehnberggruppensrekommendationer har för statstjänstemän m.fl. slutits ramavtalför tiden --. I betänkandetlägger utskottet fram förslag om storleken avriksdagsledamöternas och statsrådens arvoden för tiden den 1januari 1992--. Förslaget innebär att arvodenainte skall höjas enligt de regler som normalt gäller utan att deskall höjas till de lägre nivåer som följer av ramavtalen.I betänkandet uttalar utskottet vidare att det finns skäl fören annan konstruktion för fastställandet av statsrådens arvodenän den som gäller enligt lagen om statsrådens arvoden m.m.Enligt utskottet bör regeringen låta utreda frågan och snaraståterkomma till med förslag i ämnet. Utskottet föreslårett tillkännagivande med denna innebörd.Till betänkandet har fogats fyra reservationer, två särskildayttranden och en meningsyttring av suppleant. I proposition 1990/91:200 föreslår regeringen attbesluta om de åtgärder som behövs mot bakgrund av vad som anförsi propositionen. I motion 1990/91:K98 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen beslutar att riksdagsledamöternas arvoden även efterår 1991 i alla delar skall följa de riktlinjer som lagts fast avRehnberggruppen. BakgrundÅr 1984 godkände ett förslag från regeringen ominrättande av en särskild nämnd -- statsrådslönenämnden -- varsuppgift var att besluta om statsrådens arvoden och övrigaförmåner (prop. 1984/85:17, KU12, rskr. Till grund förregeringens förslag låg ett betänkande frånstatsrådslönekommittén (Ds C 1984:8). Kommittén föreslog ävenriktlinjer för arvodesnivån. Statsministerns arvode borde enligtriktlinjerna fastställas till det högsta löneplansbeloppet jämte35% därav. För övriga statsråd borde arvodet bestämmas tillsamma löneplansbelopp jämte därav. Vid ärendets behandlingi uttalade utskottet att riktlinjerna var väl avvägda.I lagen (1988:589) om ersättning m.m. till riksdagensledamöter finns bestämmelser om förmåner tillriksdagsledamöterna. Enligt 3§ första stycket betalasledamotsarvode med ett belopp för månad som motsvarar dengenomsnittliga lönen för tjänster som byråchefer vid statligamyndigheter och som rådmän, hovrättsråd och kammarrättsråd. Ibestämmelsen sägs vidare att förvaltningskontorårligen beräknar arvodet för tiden --den 30september.Fr.o.m. var månadsarvodena förstatsministern . och för övriga statsråd 40000 kr.Den 27 mars 1990 beslutade statsrådslönenämnden att arvodenaräknat fr.o.m. skulle höjas till 46500 kr.för statsministern och till . för övriga statsråd.Således höjdes statsministerns arvode med . eller7,och övriga statsråds arvoden med . Därefter och fram till dess att statsrådens arvodenlagreglerades med verkan från förändrades intestatsrådsarvodena.Den 1 oktober 1989 höjdes arvodet för riksdagsledamöterna från20153 kr. (4,) till . Den 1 januari1990 höjdes arvodet med . (2,) till . De tvåhöjningarna utgjorde sammanlagt . eller 7,av20153 kr.I september 1990 var ledamotsarvodet således . Viden tillämpning av lagen om ersättning m.m. till riksdagensledamöter skulle det ha höjts med . till 25580 kr.fr.o.m. Arvodet skulle efter den 1 oktober1991 ha uppgått till . På förslag av riksdagensförvaltningskontor har emellertid beslutat omoförändrade arvoden för tiden --den 31december 1991. stiftade nämligenlagen (1990:1417) om avvikelser från vissa bestämmelser i lagen(1988:589) om ersättning m.m. till ledamöter (förs.1990/91:11, KU18, rskr. Enligt denna särskilda lag skallför tiden --i stället för3 § första stycket lagen om ersättning m.m. till riksdagensledamöter gälla att ledamotsarvodet skall uppgå till ett beloppför månad som motsvarar ledamotsarvodet för september 1990,21625 kr.I detta sammanhang tog även ställning till en motionsom väckts av (). I motionen yrkades attriksdagen hos regeringen skulle begära en utredning syftandetill att statsrådens arvoden skulle bestämmas med utgångspunktfrån riksdagsmännens arvoden.Vid behandlingen av motionen konstaterade utskottet att olikaprinciper gällde för fastställandet av arvoden förriksdagsledamöterna och för statsråden och att som enda undantaggällde att talmannens arvode skulle motsvara arvodet förstatsministern. Utskottet uttalade att starka skäl talade föratt en samordning sker mellan fastställande av arvoden förstatsråd och för riksdagsledamöter. Enligt utskottet kunde detockså resas principiella invändningar mot att en regeringenunderställd myndighet -- statsrådslönenämnden -- bestämmerstatsrådens arvoden. Hur kopplingen skall ske mellan statsrådensarvoden och riksdagsmännens arvoden borde enligt utskottet varaen gemensam angelägenhet för riksdag och regering.Riksdagsmannaarvodet borde därvid tjäna som utgångspunkt.Utskottet förordade att frågan om en sådan samordning, somförutsätter att systemet med en automatisk uppräkning bibehålls,prövades möjligt.Vad utskottet hade anfört gav som sin meningriksdagens förvaltningskontor och regeringen till känna (rskr.1990/91:88).Regeringen tog upp tillkännagivande i proposition1990/91:170 som i övrigt gällde lagstiftning om sjukavdrag förstatsråden m.m. Regeringen anförde att den hade ansett det varaav stort värde att ha en ordning som innebär att regeringen intesjälv bestämmer sina arvoden. Enligt regeringens bedömning bordeman också i fortsättningen ha en ordning med den innebörden. Enkonsekvens härav var enligt regeringen att den inte heller förframtiden ansåg sig böra redovisa någon uppfattning om på vilkagrunder statsrådens arvoden bör fastställas. Riksdagensskrivelse föranledde därför ingen ytterligare åtgärd frånregeringens sida.Med anledning av propositionen i denna del väcktes tvåmotioner -- den ena av m.fl. (m) och den andra avBertil Fiskesjö m.fl. (c). I motionerna förespråkades ensamordning av arvodena till riksdagsledmöterna och statsråden.Vid behandlingen av ärendet konstaterade utskottet attstatsrådsarvodet uppgick till . eller198,av riksdagsledamotsarvodet och att statsministernsarvode uppgick till . eller avriksdagsledamotsarvodet.I sin bedömning uttalade utskottet att det inte fanns skäl attändra relationerna mellan statsrådens och riksdagsledamöternasarvoden. Procentsatsen 198,8 borde dock jämkas till 198%.Utskottet uttalade att den samordning som utskottet tidigareuttalat sig för borde ske genom en lagreglering som knyterstatsrådsarvodet till arvodet för riksdagsledamöter.Utskottet lade på grundval av dessa överväganden fram förslagtill sådan lagstiftning. Enligt förslaget skall arvoden tillstatsråden betalas med ett belopp som motsvarar 198%av det arvode som betalas till ledamöter av riksdagen.Statsministerns arvode skall dock uppgå till avledamotsarvodet. Arvodet skall avrundas till närmaste helakrontal. Den nya ordningen föreslogs gälla från den 1 juli 1991.Utskottet föreslog också att som sin mening skullege regeringen till känna att statsrådslönenämnden bordeavvecklas.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottets förslag(1990/91:KU48, rskr. 361, SFS 1991:832).Stabiliseringsavtal på arbetsmarknaden m.m.Regeringens särskilda förhandlingsgrupp, den s.k.Rehnberggruppen, föreslog ettstabiliseringsavtal för hela arbetsmarknaden för tiden framt.o.m. Förslaget innebär för hela avtalsperiodenlönehöjningar på i genomsnitt 4,på hela arbetsmarknaden.På grundval av Rehnberggruppens rekommendationer har statensarbetsgivarverk och arbetstagarorganisationerna den 15 mars 1991slutit ramavtal om löner m.m. för statstjänstemän m.fl. förtiden --. Ramavtalen gällerför de statstjänstemän som anges i 3 § första stycket lagen omersättning m.m. till ledamöter.Enligt ramavtalen utges för individuella löner den 1 januari1991 ett icke nivåhöjande utrymme om 1,såsom en generelllönehöjning räknat på månadslön. Fr.o.m. höjsmånadslönen vid heltidsanställning med vissa krontal förarbetstagare som har lägre månadslön än 14200 kr.Fr.o.m. står till de lokala parternasförfogande ett löneutrymme som skall fördelas i lönesystemen.Utrymmet beräknas individuellt motsvarande på medlemmarnasmånadslöner inkl. lönetillägg utom sådanalönetillägg som är en funktion av månadslönen, dock lägst 426kr. För anställda med individuell lönberäknas vidare ett icke nivåhöjande utrymme på grundval avstatistik och beräkningsteknik som parterna skall utveckla ienlighet med vad som närmare anges i avtalet. Efter lönerevisionen skall en anställd haerhållit en höjning av månadslönen med . vidheltidsanställning.I sammanhanget skall nämnas att de berörda statstjänstemännentill följd av avtal om slutlig reglering avtidigare träffat ramavtal om löner för åren 1989--1990 harerhållit en prisutvecklingsgaranti om 1,från den 1 oktober1990.PropositionenI propositionen anförs att regeringen ser det som en självklarförutsättning för en effektiv stabiliseringspolitik att den avregeringen förordnade särskilda förhandlingsgruppensrekommendationer i alla delar följs. Det innebär enligtpropositionen bl.a. att några lönehöjningar per den 1 januari1992 inte är avsedda. Enligt propositionen bör detta självfalletockså gälla arvodena till ledamöter och tillstatsråden.I propositionen konstateras att det ankommer på attbesluta om arvodena åt riksdagsledamöterna för tid efter den 31december 1991. För det fall inte förlängergiltighetstiden för lagen (1990:1417) om avvikelser från vissabestämmelser i lagen (1988:589) om ersättning m.m. tillriksdagens ledamöter förklarar regeringen att den för sin delvill att statsrådens arvoden under alla omständigheter också förtid efter bestäms i enlighet medförhandlingsgruppens riktlinjer.Enligt propositionen bör det vara som utformar denlagstiftning i ämnet som behövs.MotionenMotionärerna erinrar om att Rehnberggruppens rekommendationerännu inte var helt utarbetade när fattade sitt besluti om oförändrade arvoden för ledamöter.Motionärerna anför att löntagarorganisationer som omfattar ca80% av landets löntagare har träffat löneavtal som följer deriktlinjer som Rehnberggruppen har förordat och att det är avyttersta vikt att resterande delar av arbetsmarknaden anslutersig till stabiliseringsavtalet. Motionärerna begär därför attriksdagsledamöternas arvoden även efter utgången av år 1991skall följa de riktlinjer som Rehnberggruppen har lagt fast.Yttrande från förvaltningsstyrelseUtskottet har från förvaltningsstyrelse inhämtatett yttrande över propositionen och motionen. I sitt yttrandekonstaterar styrelsen att en återställelse av arvodet från den 1januari 1992 till jämförelsegruppens nuvarande nivå skulleinnebära en höjning av ledamöternas arvoden med 4575kr./månad. Styrelsen anser att det finns skäl att bibehålla denursprungliga lagens konstruktion vid fastställande avledamöternas arvoden. Med hänsyn till Rehnberggruppensriktlinjer anser styrelsen dock att en återgång tillbestämmelsen i 3§ första stycket ersättningslagen inte bör skevid årsskiftet 1991-1992.Styrelsen anför att den emellertid anser det rimligt attledamöternas arvoden fr.o.m. uppräknas med debelopp som jämförelsegruppen dels erhållit fr.o.m. den 1 oktober1990 resp. enligt avtal ,dels kommer att erhålla . Detta motsvarar enligtstyrelsen de avtalade generella lönejusteringar somRehnberggruppen haft som förutsättning för sitt arbete ellersjälv medverkat till för nämnda period. Styrelsen anför attskillnaden till jämförelsegruppen vid en sådan uppläggning inteskulle bli större än vad som gällde , dvs. ca4000 kr.Enligt styrelsen innebär detta förslag sålunda att arvodenaräknas upp med . Förtiden fr.o.m. bör arvodet enligt styrelsenräknas upp med ytterligare lägst . Detta beloppär enligt de centrala avtalen ett minimibelopp förheltidstjänstgörande statstjänstemän. Styrelsen konstaterar attjämförelsegruppens höjning alltså kan bli högre än så, men attdet exakta beloppet inte torde framgå förrän statstjänstemännenslönestatistik är tillgänglig. Styrelsen anser att ledamöternabör tillgodoräknas även en sådan eventuell höjning.Styrelsen anser att detta ställningstagande innebär att syftetmed motionen tillgodoses.När det gäller statsrådens arvoden anför styrelsen attfastställande av statsrådens arvoden inte ligger inom styrelsensberedningsområde. Styrelsen konstaterar att utskottet harhemställt om styrelsens uppfattning i frågan och uttalar därförsom sin mening att det finns skäl för en annan konstruktion förfastställande av statsrådens arvoden än den nu gällande.I sitt yttrande tar styrelsen även upp utformningen av 3§första stycket ersättningslagen. Där föreskrivs attjämförelsegruppen vid fastställande av riksdagsledamöternasarvode skall vara byråchefer vid statliga myndigheter, rådmän,hovrättsråd och kammarrättsråd. Styrelsen anför att det finnsskäl att ta bort byråcheferna från jämförelsegruppen. Den tidsom åtgår för att få en korrekt statistik över byråchefernaslöneutveckling försvårar nämligen enligt styrelsen väsentligtförvaltningskontorets möjligheter att få fram erforderligtberäkningsunderlag. Styrelsen anför vidare atttjänstebenämningen byråchef alltmer ersätts avfunktionsorienterade benämningar av typ ekonomichef,informationschef etc. Styrelsen konstaterar att en sådan ändringförutsätter en justering i ersättningslagen.Utskottets bedömningUtskottet tar först upp frågan om jämförelsegruppenssammansättning. På de skäl som styrelsen har anfört finnerutskottet att byråchefer vid statliga myndigheter inte längrebör vara med i jämförelsegruppen. I bilaga 1 till dettabetänkande lägger utskottet fram det förslag till ändring i 3§ersättningslagen som föranleds härav.Som förvaltningsstyrelsen har anfört finns det skäl attbehålla den konstruktion för fastställande avriksdagsledmöternas arvode som finns i ersättningslagen.Utskottet delar emellertid styrelsens uppfattning att enåtergång till 3§ första stycket ersättningslagen inte bör skevid med hänsyn till Rehnberggruppensrekommendationer. En anpassning bör i stället ske till decentrala avtal som har träffats på grundval avrekommendationerna. I likhet med förvaltningsstyrelsen anserutskottet därför att det är rimligt att ledamotsarvodenafr.o.m. räknas upp med de belopp somjämförelsegruppen dels erhållit fr.o.m. resp.den 1 januari 1991 enligt träffade avtal, delskommer att erhålla . Som styrelsen anför motsvarardetta de avtalade generella lönejusteringar som Rehnberggruppenhaft som förutsättning för sitt arbete eller själv medverkattill för perioden.Jämförelsegruppen fick sina löner höjda fr.o.m. den 1 oktober1990 med 1,och fr.o.m. med 1,15%.Enligt uppgift från förvaltningskontoret var medellönen förjämförelsegruppen före dessa höjningar . Efter enhöjning med 1,eller . uppgår medellönen till 25902kr. Efter en höjning av detta belopp med 1,eller 298 kr.uppgår medellönen till . De två höjningarna utgörsammanlagt 605 kr.I likhet med förvaltningsstyrelsen finner utskottet såledesatt ledamotsarvodena bör räknas upp med . bör ledamotsarvodetföljaktligen uppgå till 22230 kr.Enligt de avtal som slutits i enlighet med Rehnberggruppensrekommendationer står fr.o.m. till de lokalaparternas förfogande ett löneutrymme som skall fördelas ilönesystemen. Enligt avtalen kommer lönerna förheltidstjänstgörande statstjänstemän fr.o.m. den dagen att höjasmed . För jämförelsegruppen liksom för andrakategorier av statstjänstemän kan höjningen bli högre än så.Utskottet anser i likhet med förvaltningsstyrelsen attledamöterna bör tillgodoräknas den höjning som jämförelsegruppenkommer att få.Ledamotsarvodet om . bör således fr.o.m. den 1 april1992 höjas med ett belopp som motsvarar den genomsnittligahöjning av månadslönen som kan tillkomma jämförelsegruppenfr.o.m. den dagen.Med det anförda tillgodoses syftet med proposition 1990/91:200i denna del och motion 1990/91:K98.Utskottet lägger i bilaga 2 till detta betänkande fram detförslag till lagstiftning som föranleds av vad utskottet nu harförordat.De höjningar av ledamotsarvodena som utskottet har förordatinnebär på grund av bestämmelserna i 1§ lagen om arvoden tillstatsråden m.m. att arvodena för statsråden också skulle kommaatt höjas. Enligt den paragrafen är arvodet för statsministern215% av ledamotsarvodet och arvodet för övriga statsråd 198%av ledamotsarvodet. Ledamotsarvodet är, som tidigare nämnts, förnärvarande . Statsministerns arvode är därför 46 494kr. medan övriga statsråds arvoden är 42818 kr.Den förordade höjningen av ledamotsarvodet fr.o.m. den 1januari till . skulle med tillämpning av bestämmelseninnebära att statsministerns arvode höjs med . På motsvarande sätt skulle övriga statsråds arvodenhöjas med . Bestämmelsen innebär ävenatt höjningen fr.o.m. för statsrådens delskulle bli högre än om den bestämdes direkt med utgångspunktfrån då utgående statsrådsarvode.Utskottet anser att statsrådens arvoden i stället bör anpassastill de centrala avtal som har träffats på grundval avRehnberggruppens rekommendationer. Statsrådens arvoden höjdessenast . Statsråden bör därför kunnatillgodoräknas höjningarna om först 1,och därefter 1,,vilka motsvarar de avtalade generella lönejusteringar somRehnberggruppen utgått ifrån eller själv medverkat till.Utskottet anser att dessa höjningar av statsrådsarvodena bör skesamtidigt fr.o.m. . Det innebär att fr.o.m.den dagen bör arvodena höjas för statsministern med 1099 kr.till . och för övriga statsråd med . till43830 kr.Utskottet anser vidare att statsråden fr.o.m. den 1 april 1992även bör få samma höjning av sina arvoden som kan kommajämförelsegruppen till del fr.o.m. den dagen.Vad utskottet nu har anfört innebär att statsrådens arvodenbör regleras genom särskild lagstiftning som för tiden den 1januari 1992--skall gälla i stället för 1 §lagen om arvoden till statsråden m.m. Härigenom tillgodosessyftet med proposition 1990/91:200 i denna del.Utskottet lägger i bilaga 3 fram förslag till lagstiftningi enlighet med det anförda.Utskottet anser i likhet med förvaltningsstyrelsen att detfinns skäl för en annan konstruktion för fastställandet avstatsrådens arvoden än den som gäller enligt lagen om arvodentill statsråden m.m. Det får ankomma på regeringen att låtautreda frågan och återkomma med förslag i ämnet tillriksdagen. Vad utskottet nu har uttalat bör som sinmening ge regeringen till känna. beträffande jämförelsegruppens sammansättningatt antar utskottets i bilaga 1 framlagdaförslag till lag om ändring i lagen (1988:589) om ersättningm.m. till ledamöter,2. beträffande riksdagsledamöternas arvodenatt med anledning av proposition 1990/91:200 imotsvarande del och motion 1990/91:K98 antar utskottets ibilaga 2 framlagda förslag till lag om avvikelser från vissabestämmelser i lagen (1988:589) om ersättning m.m. tillriksdagens ledamöter,res. 1 (m, fp)3. beträffande statsrådens arvodenatt med anledning av proposition 1990/91:200 imotsvarande del antar utskottets i bilaga 3 framlagdaförslag till lag om avvikelser från vissa bestämmelser i lagen(1991:359) om arvoden till statsråden m.m.,res. 2 (m)res. 3 (fp) - motiv.men. (v)4. beträffande konstruktionen för bestämmandet avstatsrådens arvodenatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.res. 4 (m, fp, c, kds)den 3 december 1991På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), (), YlvaAnnerstedt (fp), (), (),(), (nyd), (),(), (m), ElvySöderström (s), von der Esch (m) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Riksdagsledamöternas arvoden (mom. 2)(m), (), (),(m) och von der Esch (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Som förvaltningsstyrelsen har" och på s. 7 slutar med "nuhar förordat" bort ha följande lydelse:Riksdagens beslut om oförändrade arvoden tillriksdagens ledamöter utgjorde enligt vad som sägs i beslutet entillfällig, av särskilda skäl orsakad avvikelse från deprinciper som annars gäller för bestämmandet av arvodena förriksdagens ledamöter. Utskottet anser inte att det finns skälatt för ytterligare tid frångå dessa principer. Det innebär attledamotsarvodet fr.o.m. bör utgå enligthuvudregeln och sålunda uppgå till . per månad.Utskottet avstyrker följaktligen proposition 1990/91:200 i dennadel och motion 1990/91:K98.dels att utskottets hemställan under mom. 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande riksdagsledamöternas arvodenatt avslår proposition 1990/91:200 i motsvarande deloch motion 1990/91:K98.2. Statsrådens arvoden (mom. 3), , och von derEsch (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "De höjningar av" och på s. 8 slutar med "med det anförda"bort ha följande lydelse:Riksdagen beslutade att statsrådens arvoden skulleknytas till riksdagsledamöternas arvoden. Det finns enligtutskottets mening inget skäl att nu riva upp detta beslut.Utskottet avstyrker därför proposition 1990/91:200 i denna del.dels att utskottets hemställan under mom. 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande statsrådens arvodenatt avslår proposition 1990/91:200 i motsvarandedel.3. Statsrådens arvoden (mom. 3 - motiveringen)() anser att den del av utskottets yttrandepå s. 7 som börjar med "De höjningar av" och slutar med "dåutgående statsrådsarvode" bort ha följande lydelse:De höjningar av ledamotsarvodena som utskottet har förordatinnebär på grund av bestämmelserna i 1 § lagen om arvoden tillstatsråden m.m. att statsrådsarvodena skulle komma att höjas mednära nog det dubbla. Med hänsyn till den höjning avstatsrådsarvodena som gjordes finner utskottet att en såstor höjning av statsrådens arvoden nu inte bör ske.4. Konstruktionen för bestämmandet av statsrådens arvoden(mom.4)(), (m), (),(), (), (m) ochBjörn von der Esch (m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet anser i" och slutar med "regeringen till känna"bort utgå,dels att utskottets hemställan under mom. 4 bort utgå.Särskilda yttranden1. Bestämmandet av arvodena för riksdagsledamöter och statsrådBertil Fiskesjö (c) och () anför:De principer som bör gälla för bestämmandet avriksdagsledamöternas och statsrådens arvoden har enligt vårmening på ett riktigt sätt kommit till uttryck i lagen omersättning m.m. till ledamöter och lagen om arvodentill statsråden m.m. Det är olyckligt att utvecklingen nu harlett till att denna lagstiftning måste ersättas med provisorierav det slag som föreslås i detta betänkande.2. Bestämmandet av arvodena för riksdagsledamöter och statsrådHarriet (nyd) anför:Svenska riksdagsmän och statsråd skall enligt Ny Demokratisuppfattning ha löner som motsvarar de krav som med all rättställs på deras prestationer, kunskaper, ansvar och omdöme. är dessa löner för låga.Men även om det vore rätt i sak att höja lönerna är detalldeles fel tid att göra det . Det är kris i ochkrisen har till största delen förorsakats av statsråd ochriksdagsmän om än i annan tappning än dagens.Politikernas löner, arvoden, traktamenten, extralöner ochpensioner bör utredas. Målet för en sådan utredning bör enligtNy Demokratis uppfattning vara att riksdagsmannen och statsrådetskall ha en öppet redovisad lön för det arbete som utförs förden statliga arbetsgivaren. Principen bör vara enarbetsgivare--ett arbete--en lön.Meningsyttring av suppleant (mom. 3)Meningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Johan anför:Enligt min mening borde den del av utskottets yttrande som pås.7 börjar med "De höjningar av" och på s. 8 slutar med "meddet anförda" ha följande lydelse:De höjningar av ledamotsarvodena som utskottet har förordatinnebär på grund av bestämmelserna i 1 § lagen om arvoden tillstatsråden m.m. att statsrådsarvodena skulle komma att höjas mednära nog det dubbla. Statsråden har emellertid fått enhöjning av sina arvoden med .