bet · GE01KU30 · 1991-05-21 00:00:00 — De nya reglerna trädde i kraftden 1 juli 1985.De nya principerna lagfästes, som också tidigare nämnts, genomen ändring i 4 kap. 3 § lagen (1976:600) om offentliganställning () med ikraftträdande (prop.1985/86:116, AU17, rskr. 254).Ordinarie domartjänster tillsätts av regeringen efter -- utomnär det gäller de högsta domartjänsterna -- yttrande . Denna består avgeneraldirektören i , ordförandena i högstadomstolen och regeringsrätten, presidenten iförsäkringsdomstolen, en hovrättspresident och enkammarrättspresident samt ytterligare några ledamöterrepresenterande bl.a. och domarförbund.Tidigare var förtjänsten normalt utslagsgivande när det gälldetillsättning av tjänster i den s.k. rådsklassen (tjänst somhovrättsråd och kammarrättsråd samt tjänst som rådman itingsrätt och länsrätt). Härvidlag tillämpades ettturordningssystem. Övriga domartjänster har sedan längetillsatts efter en skicklighetsbedömning.Riksdagen beslöt med anledning av förenämnda proposition attsökandenas skicklighet skall sättas främst bland de sakligagrunder som skall beaktas vid all tillsättning av ordinariedomartjänster. Skicklighetsbedömningen innefattar en samladbedömning av sökandenas teoretiska och praktiska utbildning,yrkeserfarenhet och personliga egenskaper, och bedömningen skallavse sökandenas lämplighet för just den sökta tjänsten. Vid likaskicklighet skall i princip förtjänsten vara utslagsgivande, ochdenna bör beräknas med utgångspunkt i all tidigare anställningoch inte enbart i tiden på domarbanan.Utskottet får anföra följande. Som framgått tillsättsordinarie domartjänster av regeringen. De högsta domartjänsterna-- justitieråd, regeringsråd, presidenterna och lagmännen iöverrätterna samt lagmännen i största tingsrätterna -- tillsättsdirekt utan att kungöras lediga och utan förslagsförfarande.Yttrande från tjänsteförslagsnämnden inhämtas inte beträffandedessa tjänster. Av förteckningen över domartillsättningar underår 1990, som utskottet tagit del av, framgår att ett nittiotaldomartjänster tillsatts efter yttrande fråntjänsteförslagsnämnden. Endast i fåtal fall har regeringen gåttifrån tjänsteförslagsnämndens förslag.Justitieministern har vid utfrågningen inför utskottetframhållit vikten av att rekryteringsbasen vid tillsättning avdomartjänster breddas. Den nya ordningen syftar bl.a. tilldetta. Enligt justitieministern är det värdefullt om personerfrån t.ex. åklagarväsendet, advokatverksamhet och universitet istörre utsträckning än rekryteras till domarbanan. Enklar ambition är att andelen kvinnliga domare ökar. I båda dessaavseenden föreligger enligt justitieministern fortfarande ensnedbalans framför allt vad gäller de högsta domartjänsterna.Att högre domarbefattningar tillsätts av personer med erfarenhetfrån t.ex. , riksdagsutskott, JO, JK ochutredningsväsendet är enligt justitieministern naturligt.Utskottet kan i allt väsentligt instämma i justitieministernssynpunkter. Av vikt är självfallet att rekryteringen av domaresker objektivt i enlighet med de principer som lagts fast igrundlagen. Utskottets granskning har inte gett vid handen attdessa principer skulle ha åsidosatts. Det är utskottets avsiktatt återkomma till frågan om praxis vid domartillsättningar närytterligare erfarenheter vunnits av den nya ordningen.Beträffande slutligen frågan om tjänstledighet för domare ochförande över stat av ordinarie domartjänster är det enligtutskottet värdefullt med viss ökad generositet i detta avseende.Detta har betydelse för möjligheter att rekrytera och behållalämpliga personer i viktiga offentliga uppdrag t.ex. inomregeringskansliet, riksdagsutskott, JO och JK.Utskottets granskning har i övrigt inte föranlett någotuttalande.16. Statlig personalpolitikUtskottet har granskat regeringens personalpolitik i sambandmed förändringar i den statliga administrationen. En promemoriamed redogörelse för vissa regler på området har upprättats inomutskottets kansli (bilaga A20.1). Som underlag förgranskningen har utskottet haft bl.a. två promemorior frånutbildningsdepartementet och en från (bilagorna A20.2--A20.4). En offentlig utfrågning harägt rum med civilministern . Å. (bilagaB11).BakgrundI föreslog regeringen (prop. 1990/91:18 omansvaret för skolan) att bl.a. ochlänsskolnämnderna skulle avvecklas samt att ett nytt skolverkskulle inrättas . tidigare hadeskolministern på den socialdemokratiska partikongressen aviseratpropositionen och framhållit att om den antogs av riksdagenskulle den statliga skoladministrationen ses över. Han gjordebedömningen att man kunde kraftigt reducera den statligaskoladministrationen och i det närmaste ta bort mellanledet pålänsnivå. Den statliga skoladministrationen skulle enligtskolministerns förslag halveras.Dessförinnan hade hållits en konferens medskolöverstyrelsens ledning varvid informerats om att kraftiganedskärningar av skoladministrationen kunde förväntas. Undervåren 1990 informerades vid skilda tillfällen personal vidskolöverstyrelsens kansli samt länsskolinspektörer. I juni 1990publicerades rapporten (Ds 1990:32) Nytt statsbidragssystem förgrundskolan, gymnasieskolan och utbildning för vuxna.Rapporten remissbehandlades under sommaren.Under en treveckorsperiod mellan partikongressen ochpropositionsavlämnandet förbereddes inom skolöverstyrelsenhanteringen av trygghetsfrågorna. De fackliga organisationernainformerades enligt MBA-R om innehållet i den kommandepropositionen. Dagen efter regeringsbeslutet om propositioneninformerades all personal hos vid ettstormöte. sades formellt helaskolöverstyrelsens personal upp.I oktober 1990 aviserades i regeringens skrivelse 1990/91:50bl.a. ett treårigt program där hela den statligaadministrationen genom produktivitetsförbättringar ochstrukturella förändringar skall reduceras . Ibudgetpropositionen 1991 (prop. 1990/91:100, bil. 2 Utvecklingenav offentlig sektor s.11f.) angavs vissa förändringar somredan då var aktuella. I kompletteringspropositionen (prop.1990/91:150, del II) återkom regeringen med det samlade programför budgetåren 1991/92--1993/94 som aviserats.I propositionen lämnas förslag rörande omställning ochminskning av den statliga administrationen på en lång radområden. De organisationsförändringar som presenteras berörbl.a. högskolan, polisväsendet, ,skatteförvaltningen, samt de s.k.stabsmyndigheterna.I propositionen 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt harregeringen föreslagit att en ny myndighet för näringspolitiskamyndighetsuppgifter på central nivå skall inrättas den 1 juli1991 och att statens energiverk, statens industriverk ochstyrelsen för teknisk utveckling läggs ned. De tremyndigheterna är samlokaliserade i iStockholm, och den nya myndigheten bör enligt propositioneninrymmas i nuvarande lokaler. I samma proposition föreslås ocksåatt och jordbruksnämndens uppgifter på fisketsområde samlas i samma myndighet. organisationanpassas och namnet ändras till . Enligt förslagetupphör fiskenämnderna som fristående regionala myndigheter.RiktlinjerSedan den 6 mars 1991 gäller vissa riktlinjer förregeringskansliets arbete med strukturförändringar i denstatliga administrationen (Cirk C 1991:2). Riktlinjerna harvarit föremål för överläggningar enligt MBA-R. I riktlinjernaframhålls att valet mellan olika former för förändringar och valav förändringstakt måste grundas på en bedömning från fall tillfall. Verksamhetsintresset skall vara styrande för valet. Denform och takt bör väljas som ger de bästa förutsättningarna attnå verksamhetsmålen, som intresset av en godpersonalpolitik och de anställdas rättigheter enligt lag ochavtal tillgodoses. Ett regeringsbeslut måste vara så tydligt atten myndighet kan bedöma dess personalkonsekvenser ochMBA-R-information måste ges.I riktlinjerna framhålls vidare att en saklig grund föruppsägning är arbetsbrist, t.ex. till följd av innehållet i enproposition eller ett myndighetsbeslut. Beslut om tidpunkt föruppsägning bör grunda sig på en sammanvägd bedömning avförändringens syfte och innebörd, de anställdas rättigheterenligt lag och avtal samt vad som är personalekonomisktmotiverat med hänsyn till kompetensbehovet i fortsatta eller nyaverksamheter.I de fall arbetsuppgifter överförs från en nedlagd myndighettill en nybildad eller redan existerande myndighet skall iförsta hand den personal erbjudas anställning som i den nedlagdamyndigheten hade motsvarande arbetsuppgifter. Personal som pådetta sätt förs över till en annan myndighet behöver inte sägasupp. Övrig personal skall normalt inte sägas upp innan det stårklart vilka personer som får anställning i en ny eller en redanexisterande myndighet.Företrädesrätt till återanställning gäller enligt riktlinjernaför uppsagda när det blir fråga om nyrekryteringar inom sammamyndighet. Vidare sägs att för dem som har sagts upp från ennedlagd myndighet gäller inte företrädesrätten vid senarenyrekrytering till myndigheter som tagit över verksamhet frånden nedlagda myndigheten. I riktlinjerna framhålls att det dockäven i sådana fall är naturligt att söka kompetens blandpersonal som haft anställning i den nedlagda myndigheten.Vid bildandet av en myndighet eller vid en större förändring iövrigt kan regeringen enligt riktlinjerna ge uppdraget attorganisera eller bemanna myndigheten till myndighetschefen ellerockså tillsätta en organisationskommitté för denna uppgift.Civilministern har vid utfrågningen angett att cirkuläretmöjligen borde ha gått ut , men att det noginte hade någon betydelse för hanteringen av personalfrågornanär det gäller skolöverstyrelsen.Regeringen har beslutat tillkalla ensärskild utredare med uppgift att förbereda och verkställaorganisationen av (Dir 1991:1). Den 7 mars1991 beslutades vidare om att tillkalla en särskild utredare föratt lägga fram förslag om organisationen av en ny centralnäringspolitisk myndighet och förbereda inrättandet av denna.Enligt direktiven (Dir 1991:15) skall utredaren utgå från deförslag som regeringen har redovisat i propositionen omnäringspolitik för tillväxt. Industriministern framhåller attbildandet av den nya myndigheten innebär stora förändringar förpersonalen vid nedläggningsmyndigheterna och leder bl.a. tillövertalighet som beräknas till en tredjedel av nuvarande antalanställda vid de tre myndigheterna. Mot denna bakgrund är detenligt direktiven av mycket stor vikt att åtgärder vidtas så attgenomförandet kan påbörjas och att deproblem som kan uppstå minimeras. I direktiven betonas slutligendet angelägna i att den kompetens som finns hos de tremyndigheterna i möjligaste mån tas till vara i den nyaorganisationen.UtskottetDe strukturförändringar som förestår inom den statligaadministrationen är av mycket genomgripande karaktär. För destatligt anställda innebär det att det kan bli fråga omfriställningar i en annan utsträckning än som varitvanligt. Med hänsyn till de stora omvälvningarna när det gälleranställningstryggheten i praktiken för de statligt anställda ärdet enligt utskottets mening tillfredsställande attcivildepartementet nu utarbetat riktlinjer som i viss månklargör personalens situation vid nedläggningar och bildande avmyndigheter.Utskottet konstaterar vidare att regeringen ikompletteringspropositionen (prop. 1990/91:150 s. 9 f.) uttalatsin avsikt att skapa förutsättningar för att en myndighetsbeslut om uppsägningar skall kunna grunda sig på en sammanvägdbedömning av förändringens syfte och innebörd, de anställdasrättigheter enligt lag och avtal samt vad som ärpersonalekonomiskt motiverat med hänsyn till kompetensbehovet ifortsatta eller nya verksamheter. Avsikten är att minimerarisken för en konflikt mellan regeringsformens och LAS regler ide enskilda fallen. I de fall arbetsuppgifter överförs från ennedlagd myndighet till en nybildad innebär detta bl.a. attregeringen bör besluta om särskilda förordningar som medger attpersonal, som i den nedlagda myndigheten innehade i huvudsakmotsvarande arbetsuppgifter, erbjuds anställning i den nyamyndigheten. Personal som på detta sätt får ny anställningbehöver inte sägas upp.Det hade självfallet enligt utskottets mening varit attföredra att riktlinjer förelegat dåstrukturförändringarna aviserades i regeringens skrivelse1990/91:50 och då propositionen om ansvaret för skolan (prop.1990/91:18) lades fram. Enligt utskottets bedömning skulle dettai viss mån ha kunnat motverka den oro som kan ha uppstått blandstatligt anställda efter det att helapersonal blev uppsagd. I detta sammanhang vill utskottet ocksåunderstryka att även om företrädesrätten inom det statligaområdet inte anses lika absolut som inom den privataarbetsmarknadssektorn skall inte bortses från att den kan fyllaen viktig funktion i samband med omstruktureringen på detstatliga området. Granskningen föranleder inte något uttalande iövrigt från sida. Utskottet vill dockerinra om att kompletteringspropositionen i den aktuella delenär föremål för behandling i finansutskottet ocharbetsmarknadsutskottet.17. Polisingripanden i september 1989Utskottet har till granskning tagit upp vissa frågor som harsamband med polisens åtgärder i samband med ifotboll mellan och i september 1989.Granskningen har bl.a. avsett ett brev till polismyndigheten iSolna samt uttalanden av statsrådet . Å. i sinegenskap av ansvarigt statsråd för polisväsendet -- det hör tillcivildepartementets ansvarsområde, under det attlagstiftningsfrågorna handläggs i -- vadgäller frågan om polisingripanden mot större folksamlingar isamband med demonstrationer och idrottsevenemang etc. S.k.massarresteringar med anledning av ordningsstörningar har skettvid ett antal tillfällen med stöd främst av 13 § polislagen(1984:387). De lagliga förutsättningarna för sådana ingripandenhar prövats av justitieombudsmannen (JO) vid några tillfällen,bl.a. i ett uppmärksammat fall (en antiapartheid-demonstration iStockholm ), vilket leddde till att JO i december1989 inledde förundersökning och sedermera, ,beslutat om åtal mot en poliskommissarie för myndighetsmissbruk,alternativt vårdslös myndighetsutövning. Ett polisingripande iStockholm i anslutning till en demonstration motbristen på bostäder ledde till ett åtal somogillades. beslöt JO vidare att inledaförundersökning med anledning av polisingripanden, bl.a. medstöd av 13 § polislagen, på tre platser i Stockholmspolisdistrikt i anslutning till i fotboll.Brottsmisstankarna gäller olaga frihetsberövande ellermyndighetsmissbruk, alternativt vårdslös myndighetsutövning.Denna förundersökning har inte avslutats. Detsamma gäller enförundersökning i anslutning till en demonstration mot NancyReagan i juni 1987.En redogörelse för bakgrunden till uttalandena har lämnats ien departementspromemoria, bilaga A21. Vidare harcivilministern tillsammans med expeditions- och rättschefen idepartementet kompletterat utredningen genom attmedverka vid en utfrågning, bilaga B11.Regeringen () har lagt framen proposition (1990/91:129) om ändringar i rättegångsbalkenm.m. Där diskuteras, mot bakgrund av en framställning frånrikspolisstyrelsen, behovet av en ändring bl.a. i polislagen föratt komma till rätta med svårbemästrade ordningsproblem. Efteren analys av det aktuella stadgandet och dess tillämpning kommerregeringen till slutsatsen (prop. s.26) att gällandebestämmelser måste anses lämna ett sådant utrymme för polisensmöjligheter att lösa sin uppgift att upprätthålla allmän ordningatt några ändringar inte är påkallade i detta sammanhang. Underberedningen i departementet av skrivelse harsamråd bl.a. förekommit med företrädare för polisen ochJO-ämbetet. I propositionen konstateras att dessa därvid i sakinte har haft något att erinra mot de redovisade övervägandenaoch som ligger bakom bedömningen. Propositionen har hänvisatstill och beretts i justitieutskottet.Statsrådet samt rättschefen ochexpeditionschefen , ,har utfrågats av utskottet, bilaga B8.Vad som framkommit med anledning av brevet tillpolismyndigheten och de uttalanden som civilministern fällt gerinte fog för någon erinran.Utskottet har i samband med sin granskning diskuterat denkonstitutionella frågan om propositionen innebär att gällanderätt på ifrågavarande område avses få ett ändrat innehåll.Lagstiftningen hör som nämnts till justitieutskottetsberedningsområde. Det ankommer på detta utskott att bedöma dennafråga, vilket också skett (1990/91:JuU36). Allmänt villkonstitutionsutskottet för egen del framhålla, att regeringensjälvfallet är oförhindrad att -- t.ex. i en proposition tillriksdagen -- lämna förklaringar till att en lagändring inte ärpåkallad. Ytterst är det de rättstillämpande myndigheterna somhar att fastställa innebörden i gällande rätt.Utöver det anförda föranleder den företagna granskningen intenågot uttalande från utskottets sida.18. Hälso- och sjukvårdsfrågora) Äldreomsorgens organisationKonstitutionsutskottet har till granskning tagit uppregeringens () beredning av den framtidaäldreomsorgens organisation.BakgrundPå initiativ av utförde kommuner ochlandsting ett visst förberedelsearbete kopplattill den äldreomsorgsreform som i slutet av åretskulle besluta om. Arbetet bestod bl.a. i att ta fram underlagför den ekonomiska regleringen av reformen. För arbetetutfärdades -- och --riktlinjer som utarbetats gemensamt av ,och Svenska kommunförbundet.Riksdagen beslöt (1990/91:SoU9, rskr. 97)-- på grundval av regeringens proposition 1990/91:14 om ansvaretför service och vård till äldre och handikappade m.m. -- att enomfattande äldreomsorgsreform skall genomföras medikraftträdande . Reformen innebär bl.a. attkommunerna, som får ett samlat ansvar för långvarig service ochvård av äldre, från landstingen övertar ansvaret och driftenbeträffande sjukhem och andra inrättningar för somatisklångtidssjukvård.De olika beslut i saken som fattats och de kontakter somförekommit mellan , landsting och kommunerframgår av bifogade promemoria (bilaga A22), somupprättats på grundval av handlingar överlämnade till utskottetfrån socialdepartementet.UtskottetRiksdagens beslut om enäldreomsorgsreform hade föregåtts av ett långvarigt utrednings-och beredningsarbete. Startpunkten för detta utgjordes av detarbete som den tillsatta äldreberedningen utförde. Pågrundval av äldreberedningens avlämnade slutbetänkandeoch remissvaren över detta upprättades prop. 1987/88:176 omÄldreomsorgen inför 90-talet. I propositionen redovisades vissariktlinjer för det fortsatta arbetet med äldreomsorgsreformen.Bl.a. angavs att frågan om förändringar av huvudmannaskapet samtandra åtgärder i syfte att åstadkomma ett mer enhetligt ansvarför samhällets äldreomsorg borde beredas närmare i en särskilddelegation.På hemställan av socialutskottet (1988/89:SoU6) godkänderiksdagen de angivna riktlinjerna (rskr. betänkande framhölls bl.a. att något beslut ihuvudmannaskapsfrågan ännu inte fattats.I en rapport från den tillsatta s.k.äldredelegationen lades bl.a. fram förslag om vilka uppgifter påförevarande område som borde överföras från landstingen tillkommunerna. Enligt rapporten borde de föreslagna förändringarnaav huvudmannaskapet och betalningsansvaret genomföras från den 1januari 1992. Efter en omfattande remissbehandling av rapporteninformerades kommuner och landsting om det aktuella lägetbeträffande äldrereformen genom en skrivelse i februari 1990utarbetad gemensamt av , Landstingsförbundetoch . I promemorian framhölls att det --även om huvudmannaskapsreformens utformning ännu inte varfastställd -- fanns anledning att räkna med att kommuner ochlandsting skulle komma att behöva bedriva ett omfattande arbetemed anknytning till reformen särskilt under andra halvåret 1990.Visst sådant beredningsarbete borde enligt promemorian "redannu" påbörjas.I ett av publiceratpressmeddelande uttalade sig statsrådet om detfortsatta beredningsarbetets inriktning genom angivande avvissa punkter -- dessa angavs ha antagits av densocialdemokratiska partistyrelsen -- som skulle utgöra underlagför den kommande äldreomsorgspropositionen. I juli 1990tillställdes landsting och kommuner en promemoria med vissariktlinjer -- dessa angavs ha utarbetats gemensamt avsocialdepartementet, och -- till stöd för det fortsatta arbetet ikommuner och landsting med att ta fram underlag för denekonomiska regleringen av reformen. lämnadesvissa kompletterande riktlinjer vilka angavs ha tillkommit påsamma sätt som nämnts. Proposition 1990/91:14 om ansvaretför service och vård till äldre och handikappade m.m.överlämnades till den 11 oktober 1990.Utskottet får anföra följande. På initiativ av regeringen() har landsting och kommuner -- innan slutliga beslut om äldreomsorgensorganisation förelegat -- utfört visst förberedelsearbetekopplat till den väntade reformen. Åtgärden har vidtagits isyfte att förkorta tiden för reformens genomförande. Mot dettahar fått vägas risken för att det utförda beredningsarbetetskulle kunna komma att föregripa kommandeställningstagande. En annan risk har varit att arbetet skullekomma att visa sig onödigt på grund av att reformen skulle få enannan slutlig utformning än den som förberedelsearbetet utgåttifrån. Vid bedömningen av dessa frågor konstaterar utskottet attärendet, då regeringens initiativ togs, efter ett långvarigt ochutförligt beredningsarbete, som bl.a. innefattat en omfattanderemissbehandling av olika utredningsförslag, var inne i sittslutskede. Enligt utskottets mening förelåg sådan klarhet omreformens utformning att det var försvarligt att inleda ettförberedelsearbete av aktuellt slag. Utskottet har vidare intekunnat finna att det angivna förberedelsearbetet inneburit ettföregripande av ställningstagande.Granskningen har inte gett anledning till något ytterligareuttalande.b) Kontroll och tillsyn över dentala materialUtskottet har till granskning tagit upp regeringens befattningmed frågan om kontroll och tillsyn över dentala material.Utskottet har erhållit en promemoria i ärendet frånsocialdepartementet (bilaga A23).BakgrundSocialstyrelsen erhöll 1984 regeringens uppdrag att utredavissa frågor rörande tandersättningsmaterial. I januari 1986överlämnades utredningsrapporten (Ds S 1986:2) Kontroll ochtillsyn av dentala material till . Irapporten förordades att skulle införa ett nyttproduktregister för obligatorisk registrering av tandvårdensmaterial, t.ex amalgam och plaster. Vidare framhölls att det fördentala material saknas ett rapportsystem motsvarande de välutarbetade rutiner som finns för registrering ochutvärdering av läkemedelsbiverkningar. I rapporten föreslogsdärför också att tandläkare skall vara skyldiga att rapporterabiverkningar av dentala material till ett särskiltbiverkningsregister inom socialstyrelsen.Tidigare riksdagsbehandlingI budgetpropositionerna 1989 och 1990 uttalades attproposition i frågan om kontroll och tillsyn av dentala materialskulle föreläggas resp. 1991. Också i olikasvar på interpellationer och frågor i har en kommandeproposition i ämnet aviserats. I ett frågesvar (RD6) utlovades en proposition under senare delen 1990. Senastfrågan debatterades i , (RD43),förklarade socialministern att avsikten var att en propositionom kontroll av vissa produkter för hälso- och sjukvårdsändamålom möjligt skulle föreläggas . Eftersomambitionen är att svenskt regelverk inom det medicintekniskaområdet skall harmonisera med EGs motsvarande regelverk varenligt socialministern förutsättningen för att denna tidpunktskall gälla att EGs motsvarande kontrollordning kommer att varatillräckligt klarlagd och preciserad.Frågan om kontroll och tillsyn av dentala material harbehandlats av socialutskottet i betänkandena /89:SoU7Skadeverkningar av amalgam, 1989/90:SoU7 Amalgam och andratandvårdsfrågor, 1989/90:SoU21 Ny myndighet för kontrollen ochtillsynen på läkemedelsområdet m.m. och 1990/91:SoU4 Hälso- ochsjukvårdsfrågor. Något tillkännagivande till regeringen frånriksdagens sida har inte förordats i något av betänkandena.Riksdagen har följt utskottet.I betänkandet 1988/89:SoU7 förordades ett tillkännagivandetill regeringen om vad socialutskottet anfört beträffandeforskning kring skadeverkningarna av amalgam.