bet · GE01AU11 · 1991-03-07 00:00:00 — Utskottetavstyrker således det nu behandlade motionsyrkandet.Utskottet tar i detta sammanhang upp två motioner som behandlar resurser förberedskapsarbete i olika landsdelar.Lennart Brunander (c) framför i sin motion A419 om att detmed hänsyn till den bekymmersamma situationen där krävs resurser förberedskapsarbeten. () pekar i motion A501 på den ökadearbetslösheten bland byggnadsarbetare i och anser att offentligtbyggande i och delvis bör utföras genom beredskapsarbeteliksom visst vägarbete. Det är ett samhällsekonomiskt slöseri att låta storagrupper gå arbetslösa när samhälleliga behov av arbeten finns, menarmotionären.Med anledning av dessa två motioner vill utskottet hänvisa till vad som sagtsovan med anledning av motioner med allmänna krav på arbetsmarknadsåtgärder iolika delar av landet. Det ankommer på AMS att fördela resurserna förarbetsmarknadspolitiska insatser länen emellan varvid hänsyn tas tillsituationen i respektive län. Såväl som ärdärvid prioriterade regioner. Det ankommer sedan på länsarbetsnämnder ocharbetsförmedlingar att i varje situation välja den mest lämpliga åtgärden. Somframhållits i flera tidigare betänkanden är beredskapsarbetena tillfälliga tillsin natur. Medlen utgör inte någon basresurs för t.ex. offentligt byggandeeller vägunderhåll. Med den inriktning av beredskapsarbetena som utskottet nyssställt sig bakom -- beredskapsarbeten med höga dagsverkskostnader såsominvesteringsarbeten bör undvikas i största möjliga utsträckning -- blirutrymmet mindre för åtgärder av det slag som efterlyser. De nubehandlade motionerna A419 och A501 avstyrks i berörda delar med hänvisningtill vad som anförts.I motion A709 av och (båda s) påtalasden intressekonflikt som kan uppstå mellan en redan anställd s.k.deltidsmarkerare och den som får temporärt arbete hos samme arbetsgivare som enarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Motionärerna anser att yttrande bör inhämtasfrån den fackliga organisationen vid ansökan om arbetsmarknadspolitisktstöd.Motioner med motsvarande innehåll har behandlats av utskottet . Iförra årets betänkande 1989/90:AU11 avstyrktes yrkandet med hänvisning till attföreträdare för de lokala arbetsmarknadsparterna ingår iarbetsförmedlingsnämnderna och att principiella frågor av detta slag kan tasupp där. Utskottet var inte berett att ställa sig bakom motionärernas begäraneftersom de arbetsmarknadspolitiska stöden måste sättas in snabbt. Utskottethänvisade även till informationsreglerna i medbestämmandelagen. står fast vid detta avstyrks det nu behandlade motionsyrkandet.Otraditionella insatserMedlen för otraditionella insatser syftar till att dels, utöver ordinariearbetsmarknadspolitiska åtgärder, möjliggöra tillsvidareanställning förarbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitiska ågärder, dels stödjaförsöksverksamhet i form av icke traditionella arbetsmarknadspolitiskaåtgärder med syfte att skapa nya arbetstillfällen för enskilda personer i orteroch regioner med undersysselsättning.RRV har gjort en förvaltningsrevision av arbetsmarknadsverkets hantering avden friare resursanvändning som införandet av dessa medel har inneburit. RRVkonstaterar att det är svårigheter förknippade med att ha två parallellasystem; dels åtgärder som styrs med regler och anslagsramar, dels de icketraditionella insatserna som innebär en friare resursanvändning styrd genom måloch resultatkrav. Å andra sidan konstateras att medlen haft en positiv effektpå arbetsförmedlingens arbetssätt.Departementschefen anser att behovet av dessa medel minskar väsentligt i ochmed den förenkling av anslagsstrukturen som förelås för nästkommande budgetår.Vissa resurser bör dock enligt propositionen avsättas för att stimuleranytänkande och kreativitet. Behovet av dylika medel beräknas till 60 milj.kr.varav regeringen får disponera 10 milj.kr. Dessa inte regelstyrda medel skallenligt propositionen användas för förnyelse av arbetsmetoderna inomförmedlingsorganisationen och av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Inriktningen skall, som sagts i föregående avsnitt, avse insatser som styrs avindividens behov. En viss mindre del föreslås för projektledning och kostnaderav förvaltningskaraktär i samband med specifika projekt. Medlen bör även fåanvändas för insatser för att öka jämställdheten på arbetsmarknaden. Av demedel som disponeras av regeringen bör enligt propositionen en del av dereserverade medlen få avse insatser för utvecklingen av arbetsmarknadspolitikeni Öst- och Centraleuropa.I m.fl. (m) kommittémotion A267 anförs i anslutning tillberäkningen av medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder att de otraditionellainsatserna måste kraftsamlas. RRVs granskning ger enligt motionärerna vidhanden att anslaget inte använts på ett tillfredsställande sätt. Motionärernaberäknar därför ett 30 milj.kr. lägre belopp än regeringen.Utskottet instämmer med regeringen i att behovet av dessa medel minskar meden förenkling av anslagsstrukturen. Medlen framstår dock som väsentliga för attmöjliggöra förnyelsearbete på olika områden. Utskottet ställer sig därför bakomregeringens förslag om medelsberäkning.Starta-eget-bidragÅtgärdsformen avser bidrag till arbetslösa för att starta egen verksamhet.Bidrag kan utges till personer som har fyllt för att dessa vid start aveget företag skall klara sin försörjning under ett initialskede, högst sexmånader.Sedan 1988 bedrivs en treårig försöksverksamhet i , sominnebär att inte bara arbetslösa utan även personer som riskerar arbetslöshetkan beviljas bidrag. Försöksverksamheten utvidgades från till attäven omfatta län.En utvärdering av verksamheten i görs av högskolan i . preliminär delrapport konstateras bl.a. att bidraget är mycket värdefullt istartskedet men att är framför allt för företagare medkonsultverksamhet. Ett förslag som framförs är att bidraget borde utbetalasunder med successiv avtrappning av bidragsbeloppets storlek. Ipropositionen föreslås att bidraget får ha samma omfattning som iavvaktan på utvärderingen av den pågående försöksverksamheten. Medelsbehovetberäknas till 109 milj.kr. inkl. pris- och löneuppräkning.Sonja Rembo m.fl. (m) anser enligt kommittémotionen A267 att alla arbetslösaoavsett fackföreningstillhörighet bör ha rätt att söka bidrag. Med anledninghärav beräknar motionärerna ett 8milj.kr. högre belopp.Med anledning av kommittémotionen vill utskottet erinra om villkoren för rätttill bidrag. Sådant får lämnas till arbetslösa som har fyllt och sökerarbete genom den offentliga arbetsförmedlingen. Ytterligare förutsättningar äratt den arbetslösa inte kan få ett lämpligt arbete och inte heller lämpligenbör erbjudas någon annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Med den nyaanslagsstrukturen kan AMS avgöra om en ökning av medlen för denna åtgärd ärmotiverad.I motion A210 av () begärs en översyn av möjligheterna attförlänga den tid under vilken starta-eget-bidraget skall utgå så att detnystartade företaget hinner stabilisera sig något. Bidrag borde enligt motionenkunna beviljas under ett år.Bidraget för att starta egen rörelse är som nämnts avsett att utgöra etttillskott till rörelseidkarens försörjning under inledningsskedet avverksamheten. Det är således inte tänkt att helt ersätta lön och andraomkostnader. I avvaktan på den nyssnämnda utvärderingen av försöksverksamheten,där även frågan om tiden för bidraget aktualiserats, är en översyn av det slagsom motionären begär inte påkallad enligt utskottets mening. Motionen A210avstyrks med hänvisning till detta.Invandrare och flyktingarUnder /90 har AMS disponerat 122 milj.kr. till särskildainsatser för flyktingar och invandrare. Dessa medel har inneburit vidgademöjligheter för arbetsförmedlingen att sätta in åtgärder som styrs av denenskilde flyktingens eller invandrarens förutsättningar och arbetsmarknadensbehov. Målet för /90 att 6000 fler flyktingar och invandrareskall få arbete eller utbildning genom arbetsförmedlingen har endast uppnåttstill hälften. har ändå antalet utomnordiskainvandrare som placerats i arbete eller utbildning ökat med 20%.I propositionen konstateras att det s.k. förhöjda rekryteringsstödet varitett effektivt hjälpmedel trots att det använts i begränsad omfattning.Bristande flexibilitet inom svenskundervisningen har angetts som ett avgörandehinder för att utnyttja stödet i större omfattning. Allt flerarbetsförmedlingar anvisar flyktingar till beredskapsarbete på halvtidkombinerat med grundläggande svenskundervisning för invandrare. Andelenutomnordiska medborgare i arbetsmarknadsutbildning har ökat och är förnärvarande . Utvecklingen av yrkesprövningen (YPI) har visat sig vara etteffektivt instrument. Även insatser som görs av arbetsförmedlare påflyktingförläggningarna har haft stor betydelse enligt propositionen. Ca 10%av de 10400 vuxna flyktingar som flyttade till en kommun under år 1989flyttade till arbete eller utbildning.Enligt AMS är en av de främsta orsakerna till att målet inte uppnåtts omytterligare 6000 utländska medborgare i arbete eller utbildning attlänsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar inte avdelat tillräckligt medpersonal. Det har också tagit tid att få i gång användningen av de särskildaåtgärdsmedlen och av aktiva förmedlingsinsatser redan under den grundläggandesvenskundervisningen för invandrare. Vidare har ambitionen att snabbt minskaantalet boende på flyktingförläggningarna inte sammanfallit med förmedlingenssträvan att placera flyktingar i arbete eller utbildning på orter medefterfrågan på arbetskraft.En överenskommelse har träffats mellan AMS och om ökadeinsatser för att flyktingar och invandrare snabbare skall få en egenförsörjning och komma bort från bidragsberoendet. Vikten av att varvasvenskundervisning med arbetsmarknadspolitiska insatser för att flyktingar påkortare tid skall komma i arbete betonas i övenskommelsen.Arbetsmarknadsministern konstaterar att arbetskraftsdeltagandet trots vissaförbättrade placeringsresultat stadigt sjunkit under 1980-talet.00>Andel i arbetskraften (%) 51>1980 61>1985 71>198900>00>Utomnordiska medborgare 51>77,4 61>71,8 71>68,700>Hela befolkningen 51>81,5 61>82,6 71>84,5På uppdrag av har en undersökning genomförts vidhögskolan i med syfte att beskriva invandrarnas situation på svenskarbetsmarknad (Rapporter från högskolan i , Ser. 1 Ekonomi och politik 26,). I rapporten ges en aktuell bild av sysselsättning ocharbetslöshet men vissa historiska jämförelser görs också. I rapportenkonstateras att de hittillsvarande kunskaperna är tämligen fragmentariska bådenär det gäller de tidigare arbetskraftsinvandrarnas rörlighet påarbetsmarknaden och sysselsättningen bland de senaste 10--15 årensflyktinginvandrare. Rapporten utmynnar i ett konstaterande att de som invandratunder har en mycket låg förvärvsintensitet och betydligt högrearbetslöshet än svenskbefolkningen.Utskottet underströk i förra årets betänkande AU11 hur viktigt det är att enutlänning som tillåtits bosätta sig i fortast möjligt kommer in i dengemenskap som arbetslivet innebär. Utskottet betonade att det också frånsamhällets synpunkt är angeläget att ta till vara den arbetskraftsresurs sominvandraren utgör.Mot den bakgrunden ter sig vissa av de förhållanden som uppgifterna irapporten visar på som helt oacceptabla. Det är i och för sig förklarligt omdet tar innan invandraren får en fast förankring påarbetsmarknaden, men uppgifterna tyder på att många av dem som anlände redan ibörjan fortfarande har en mycket svag, om ens någon, anknytning.Detta skall ses i ljuset inte bara av den ihållande högkonjunkturen under1980-talets senare del utan också av de särskilda insatser som gjorts undersenare år för invandrare och flyktingar bl.a. på det arbetsmarknadspolitiskaområdet. Insatserna har tydligen inte varit tillräckliga, eller möjligen inte ialla delar adekvata. Utskottet vill understryka behovet av fortsatt ochfördjupad forskning för att finna orsakerna till det sjunkandearbetskraftsdeltagandet och den ökande arbetslösheten. Utskottet utgår från attdessa studier också måste göras på individnivå. Kunskap måste vinnas om hurinvandraren själv ser på och reagerar inför samhällets olika insatser. Här kanman inte utesluta att ett nytänkande måste till. Självfallet är det ocksåangeläget att få mera kunskap om i vilken utsträckning arbetsgivares ochblivande arbetskamraters inställning försvårar invandrares och flyktingarsinträde på arbetsmarknaden.Utskottet vill i sammanhanget upplysa om att revisorer i november1990 fattat beslut om att granska invandrarpolitikens inriktning och resultat.Granskningen koncentreras till utomnordisk invandring och avgränsas till sådanaåtgärder som samhället vidtar efter det att invandrare fått uppehållstillståndoch skall slussas ut till kommuner, framför allt utbildning, bostäder ocharbete. En fråga som enligt beslutsunderlaget bör tas upp är varför inte AMSmed ordinarie arbetsmarknadspolitiska åtgärder i större utsträckning lyckasförmedla arbete till invandrare. Utskottet ser med tillfredsställelse på attdenna granskning kommer till stånd.Två motioner rör invandrares situation på arbetsmarknaden.Sonja Rembo m.fl. (m) framför i motion A266 att de höga arbetslöshetstalenbland invandrare måste uppmärksammas. Bristande kunskaper i svenska är ettavgörande hinder. Därför måste invandrare med svaga kunskaper fås att inse attgoda språkkunskaper ofta är en nödvändig förutsättning för att få en fast fotpå arbetsmarknaden. Den grupp invandrare som fått sin utbildning i hemlandetmöter ibland en tvivlande inställning till kvaliteten och användbarheten avutbildningen. UHÄs arbete med att utvärdera och jämföra utbildningar i andraländer är värdefullt men detta räcker inte. Invandrare borde också gesmöjligheter att genom objektiva tester visa sina kunskaper.Arbetsmarknadsverket och borde undersöka förutsättningarna för ett sådantsystem. Motionärerna anser också att provanställningstiden förlångtidsarbetslösa invandrare bör kunna utökas till i de fall därarbetsförmedlingen tillstyrker.Invandrarakademikernas svårigheter på arbetsmarknaden uppmärksammas i BerndtEkholms m.fl. (s) motion A241. Motionärerna anser att förstärkta insatserbehövs i flera avseenden. Viktigast är att öka möjligheterna tillprovanställning. Rekryteringsstöd bör kunna lämnas . Denoffentliga sektorn bör påverkas att anställa invandrarakademiker ikvalificerade befattningar.Med anledning av motioner av likartat innehåll under föregående riksmöteerinrade utskottet i sitt betänkande AU11 om de olika slag av åtgärder somvidtagits för att underlätta flyktingars och invandrares inträde påarbetsmarknaden. Vad särskilt gäller förslag om förlängd provanställningstiduttalade utskottet att den nuvarande gränsen i lagen omanställningsskydd får anses tillräcklig för att bedöma en invandrareslämplighet för arbetsuppgifterna. Utskottet kan tillägga attkollektivavtalsparterna har möjlighet att bestämma om avvikande regler.Den maximala tiden för rekryteringsstöd är enligt huvudregeln sex månader.Utskottet anser inte att det är befogat att förlänga tiden men vill erinra ommöjligheten till förhöjt rekryteringsstöd med en bidragsnivå avlönekostnaden för invandrare som kombinerar anställningen mednödvändiga studier i svenska.Sedan 1986 bedriver AMS och ett utvecklingsarbete som syftar till attutveckla metoder för att bedöma utländska utbildningar och yrkeskunskaper.Bedömningen görs av olika myndigheter beroende på utbildningsnivå ochyrkesinriktning. Det sker inom , , luftfartsverket,(), , och grund för bedömningen ligger såväl de dokument över utbildningen sominvandraren har med sig som praktiska eller teoretiska prov. I utlåtandet angesvilka kompletteringar som eventuellt behöver göras för att kunskaperna skallmotsvara kraven på svensk arbetsmarknad. Dessa kompletteringar kan ske somarbetsmarknadsutbildning hos eller annan utbildningsanordnare.Nivån kan omfatta upp till 40 poäng inom högskolan.Utskottet kan informera om att AMS, SÖ, , och idagarna i en skrivelse till regeringen hemställt om en utredning avbedömningsverksamheten. Myndigheterna hänvisar till en arbetsgrupp som haft iuppgift att bl.a. kartlägga begrepp och funktioner samt behovet av samverkanmellan myndigheterna. I en slutrapport konstaterar arbetsgruppen bl.a. att detfortfarande finns brister i bedömningsverksamheten såsom att en rationellsamordning saknas, vilket medfört att verksamheten inte har kunnat användas somett effektivt instrument för att ta till vara invandrarnas kompetens. Hittillshar en utvärdering och resultatanalys av bedömningsverksamheten saknats så gottsom fullständigt. När det gäller verksamhetens relation till arbetsmarknadenskrav konstateras i skrivelsen att yrkesprövningen uppfattats mycket positivt avarbetsmarknadens parter. Mot bakgrund av arbetsgruppens slutsatser ansermyndigheterna att det är angeläget med en allsidig utredning om den framtidabedömningsverksamheten. De hemställer att en sådan utredning görs så skyndsamtsom möjligt.Det kan således konstateras att hela frågan om hur bedömningsverksamhetenskall bedrivas för att svara mot det övergripande målet för verksamheten -- attta till vara invandrarna som en resurs på svensk arbetsmarknad -- aktualiseratsgenom myndigheternas skrivelse. Det finns därför inte anledning för utskottetatt ta något initiativ i saken.De synpunkter som i övrigt framförs i motionerna ligger väl i linje med denförda politiken på området och bör därför inte heller föranleda något särskiltuttalande från sida. Motionerna avstyrks således i berörda delar.I sammanhanget behandlar utskottet även två motioner med krav på lag motetnisk diskriminering i arbetslivet.Folkpartiet liberalerna framför i motion A771 (motivering i Sf646) att detblivit alltmer uppenbart att det förekommer en omfattandediskriminering av icke-svenskar på arbetsmarknaden. Det framhålls atthuvudsyftet med en lag är att påverka attityder så att inte diskrimineringinträffar. Partiet anser att regeringen bör återkomma med ett lagförslag.Jan-Olof m.fl. (v) anser enligt motion A767, med motivering iK247, att en lag mot etnisk diskriminering bör införas i stort i enlighet medett förslag som lagts fram av ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO).Med anledning av de nu berörda motionsyrkandena hänvisar utskottet tillutredningen (A 1990:04) för åtgärder mot etnisk diskriminering. Iutredningsuppdraget (Dir. 1990:37) ingår att behandla frågan om behovet av enlag mot etnisk diskriminering i arbetslivet och att lägga fram förslag till ensådan lag. Utredningen skall vara avslutad och redovisad före utgången av 1992.Med hänvisning till att en utredning således fått regeringens uppdrag att taställning till frågan om en lag mot etnisk diskriminering anser utskottet attmotionerna är tillgodosedda. De påkallar därför inte någon åtgärd.För nästa budgetår föreslår arbetsmarknadsministern ett belopp om 140milj.kr. för särskilda insatser för flyktingar och invandrare. Utskottet haringet att erinra häremot.Inskolningsplatser m.m.Antalet ungdomar i åldern 18--sysselsatta inom ramen för den s.k.ungdomsgarantin har minskat från 26000 i ungdomslag /86 till 4250 i ungdomslag/inskolningsplatser /90.I en redovisas en utvärdering av det nya åtgärdssystemet sominfördes . Detta innefattar bl.a. intensifieradeförmedlingsinsatser med jobb-sökar-aktiviteter. Dessa insatser har enligtrapporten gett gott resultat.Under /90 har drygt 4000 ungdomar börjat på avtaladeinskolningsplatser. Enligt rapporten fick av dessa ungdomar arbete påden reguljära arbetsmarknaden efter arbete på sådan plats. I propositionenunderstryks att det är viktigt med en kontinuerlig uppföljning frånarbetsförmedlingarnas sida av de ungdomar som anvisats arbete på avtaladinskolningsplats.Med anledning av att AMS rapporterat om betydande svårigheter att få framavtalade inskolningsplatser erinrar arbetsmarknadsministern om arbetsgivarnasansvar för de arbetslösa ungdomarna.För nästa budgetår beräknas behovet av avtalade inskolningsplatser till5000, dvs. 1 000 färre än under innevarande år.I fråga om särskilda inskolningsplatser uppges att 4 500 ungdomararbetade på sådan . av dessa hadearbetshandikapp. Totalt av de ungdomar som lämnadeungdomslag/särskild inskolningsplats /90 fick arbete. Nära10% fortsatte till utbildning, eller beredskapsarbetemedan blev arbetslösa. Av de arbetshandikappade ungdomarna fick41% arbete varav med lönebidrag. Färre än av övriga ungdomar, drygt20%, blev arbetslösa medan en större andel av dem gick till ny åtgärd.Regeringen föreslår två regeländringar i fråga om de särskildainskolningsplatserna.Ungdomar med dokumenterade handikapp, som arbetar på särskildainskolningsplatser hos kommunen, föreslås få utföra arbetsuppgifter åt enskildaarbetsgivare efter medgivande av länsarbetsnämnden.Vidare föreslås att ungdomar som omfattas av omsorgslagen skall ha rätt tillsärskild inskolningsplats i och med att skolplikten för dem upphör vid utgångenav vårterminen det kalenderår de fyller 17 år.Förslagen föranleder ändringar i lagen (1989:425) om särskildainskolningsplatser hos offentlig arbetsgivare. Lagändringen föreslås träda ikraft den 1 juli 1991.I propositionen beräknas ett ökat behov av rekvirerade särskildainskolningsplatser från nuvarande 2 500 till 3 500. Behovsökningen är en effektav att målgruppen ungdomar som arbetar hos kommunen och som får utföraarbetsuppgifter åt enskild arbetsgivare föreslås vidgad.Utskottet godtar de föreslagna regeländringarna. Propositionens lagförslagfinns fogad som bilaga 1 till detta betänkande. För att markera att rättentill inskolningsplats för den som omfattas av omsorgslagen skall inträda i ochmed att skolplikten upphör och inte vid en viss ålder föreslår utskottet docken annan lydelse av 3§ lagen om särskilda inskolningsplatser hos offentligaarbetsgivare. Den av utskottet förordade lydelsen redovisas i bilaga 2under Utskottets förslag.I motion A266 av m.fl. (m) påtalas den snabbt försämradearbetsmarknaden för ungdomar. Svårigheterna förvärras av att det finns enklyfta mellan skolsystemet och arbetslivet. Det förekommer enligt motionen ialltför stor utsträckning att ungdomar kommer ut på arbetsmarknaden medkvalifikationer som inte är efterfrågade. Ungdomar som efter egna försök ochaktiva förmedlingsinsatser inte får anställning bör få hjälp och stöd. I förstahand bör kompletterande utbildning aktualiseras, i andra hand hjälp inomarbetsmarknadspolitikens ram. Motionärerna understryker vikten av attsubventionerade arbeten inte får bli mer attraktiva än arbeten på den öppnaarbetsmarknaden. Möjligheten till statsbidrag till inskolningsplatserkan leda till att arbetsgivare blir mindre benägna att fylla sitt personalbehovpå normalt sätt. Därmed får stödet inte den nödvändiga inriktningen mot deungdomar som har verkliga problem. I fråga om de handikappade ungdomarna ansermotionärerna att ett flexibelt lönebidrag avsevärt skulle underlätta inträdetpå den öppna arbetsmarknaden.Moderatmotioner av likartat innehåll har tidigare behandlats av utskottet.Utskottet har inte haft och har inte heller nu någon principiell invändning motmotionärernas syn på arbetsmarknadspolitikens roll i förhållande till dearbetslösa ungdomarna. Ansträngningarna skall således i första hand inriktasmot den reguljära arbetsmarknaden. I sammanhanget är den ökade satsningen påjobb-sökar-aktiviteter av stor betydelse. Som redovisats ovan har dessainsatser gett ett gott resultat. Först sedan sådana åtgärder prövats utanframgång och då inte heller utbildning kommer i fråga kan den unge erbjudas eninskolningsplats. Utskottet kan däremot inte dela motionärernas farhågor ifråga om effekterna av statsbidragen till inskolningsplatserna. Vad gällerfrågan om flexibla lönebidrag för arbetshandikappade ungdomar hänvisarutskottet till betänkandet om arbetslivsfrågor. Motion A266 avstyrks medhänvisning till det anförda i nu berörd del.ArbetslöshetsförsäkringStatsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen betalas inte av anslagsmedelutan med arbetsgivaravgifter och finansieringsavgifter frånarbetslöshetskassorna.I propositionen redovisas att kostnaden för arbetslöshetsunderstödet ökatkraftigt .