bet · GE01AU16 · 1991-03-05 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1990/91:69 omarbetslivsforskningens organisation m.m. samt åtta med anledningav propositionen väckta motioner. Regeringens förslag tillomorganisation innebär att arbetslivscentrum ombildas till ettrenodlat forskningsinstitut. Vidare föreslås attarbetsmiljöfonden får ett vidgat ansvar och tillförs ettvetenskapligt råd samt att användningsområdet för de särskildas.k. MBL-medlen utvidgas.Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen och avstyrkersamtliga motioner.Yrkanden i motionerna följs upp i reservationer från moderatasamlingspartiet, och . I proposition 1990/91:69 har regeringen() -- efter föredragning avstatsrådet -- föreslagit1. att godkänner och tar del av vad som anförts ipropositionen om arbetsmiljöfonden,2. att godkänner vad som anförts i propositionen omomorganisation av arbetslivscentrum,3. att godkänner vad som anförts i propositionen omde s.k. MBL-medlen. 1990/91:A8 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att arbetslivsforskningens vetenskapligaråd bör lägga särskild vikt vid att den tvärvetenskapligaforskningen får en stark ställning,2. att beslutar att de båda forskningsorganen knytstill universitet och högskolor, med särskilt projektanställdaforskare.1990/91:A9 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår proposition 1990/91:69 såvitt avserarbetslivsforskningens organisation,2. att hos regeringen hemställer om en total översynav forskningsorganisationen på arbetsmiljöområdet med direktivatt lägga förslag om en förändrad organisation enligt deriktlinjer som förordas i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetslivscentrums roll och vikten av attforskningen om kvinnors arbetsmiljö inte eftersätts.1990/91:A10 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskningsinriktning och ram förverksamheten vid arbetslivscentrum.1990/91:A11 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag angåendeomorganisation av arbetslivscentrum,2. att beslutar att avveckla arbetslivscentrum ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att avslår regeringens förslag angående de s.k.MBL-medlen,4. att beslutar att arbetsmiljöfondens finansieringav information kring medbestämmandelagen skall upphöra ienlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:A12 av och () variyrkas att avslår förslaget till omorganisation avarbetslivscentrum enligt nuvarande uppläggning.1990/91:A13 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnoforskningen och ställningi den framtida organisationen av arbetslivscentrum.1990/91:A14 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom överföring av resurserna för kvinnoforskningen vidarbetslivscentrum till universitet och högskolor.1990/91:A15 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag angåendeomorganisation av arbetslivscentrum,2. att beslutar inordna arbetslivscentrum iuniversitet/högskolor i enlighet med vad i motionen anförts,3. att avslår regeringens förslag angående de s.k.MBL-medlen,4. att beslutar att arbetsmiljöfondens finansieringav information kring medbestämmandelagen skall upphöra ochmedlen i stället tillföras statsbudgeten i enlighet med vad imotionen anförts. InledningArbetslivsforskningen som är inriktad främst på forskningkring fysisk arbetsmiljö, ergonomi, arbetsorganisation,arbetstider och medbestämmande i arbetslivet har successivtvuxit fram . En kraftig utbyggnad avarbetslivsforskningen skedde under 1960- och 1970-talen.År 1966 inrättades arbetsmedicinska institutet som år 1987ombildades till . Institutet har tilluppgift att bedriva och främja forskning, utbildning ochdokumentation inom arbetsmiljöområdet i syfte att förbättraarbetsmiljön. tillkom arbetarskyddsfonden -- år 1986ombildad till arbetsmiljöfonden -- med uppgift att stödjaforskning inom hela arbetslivsområdet samt frågor ommedbestämmande och jämställdhet. Arbetslivscentrum sominrättades skall bedriva och främja forskning ommedbestämmande- och inflytandefrågor samt med dessasammanhängande frågor om arbetsorganisation. Denarbetslivsforskning som bedrivs vid ocharbetslivscentrum finansieras dels via arbetsmiljöfonden genomen särskild arbetarskyddsavgift enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter, dels över statsbudgeten. Ytterligare organ somstöder arbetslivsforskning är bl.a. styrelsen för tekniskutveckling, byggforskningsrådet samt skogs- och jordbruketsforskningsråd. Arbetsvetenskaplig forskning bedrivs även inomuniversitet och högskolor, yrkesmedicinska kliniker m.fl. organ.I propositionen föreslår föredragande statsrådet --arbetsmarknadsministern -- en rad åtgärder för att få till stånden bättre samordning och organisation inomarbetslivsforskningen.Förslagen sammanfattas i propositionen enligt följande:arbetsmiljöfonden får ett ansvar att följa svenskarbetslivsforskning och tillförs ett vetenskapligt råd,arbetslivscentrum omorganiseras till ett renodlatforskningsinstitut,användningsområdet för de s.k. MBL-medlen utvidgas,informationsverksamheten inom arbetslivsområdet granskas.ArbetsmiljöfondenArbetsmiljöfonden svarar för huvudparten av finansieringen avarbetslivsforskningen. Fondens intäkter uppgick budgetåret1989/90 till 707 milj.kr.Drygt hälften av fondens medel fördelas efter beslut avregeringen till bl.a. utbildning och information beträffandemedbestämmandelagen, verksamheten med regionala skyddsombud samttill delfinansiering av verksamhet. Förstöd till forskning och utveckling disponerade fonden budgetåret1989/90 ca 260 milj.kr.Arbetsmarknadsministern understryker att arbetsmiljöfonden isin egenskap av huvudfinansiär har en central roll iarbetslivsforskningens utveckling. Hon föreslår därför attfonden får ett ansvar att följa och hålla sig informerad omsvensk arbetslivsforskning. Detta gäller, säger hon, såväl desskvantitativa och kvalitativa utveckling som samspelet mellanforskningen vid särskilda institut och forskningen viduniversitet och högskolor. Fonden skall dock inte ha ettöverordnat prioriteringsansvar i förhållande till andraforskningsorgan. Fonden bör i sin verksamhet även stimulera tillett ökat samarbete mellan berörda institutioner och högskolor.I propositionen aktualiseras även arbetsmiljöfondens ansvarför att forskningen uppfyller krav på kvalitet och relevans.Fonden bör vidare ha ansvar för att följa upp och utvärderaanvändningen av de medel som fonden beslutar om. Det är därförenligt propositionen viktigt att system för fortlöpandeutvärderingar av större satsningar vidareutvecklas inom fonden.Det är enligt utskottets mening tillfredsställande attarbetsmiljöfondens ansvar för arbetslivsforskningen nu markerasoch preciseras. Utskottet vill understryka vikten av att fondenstimulerar till ett ökat samarbete mellan institutioner påarbetslivsforskningsområdet och högskolor.Arbetsmarknadsministern tar även upp fondstyrelsens uppgifteroch ansvar. Hon framhåller att styrelsen bör lägga ökad vikt vidstrategiska frågor samt vid planering och prioritering avfondens verksamhet i stort.Enligt arbetsmarknadsministerns bedömning kan fonden behövavetenskapligt stöd i sina övergripande och strategiskabedömningar. Ett vetenskapligt råd bör därför inrättas vidfonden med uppgift att medverka i och ge stöd i övergripandeforsknings- och kvalitetsfrågor. Rådet skall bl.a. lägga uppriktlinjer för den vetenskapliga beredningsprocessen, bidramed underlag och synpunkter för långsiktig ochkompetensuppbyggande forskning samt förstärka samarbetet medforskningsinstitutioner inom och utom landet. Rådet skall dockinte vara en del av berednings- och beslutsprocessen inomfonden.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag om arbetsmiljöfonden.I motion A8 föreslår och (båda mp) att skall uttala sig för att detvetenskapliga rådet skall lägga särskild vikt vid att dentvärvetenskapliga forskningen får en stark ställning.Motionärerna anser att tvärvetenskaplig forskning är viktigeftersom arbetsmiljöproblemen både rör arbetsmiljön ochpsyko-sociala problem.Utskottet vill erinra om att arbetsmiljöfonden ger stöd tilltvärvetenskapliga forskningsprojekt, bl.a. programmetMänniska-Datateknik-Arbetsliv och programmetLedning-Organisation-Medbestämmande. I detta sammanhang kanockså nämnas att arbetsmiljökommissionen i betänkandet(SOU1990:49) Arbete och hälsa menar att det är väsentligt atten omprioritering av forskningsmedlen äger rum så att forskningom arbetslivets villkor i termer av psyko-social arbetsmiljö,arbetsmiljöaspekter på jämställdhet mellan könen,arbetsorganisationsutveckling, kompetensutveckling ochinflytande får en väsentligt större andel av resurserna.Kommissionen anser att det är en central forskningspolitiskfråga att slå vakt om sektorsforskningen inom arbetsmiljö- ocharbetslivsområdena.Utskottet konstaterar att de uppgifter som läggs på rådet iallt väsentligt motsvarar motionärernas önskemål. Motion A8 ihär aktuell del (yrkande 1) är alltså tillgodosedd.ArbetslivscentrumNär arbetslivscentrum inrättades (prop. 1975/76:182,bet. AU46, rskr. 182) förutskickades att det skulle omfatta ca35 forskare och därtill administrativ personal. Personalen vidarbetslivscentrum uppgår till ca 90 personer, varav ca 30är fast anställda forskare.Verksamheten är indelad i fyra programområden varav ettomfattar den s.k. främjandeverksamheten dvs. information,seminarie- och konferensarrangemang, förlagsverksamhet m.m.Verksamheten vid arbetslivscentrum har utretts vid fleratillfällen och senast av en av dåvarande chefen förarbetsmarknadsdepartementet tillkallad särskildutredare. I betänkandet (SOU 1990:54) Arbetslivsforskning --Inriktning, Organisation, Finansiering, konstaterar utredarenatt arbetslivscentrum brottas med grundläggande svårigheteralltsedan det tillkommit. Detta beror främst på en alltfördisparat målsättning för verksamheten. Han föreslår därför attarbetslivscentrum ombildas så att det blir ett renodlatforskningsorgan samt att utredningsverksamheten upphör.Utredaren diskuterar tre alternativa lösningar, nämligen delsatt arbetslivscentrum läggs samman med ,dels att det integreras med eller tekniskahögskolan i , dels att arbetslivscentrum ombildas ochkvarstår som självständig myndighet. Utredaren förordar detsistnämnda alternativet.Arbetsmarknadsministern ansluter sig till utredarens bedömningatt arbetslivscentrum bör omorganiseras till ett renodlatforskningsinstitut med en i huvudsak oförändrad inriktning påforskningsverksamheten. Hon framhåller att traditionelltutredningsarbete och den s.k. främjandeverksamheten bör på ettbättre och effektivare sätt kunna bedrivas av löntagarnasorganisationer. Dessa organisationer får redan nu medel frånarbetsmiljöfonden för bl.a. forskningsinitierande verksamhet.En följd av den förordade omorganisationen är att antalettjänster vid arbetslivscentrum måste reduceras. I propositionenanges att antalet fasta forskartjänster inte bör överstiga 25.Totalt bör ca 35 tillsvidaretjänster finnas påarbetslivscentrum. Till detta kommer projektanställda forskareoch doktorandtjänster.I fyra motioner yrkas -- med olika motivering -- avslag på deni propositionen föreslagna omorganisationen avarbetslivscentrum.Börje m.fl. (c) förordar i motion A9 att en totalöversyn av forskningsorganisationen på arbetsmiljöområdet börgenomföras. I avvaktan på resultaten av den föreslagna översynenbör enligt motionärerna den i propositionen föreslagnaomorganisationen av arbetslivscentrum inte genomföras.I motion A15 föreslår m.fl. (fp) attpropositionens förslag till omorganisation skall avslås.Motionärerna förordar att arbetslivscentrum skall inordnas iuniversitet eller högskola. De understryker vikten av att ensådan integration genomförs på sådant sätt att nära sambandskapas mellan verksamheten vid arbetslivscentrum,arbetslivsforskningen och verksamheten viduniversitetets/högskolans institutioner och fakulteter.Sonja Rembo m.fl. (m) föreslår i motion A11 attarbetslivscentrum skall läggas ner. De resurser somarbetslivscentrum nu erhåller från arbetsmiljöfonden bör lämnastill de universitet och högskolor som har forskningskompetensinom området.Maggi och (båda v) avvisar imotion A12 förslaget att omorganisera arbetslivscentrum till ettrenodlat forskningsinstitut. De fruktar att en kraftignedskärning av antalet tjänster kommer att medföra attkvinnoforskningen och informationsverksamheten får minskaderesurser.Utskottet konstaterar att motionärerna har helt olika syn påoch förslag till arbetslivsforskningens organisation framöver.Den totala översyn av forskningsorganisationen påarbetsmiljöområdet som föreslås i motion A9 tar främst sikte påforskningen på arbetslivsområdet. Motionärerna anger somriktlinjer för översynsarbetet att arbetslivsforskningen börknytas till universiteten. Vidare bör forskningsorganen fåmöjligheter att utveckla kontakter med olika miljöorganisationerför att få del av deras erfarenheter och kunskaper.Arbetslivsforskningen såväl vid arbetslivscentrum som vidarbetsmiljöinstitutet har -- som utskottet redovisat i detföregående -- varit föremål för utredning.Arbetsmiljökommissionen har tagit upp vissa forsknings- ochutbildningsfrågor på arbetsmiljöområdet. Enligt utskottetsmening är ytterligare en översyn av arbetsmiljöforskningen intepåkallad. Utskottet avstyrker således motion A9 i här aktuelldel (yrkande 2).I motion A15 föreslås att arbetslivscentrum skall integreras iuniversitetet eller högskolor som en självständig institution.Förslaget i motion A11 innebär att de medel som anslås tillarbetsmiljöinstitutet skall fördelas på olika universitet ochhögskolor.I sitt ställningstagande till olika organisationsformerframhåller utredaren att ett principiellt viktigt övervägandesom regeringen har att ta ställning till gäller avvägningenmellan behovet av att koncentrera resurser till ett friståendesektorsinstitut och därigenom vinna koncentration ochprioriteringsmöjligheter och behovet att sprida de tillgängligaresurserna och därigenom bredda underlaget och intresset fördessa forskningsfrågor. Han konstaterar också attarbetslivscentrums ursprungliga roll som ett centrum församhällsvetenskapligt orienterad forskning om inflytande ochmedbestämmande är höggradigt aktuell.Med anledning av förslaget i motion A11 vill utskottet peka påatt enligt arbetsmiljökommissionen är utbyggnaden av ochintresset för arbetsmiljö- och arbetslivsfrågor vid universitetoch högskolor inte tillfredsställande mot bakgrund av frågornasvikt. Det är också viktigt säger kommissionen att ifortsättningen bereda arbetsmarknadens parter möjlighet attpåverka forskningsinriktningen och delta i utvecklingen avforskningsprogram och den arbetsplatsinriktadeforskningsverksamheten. Kommissionen anser att det är en centralforskningspolitisk fråga att slå vakt om sektorsforskningen inomdetta område.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetmotionerna A11 yrkande 2 och A15 yrkande 2.Förslaget i motion A12 innebär i sak att den nuvarandeorganisationen och verksamheten av arbetslivscentrum inte skallförändras. Som utskottet redovisat i det föregående hararbetslivscentrum varit föremål för flera utredningar.Omfattningen och inriktningen av arbetslivscentrums verksamhetsamt dess ledningsstruktur och organisation har kritiserats. Idet i det föregående nämnda betänkandet konstateras attarbetslivscentrums problem främst beror på att centret har enalltför vidsträckt uppgift och målsättning genom sin karaktär avbåde forsknings- och utredningsorgan. Genom att bl.a. forskningoch utredningsarbete har förts samman har utredningsarbetetkommit att ta resurser från forskningen.Utskottet finner att vägande skäl har förts fram för attarbetslivscentrums nuvarande organisation inte bör bibehållasoch att genomgripande förändring av arbetslivscentrum nu börkomma till stånd. Utskottets ställningstagande i det föregåendeinnebär att förslaget i propositionen om att arbetslivscentrumskall omorganiseras till ett renodlat forskningsinstituttillstyrks. Motionerna A9 yrkande 1, A11 yrkande 1, A12 och A15yrkande 1 avstyrks.Den i propositionen förordade omorganisationen avarbetslivscentrum innebär -- som utskottet redovisat i detföregående -- en kraftig minskning av antalet fasta tjänster.För att förbereda genomförandet av en ny organisation harregeringen gett arbetslivscentrum i uppdrag atttill komma in med ett fullständigt förslag ny organisation som skall gälla fr.o.m. den 1 juli 1992.Utgångspunkten för arbetet anges enligt följande.Organisationen skall utformas så att den medger sådanflexibilitet att en snabb och smidig anpassning kan ske till nyaoch ändrade förhållanden inom arbetslivsforskningen.Organisationen bör utformas förutsättningslöst i förhållandetill nuvarande organisation.Förslaget skall innefatta en ny ledningsstruktur där denvetenskapliga kompetensen skall utgöra en väsentlig del.Förslaget skall också omfatta hur samarbetet mellanarbetslivscentrum och högskolorna bör utformas. Bl.a. är det avstor betydelse att arbetslivscentrums vetenskapliga kompetenskommer högskolans forskarutbildning till godo.I förslaget bör också beaktas hur forskningssamarbetet medarbetsmiljöinstitutet kan utvecklas för att underlättamöjligheterna till erfarenhets- och kunskapsutbyte.Under senare år har arbetslivets villkor förändrats. För attupprätthålla arbetslivsforskningens samhällspolitiska relevansär det angeläget att det sker en utveckling och förnyelse avarbetslivscentrums forskningsinriktning. Mot bakgrund häravskall förslaget vidare innefatta en närmare precisering avverksamhetens inriktning.Antalet fasta forskartjänster vid arbetslivscentrum får inteöverstiga 25, och totalt bör medel för högst 35 fasta tjänsterfinnas vid arbetslivscentrum. Till detta kommer projektanställdaforskare, forskningsassistenter och doktorander.Slutligen skall redovisas vilka resurser som kommer attbehövas samt de ekonomiska konsekvenserna härav.Frågan om dimensioneringen av arbetslivscentrums organisationberörs av m.fl. (s) i motion A10 dock utan attnågot formellt förslag framställs. Mot bakgrund av detnyssnämnda uttalandet i regeringsuppdraget att organisationenskall utformas så att den medger viss flexibilitet anserutskottet att det i propositionen uppgivna antalet om ca 35tillsvidaretjänster får betecknas som en antalsmässig riktpunkt.Den slutliga dimensioneringen får avgöras efter den redovisningsom arbetslivscentrum enligt regeringsuppdraget skall lämna ombehovet av resurser i den nya organisationen. Motion A10 i häraktuell del bör inte föranleda någon åtgärd.Anna och () förordar i motionA8 att de båda forskningsorganen -- ocharbetslivscentrum -- närmare skall knytas till universitet ochhögskolor. Detta skall enligt motionärerna ske genom attforskare anställs för särskilda projekt.De ovan redovisade riktlinjerna för omorganisationsarbetettillgodoser, enligt utskottets mening, motionärernas önskemål ifråga om centrets verksamhet. När det gällerarbetsmiljöinstitutet vill utskottet erinra om att detta harnära anknytning till universitet och högskolor bl.a. genom attde professorer som är verksammma vid institutet är knutna tillberörda fakulteter samt handleder forskarstuderande.Med hänvisning till det anförda bör motion A8 i här aktuelldel (yrkande 2) inte föranleda någon åtgärd.Vissa forskningsfrågor m.m.Vid arbetslivscentrum bedrivs en omfattandekvinnoforskning. Forskningen som bedrivs i olika projekt ärinriktad på kvinnor i arbetslivet, kvinnor istrukturomvandlingen och könsmässiga förändringar påarbetsplatsnivå.I tre motioner uttrycks farhågor för att en omorganisation avarbetslivscentrum skall få till följd att kvinnoforskningenfår minskade resurser.Börje m.fl. (c) framhåller i motion A9 att denforskning om kvinnors arbete som bedrivs vid arbetslivscentruminte får eftersättas eller brytas sönder. Motionärerna vill attriksdagen skall göra ett uttalande av denna innebörd. I motionA13 anför m.fl. (s) att det är angeläget attbehålla den inriktning och kompetens som finns vidarbetslivscentrum när det gäller kvinnoforskning. BarbroWesterholm (fp) anför i motion A14 -- med hänvisning tillförslaget i motion A15 -- att det är viktigt attarbetslivscentrums resurser för kvinnoforskning förs över tillnågot eller några av de centra för kvinnoforskning som finns vidolika universitet och högskolor.I propositionen behandlas inriktningen avforskningsverksamheten och arbetsmarknadsministern påpekar attden framför allt varit inriktad på områden som rör inflytande-och medbestämmandefrågor, arbetsorganisation samt struktur- ocharbetsmarknadsfrågor innefattande kvinnor i arbetslivet ocharbetsrätt. Inom några av dessa områden bedriver ocksåarbetsmiljöinstitutet forskning i första hand på detsocialpsykologiska och arbetsorganisatoriska området.Arbetsmarknadsministern framhåller att med den inriktning somarbetslivscentrums forskningsverksamhet har och som även ihuvudsak bör gälla kommer det att bli allt viktigareatt utveckla samarbetet med inom deforskningsområden där båda instituten har verksamhet.Utskottet delar helt motionärernas åsikt att det är viktigtatt omorganisationen av arbetslivscentrum inte får medföra attden värdefulla forskning om kvinnors arbete och arbetsmiljö sombedrivs vid centret får minskade resurser. Denna forskning harofta en tvärvetenskaplig ansats och bör därför inte splittrasupp.Med hänsyn till arbetsmarknadsministerns uttalande utgårutskottet från att den kvinnoforskning som bedrivs vidarbetslivscentrum fortsättningsvis kommer att bedrivas ioförändrad omfattning och tilldelas erforderliga resurser. Någonsärskild åtgärd från sida med anledning av motionernaA9 yrkande 3, A13 i här aktuell del och A14 är inte påkallad.Stig m.fl. (s) anför i motion A10 att det ärviktigt att den förändringsinriktade forskningen och dendemokratiseringsinriktade arbetsrättsforskningen, som är ennaturlig del av aktionsforskningen, inte kommer att drabbas avnedskärningen när arbetslivscentrum omorganiseras till ett"renodlat forskningsinstitut" och att parternas ansvar förarbetsrättsforskningen och arbetslivscentrum inte minskas.Med hänsyn till arbetsmarknadsministerns i det föregåenderedovisade ställningstagandet i fråga om arbetslivscentrumsforskningsverksamhet anser utskottet att motionen i här aktuelldel inte påkallar någon åtgärd.Arbetslivscentrums bibliotek har till uppgift att vara ettcentralt bibliotek på arbetslivsområdet med tonvikt pådemokratiseringsfrågor. har något mer än trehelårstjänster.Maj-Inger m.fl. (s) framhåller i motion A13 attbibliotekets ställning som specialbibliotek förarbetslivsforskningen gör det motiverat att gesresurser utöver den ram som beräknas för centrets verksamhet.Vidare bör ges en självständigare ställning inomarbetslivscentrum. Motionärerna vill att skall göraett uttalande av denna innebörd.Arbetslivscentrums bibliotek har som motionärerna påpekar enviktig roll som specialbibliotek för arbetslivsforskning.Utskottet är väl medvetet om att en väl fungerandebiblioteksservice är av stor betydelse för forskningen.Utskottet utgår därför från att arbetslivscentrum i sinaöverväganden rörande förslag till ny organisation tar upp fråganom ställning och roll. Något särskilt uttalandefrån sida är inte påkallat. Motion A13 i här aktuelldel avstyrks alltså.MBL-medlenI samband med medbestämmandereform bestämdes attstaten skulle finansiera utbildning och information om reformenriktad till arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna ochderas medlemmar. Finansieringen skedde överstatsbudgeten. bekostas utbildningen ochinformationen av medel från arbetsmiljöfonden, som i sin turbyggs upp av medel från arbetarskyddsavgiften. Av fondmedlenavsätts till utbildning och information omMBL. Som exempel kan här nämnas att arbetsmiljöfondens kostnaderunder /89 uppgick till totalt 650milj.kr.,varav 196milj.kr.