bet · GE01FiU37 · 1991-05-30 00:00:00 — Därframhålls bl.a. att bidragsformen aldrig borde ha införts.Vidare föreslås att investeringsbidraget avvecklas och attbesparingen används som ett bidrag till såväl en generellsänkning av mervärdeskattenivån som sänkta boskatter.Med tanke på att så sent som för en dryg månad sedanavvisade vårt förslag har vi inte funnit det meningsfullt att nuånyo väcka en motion i frågan. Vi avser emellertid återkomma medförslag om minskade subventioner och sänkta skatter inombostadssektorn.9. Riktlinjerna för BFRs verksamhet och organisation samtöverläggningarna med byggsektornKnut , och (alla m)anför:I samband med att behandlade denforskningspolitiska propositionen avgav ledamöter från moderatasamlingspartiet en reservation till bostadsutskottets betänkandeom byggnadsforskningen som sammanfattar vår inställning i deaktuella frågorna (se 1989/90:BoU19 s. 30--33). att:sektorforskningsorganens roll måste tonas ned till förmån fören förstärkning av fakulteterna och de vetenskapligaforskningsråden,en avveckling av BFR bör inledas och resurserna börföras över till fakulteterna,medelsfördelningen till relevant byggnadsforskning bör skegenom de normala kanalerna inom universitet och högskola.Vi vidhåller givetvis denna grundläggande inställning till hurbyggnadsforskningen bör bedrivas. Det är emellertid inte rätttillfälle att ta upp dessa förslag om en förnyelse av denstatsfinansierade forskningsorganisationen i samband medbehandlingen av de svepande formuleringar angåendebyggnadsforskningen som återfinns i kompletteringspropositionen.InnehållSammanfattning1Inledning2Yttranden2Propositionens förslag3Motionsyrkandena5Utskottet8Allmänna riktlinjer för omställning och minskning av denstatliga administrationen8De statsanställdas anställningstrygghet12Förslag och riktlinjer för de olika departementensansvarsområden13Justitiedepartementets ansvarsområde13Utrikesdepartementets ansvarsområde14Försvarsdepartementets ansvarsområde15Socialdepartementets ansvarsområde15Socialstyrelsen och rättsmedicinalverket16Socialförsäkringsadministrationen17Det framtida ADB-stödet inom socialförsäkringen(FAS90)18Kommunikationsdepartementets ansvarsområde19Finansdepartementets ansvarsområde20Utbildningsdepartementets ansvarsområde21Kultur- och massmedieområdet21Jordbruksdepartementets ansvarsområde22Arbetsmarknadsdepartementets ansvarsområde22Bostadsdepartementets ansvarsområde23Länsbostadsnämnderna och statens råd förbyggnadsforskning (BFR)23Byggnadsforskningens finansiering24Småhusskadenämnden24Industridepartementets ansvarsområde24Civildepartementets ansvarsområde25Små nämnder och myndigheter25Länsstyrelserna25Polisväsendet25--Besparingar i den lokala polisorganisationen26--Sammanslagning av polisdistrikt26Konkurrensfrågor26Statlig revision27Miljödepartementets ansvarsområde27Hemställan28Reservationer1. Allmänna riktlinjer för omställning och minskning av denstatliga administrationen (mom.1) (m,fp)332. Allmänna riktlinjer för omställning och minskning av denstatliga administrationen (mom.1) (c)333. Allmänna riktlinjer för omställning och minskning av denstatliga administrationen (mom.1) (v)354. Allmänna riktlinjer för omställning och minskning av denstatliga administrationen (mom.1) (mp)365. De statsanställdas anställningstrygghet (mom.2) (v)376. Riktlinjer inom område (mom.3)(mp)377. Riktlinjer inom område (mom.4)(v)388. Riktlinjer för och rättsmedicinalverket(mom.7) (m)399. Riktlinjer för och rättsmedicinalverket(mom.7) (fp)3910. Riktlinjer för och rättsmedicinalverket(mom.7) (c)4011. Riktlinjer för socialförsäkringsadministrationen (mom.8)(m)4012. Riktlinjer för socialförsäkringsadministrationen (mom.8)(fp)4113. Det framtida ADB-stödet inom socialförsäkringen (FAS90)(mom.9) (m,fp)4214. Det framtida ADB-stödet inom socialförsäkringen (FAS90)(mom.9) (c,mp)4215. Riktlinjer inom område (mom.11)(v,mp)4316. Riktlinjer inom område (mom.19)(m,fp,c)4317. Byggnadsforskningens finansiering (mom.20) (c)4418. Besparingar i den lokala polisorganisationen (mom.23)(m,c,mp)4519. Sammanslagning av polisdistrikt (mom.24) (m,c)4620. Statlig revision (mom.26) (m,fp,c)46Särskilt yttrandeByggnadsforskningens finansiering (mom.20) (m)47Bilagor1. yttrande (1990/91:JuU4y)482. yttrande (1990/91:UU4y)543. yttrande (1990/91:SfU5y)594. yttrande (1990/91:SoU10y)665. yttrande (1990/91:KrU9y)766. yttrande (1990/91:JoU9y)807. yttrande (1990/91:NU14y)828. yttrande (1990/91:BoU6y)87 Allmänna riktlinjer för omställning och minskning av denstatliga administrationen1990/91:Fi37 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förnyelsen av den offentliga sektorn ochomställningen och minskningen av den statliga administrationen.1990/91:Fi38 av m.fl. (v) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den statliga administrationen,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillämpningen av lagen omanställningsskydd.1990/91:Fi39 av m.fl. (mp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om omstrukturering av den offentliga sektorn.1990/91:Fi50 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konkreta förslag om ytterligareförändringar av den statliga administrationen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om myndigheternas regionala organisation.Bilaga II:1 Justitiedepartementet1990/91:Fi48 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rättsväsendet.Bilaga II:2 Utrikesdepartementet1990/91:Fi51 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om eventuella nedläggningar av svenskautlandsmyndigheter.1990/91:Fi56 av och () vari yrkasatt beslutar att låta de resurser som eventuelltfrigörs genom besparing inom områdetillföras utvecklingssamarbetet med de fattigaste länderna.Bilaga II:4 SocialdepartementetSocialstyrelsen och rättsmedicinalverket1990/91:Fi58 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om omorganisation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ansvaret för arbetet med HIV/aids påriksplanet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillsynsverksamhet ochrättssäkerheten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hälsoskyddet,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ansvar förberedskapsfrågorna inom hälso- och sjukvården.1990/91:Fi63 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen avslår proposition 1990/91:150 med förslag tillslutlig reglering av statsbudgeten för /92 såvittavser förslag till neddragning av verksamhet ienlighet med vad i motionen anförts.Socialförsäkringsadministrationen1990/91:Fi44 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om målen för rationaliseringsverksamheteninom socialförsäkringsadministrationen.1990/91:Fi52 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regelförändringar inomföräldraförsäkringen.Det framtida ADB-stödet inom socialförsäkringen (FAS90)1990/91:Fi44 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om föreslagna rambeslut angåendeinvesteringar i ADB-stöd och lokala sjukförsäkringsregisterunder den kommande treårsperioden.1990/91:Fi48 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nytt sjukregister.1990/91:Fi52 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om investeringar i ADB-stöd inomsjukförsäkringsadministrationen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att FAS 90-projektet ej bör genomföras.Bilaga II:6 Finansdepartementet1990/91:Fi48 av m.fl. (mp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riksskatteverket.Bilaga II:7 Utbildningsdepartementet1990/91:Fi42 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avvakta remissvaren innanbeslut fattas om övergång till nya papperskvaliteter förarkivalier.Bilaga II:10 Bostadsdepartementet1990/91:Fi64 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bostadsfinansieringssystemets utformningoch avskaffande av länsbostadsnämnderna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktning och behovet av förstärkning avbyggforskningen.Bilaga II:12 CivildepartementetPolisväsendet1990/91:Fi48 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om polisväsendets anslag.1990/91:Fi59 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktlinjer syftande till att minskningarnainte får drabba den lokala polismyndigheten.1990/91:Fi61 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sammanslagningar av lokala polisdistriktoch besparingskrav i den lokala polisorganisationen.Statlig revision1990/91:Fi50 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att beslutar att myndigheternasrevisionsberättelser skall ges in till regeringen. Allmänna riktlinjer för omställning och minskning av denstatliga administrationenI kompletteringspropositionen del II redovisar regeringenett samlat program för omställning och minskning av den statligaadministrationen. Detta program aviserades i regeringensskrivelse /91:50 om åtgärder för att stabilisera ekonomin.Programmet tar sikte på att genom strukturella förändringarreducera den statliga administrationen under entreårsperiod.I propositionen anger regeringen -- efter föredragning avstatsrådet -- vissa övergripandeutgångspunkter som gällt för programarbetet. Därutöver behandlaspersonalfrågornas hantering i förändringsarbetet,internationaliseringens betydelse för statsförvaltningen samtutvecklingen av regeringens och arbetsformer(kompletteringspropositionen del II s. 1--11).Omställningsprogrammet avser såväl anslagsfinansierad somavgiftsfinansierad administrativ verksamhet. Särskild hänsyn harenligt propositionen tagits till behovet av att upprätthålla dendirekta fältverksamhet som staten bedriver. Syftet har varit attundvika negativa effekter för medborgarna. Affärsverken ochannan konkurrensutsatt verksamhet omfattas inte av programmet.De omställningar som föreslås skall enligt regeringen ses motbakgrund av de förändringar som pågår på olika samhällsområdenmot internationalisering, avreglering och decentralisering.Dessa förändringar ställer bl.a. krav på en förstärkning av denlokala myndighetsnivån, på en klarare ansvarfördelning mellanstat och kommun, på en bättre samordning mellan olikaverksamheter, på högre grad av efterfrågestyrning och ökadkonkurrens samt på färre och enklare regler.Programmet omfattar de tre budgetåren 1991/92--1993/94. Deåtgärder som redovisas i propositionen bedöms leda till eneffektivisering av den statliga administrationen och tilldirekta besparingar på såväl kort som lång sikt. Efter denperiod som programmet omfattar beräknas en årlig nettobesparingpå statsbudgeten ha uppnåtts om ca 2 miljarder kronor.I motion Fi50 av m.fl. (fp) välkomnasregeringens förslag till omställning av den statligaadministrationen. Flera av regeringens förslag överensstämmerenligt motionärerna med tidigare förslag från folkpartietliberalerna. I anslutning till yrkande 1 pekas på att denarbetsmetod som regeringen valt -- en riktlinjeproposition heltvid sidan av ordinarie budgetprocess och den nyatreårsbudgeteringen -- inte är problemfri. Regeringen bör därföråterkomma till med mer preciserade förslag, t.ex närdet gäller utrikesrepresentationen och polis- ochåklagarväsendet.När det gäller myndigheternas regionala organisation --yrkande 3 -- finns enligt motionen ingen genomtänkt strategi.Detta är uppseendeväckande med hänsyn till den omfattandeutrednings- och försöksverksamhet som förekommit under1980-talet. Såväl antalet regioner som indelningen skiljer sigåt mellan olika myndigheter. Bristen på samordning försvårarsamarbetet mellan olika verksamheter.Centerpartiet behandlar förslaget till omställning av denstatliga administrationen i motion Fi37 av . (c). Där påpekas att regeringens förslag generellt harkaraktären av delvis ospecificerade sparbeting som läggs ut överolika myndighetsområden medan de strukturella förslagen tillförändringar saknas. Särskilt allvarligt är det att de delar somdirekt berör de enskilda människorna pålagts de störstasparbetingen. När det däremot gäller effektiviseringar ochrationaliseringar av de övergripande funktionerna på central ochregional nivå saknas radikala förslag.I motionen anger också vissa riktlinjer för hurden statliga administrationen bör utformas. De centrala ochregionala funktionerna skall begränsas och endast omfattaövergripande målstyrning och kontroll av de lokalaverksamheterna. Den nuvarande centralstyrningen av den statligalokala verksamheten måste brytas. Centraliseringen har medförtatt utrymmet för förnyelse och utveckling på lokal nivå varitmycket begränsat. Det är också enligt motionärerna viktigt attfrämja mångfald och flexibilitet för att öka valfriheten förmänniskorna och att i ökad utsträckning ge utrymme för direktpåverkan i de offentliga beslutsprocesserna.I motion Fi38 av m.fl. (v) understryks attvänsterpartiet vill medverka till en effektiv och ändamålsenligstatlig administration. I en förändringsprocess är detnödvändigt att ta till vara människornas kreativitet ochutvecklingsmöjligheter. Därför menar motionärerna att det ärsjälvklart att lagen om anställningsskydd skall ligga till grundför alla omstruktureringar inom den statliga sektorn. Regeringenbör inte ges rätt att i särskilda förordningar besluta hurreglerna om företrädesrätt skall tillämpas.Enligt motionärerna kan satsningarna på "marknadsliknande"förutsättningar i offentlig verksamhet rymma fördelar inom vissaområden. Så kan t.ex. vara fallet för en myndighet sombyggnadsstyrelsen. Marknadslösningar på vissa andra områdensåsom forskning, infrastruktur, liksom vård, omsorg och kulturleder däremot till en för låg "investerings- ochaktivitetsnivå".I motion Fi39 av m.fl. (mp) framhålls atten omstrukturering av den offentliga sektorn är nödvändig. Enmedveten strategi behöver utvecklas för att hantera problemenmed den offentliga verksamhetens nuvarande organisering ochfinansiering. I annat fall kommer statens resp. kommunernasunderskott att växa snabbt eller också måste stora ochoplanerade besparingar och standardsänkningar göras.Den s.k. gröna strategin utvecklas närmare i motionen.Strategin bygger på flera komponenter som har till avsikt attvärna om det sociala ansvaret för dem som har det verkligt svårti samhället. Höginkomsttagare skall i ökad utsträckning självafinansiera sin konsumtion och sin sociala trygghet. Miljöpartietanser således att socialförsäkringarna i större utsträckningskall bygga på principen om skydd för en grundstandard, lika föralla, kompletterat med vissa inkomstprövade bidrag.För att spara pengar måste, enligt motionärerna, en förenklingske av regelsystem och administration beträffande bl.a.föräldraförsäkringen, sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen. Bostadskostnaderna bör vidare i principbetalas av de boende själva och inte som till en väsentligdel via skattsedeln. De stora offentliga systemen som skola,sjukvård samt barn- och äldreomsorg måste förändras genomavregleringar och möjligheter till alternativa lösningar. Förutförandet av tjänsterna bör offentliga, kooperativa och privatalösningar finnas sida vid sida.Utskottet vill för sin del anföra följande om den allmännainriktningen av arbetet med att ställa om och minska denstatliga administrationen. Enligt utskottets mening måste deföreslagna åtgärderna ses mot bakgrund av behovet att begränsautgiftstrycket inom den offentliga verksamheten och därmed ökautrymmet för andra delar av ekonomin. Arbetet med att minska ochomstrukturera den statliga administrativa verksamheten kandärför inte bedömas isolerat utan måste ses i sammanhang med denpågående översynen av olika statliga transfereringssystem ochmed åtgärder som syftar till att effektivisera den kommunalasektorn.Utskottet konstaterar att de åtgärder som redovisas iprogrammet kommer att leda såväl till en effektivisering av denstatliga administrationen som till att direkta besparingaruppnås. Den årliga nettobesparingen på statsbudgeten, när fulltgenomslag uppnåtts, beräknas till ca , vilketskall jämföras med de 1 till 2 miljarder som sattes upp som måli regeringens skrivelse 1990/91:50. Utskottet menar för sin delemellertid att viktigare än besparingsbeloppets storlek ärprogrammets strukturella och långsiktiga karaktär ochprogrammets roll som ett väsentligt inslag i den ekonomiskapolitiken. Utskottet uttalar med hänvisning till det anfördasitt stöd för programmets uppläggning och allmänna inriktning.Utskottet vill emellertid peka på att programmet avnaturliga skäl i första hand har riktlinjekaraktär. Det handlarsåledes i många fall om redovisningar av pågående översynereller utredningar. Utskottet konstaterar att det i flera fallkrävs att regeringen kommer tillbaka till med konkretaförslag. Utskottet återkommer till detta. På vissa områdensaknas underlag för att bedöma omställningarnas ochminskningarnas konsekvenser på verksamheten och på samhället istort. Utskottet vill för sin del framhålla det angelägna i attarbetet fullföljs och att de redovisade besparingarna uppnås.I programmet saknas vidare en redovisning av hur det fortsattaomställningsarbetet är tänkt att bedrivas. Utskottet vill idetta sammanhang understryka att det är viktigt att seomstruktureringsarbetet som en fortlöpande process. Utifrån desynpunkter som utskottet har att företräda är det väsentligt attriksdagen ges möjlighet till en kontinuerlig och samladuppföljning av programmet. En sådan uppföljning bör innehålla ennärmare precisering av de besparingseffekter som kommer attuppnås. Vidare bör de verksamhetsmässiga och personalmässigakonsekvenserna analyseras.I motion Fi50 (fp) uppmärksammas några av de frågor somutskottet ovan berört, bl.a. behovet av att regeringenåterkommer till med mer preciserade förslag.Motionärerna anser också att kopplingen mellan programmet ochden nya treåriga budgetprocessen är oklar. Utskottet kan isammanhanget konstatera att de föreslagnastrukturförändringarna i administrationen i flera fall itiden sammanfaller med det nya systemet med fördjupadeprövningar . Vidare är det så att den nyabudgetprocessen införs fortlöpande. Detta innebär att allamyndigheter är inne i systemet först /94.Utskottet vill i sammanhanget också peka på vad ovan anförts omen fortlöpande uppföljning av programmet och roll ianslutning därtill.I motionen anförs också vissa synpunkter på den statligaadministrationen på regional nivå, bl.a. när det gällerregionindelningen. Utskottet har viss förståelse för det sommotionärerna anför men vill påpeka att perspektivetbör vidgas till att avse all offentlig verksamhet på regionalnivå. Mot denna bakgrund har regeringen gett enutredningsman i uppdrag att analysera den offentligaverksamhetens regionala uppbyggnad samt att göra en studie medolika alternativ för en framtida struktur (dir. C 1991:31).Utredningen har tillsatts mot bakgrund av behovet av utvidgatregionalt samarbete när det gäller planering, finansiering ochgenomförande av olika projekt, t.ex. inom trafik- ochmiljöområdet.I motion Fi37 ställs bl.a. krav påstrukturella förändringar i den offentliga sektorn. I motionenhävdas att de delar av myndigheternas arbete som direkt berör deenskilda människorna har pålagts de största besparingarna medanradikala förslag saknas till effektiviseringar på central ochregional nivå. Utskottet konstaterar att motionärerna inte harredovisat några konkreta exempel till grund för dessageneraliseringar. Det är tvärtom så att åtgärderna i huvudsak ärinriktade på den centrala och regionala nivån och att särskildhänsyn har tagits till att upprätthålla den direktafältverksamheten. Besparingarna inom arbetsmarknadsverket avsert.ex endast AMS och länsarbetsnämnderna och intearbetsförmedlingarna. När det gäller strukturella förändringarkan pekas på att programmet innehåller såväl nedläggningar somsammanslagningar av myndigheter.I motion Fi39 anges att en medveten strategiär nödvändig för att omstrukturera den offentliga verksamhetenoch undvika snabba och oplanerade åtgärder. Utskottet delardenna uppfattning vilket också framgår av vad utskottet tidigareanfört om inriktningen av programarbetet och behovet av enfortlöpande uppföljning. Något särskilt uttalande med anledningav motionen anser inte utskottet motiverat.I motion Fi38 (v) understryks att marknadslösningar vidomstrukturering av den offentliga verksamheten inrymmer såvälfördelar som risker. Enligt utskottets mening har i programmetgjorts en rimlig avvägning när det gäller att ta vara påfördelarna för myndigheterna av en ökad efterfrågestyrning ochkonkurrens, t.ex beträffande lokalförsörjning ochpersonalutbildning.Med hänvisning till det anförda ställer sig utskottet bakomvad regeringen anfört i propositionen om inriktningen avomställningsarbetet och avstyrker motionerna Fi37 yrkande 3,Fi38 yrkande 12, Fi39 yrkande 8 samt Fi50 yrkandena 1 och 3.De statsanställdas anställningstrygghetI motion Fi38 tas också frågan om destatsanställdas anställningstrygghet i samband med omställningenupp, i första hand när det gäller tillämpningen av lagen omanställningsskydd (LAS). Enligt motionärerna bör regeringen integes rätten att i särskilda förordningar besluta om attföreträdesrätt skall tillämpas.Arbetsmarknadsutskottet har i sitt yttrande 1990/91:AU5ytill finansutskottet behandlat denna fråga. Utskottet pekar påatt det inte finns några skillnader i tillämpningen av LAS inomden statliga sektorn jämfört med den privata utom i tvåavseenden -- nämligen vad gäller rätten för personal i ennedlagd myndighet att få anställning i en ny myndighet med ihuvudsak motsvarande arbetsuppgifter samt företrädesrätten tillåteranställning. Inom den statliga sektorn styrs dessa frågor iförsta hand av regeringsformens krav på saklig grund vid varjetjänstetillsättning. För att minimera risken för en konfliktmellan reglerna i regeringsformen och i LAS i de enskilda fallenkommer regeringen enligt propositionen att skapa förutsättningarför att en myndighets beslut om uppsägningar skall kunna grundasig på en sammanvägd bedömning av förändringens syfte ochinnebörd, de anställdas rättigheter enligt lag och avtal samtvad som är personalekonomiskt motiverat. Detta kan bl.a.innebära särskilda förordningar, som medger att personal från ennedlagd myndighet erbjuds anställning med i huvudsak motsvarandearbetsuppgifter i den nya myndigheten utan uppsägning.Arbetsmarknadsutskottet gör samma bedömning som regeringen ochförordar att motionsyrkandet avstyrks.Finansutskottet vill för sin del anföra följande. Fråganom personalpolitiken i samband med förändringar i den statligaadministrationen har även uppmärksammats ikonstitutionsutskottets granskningsarbete och behandlas ibetänkande 1990/91:KU30. att även om företrädesrätten inom det statliga områdetinte anses som lika absolut som inom den privataarbetsmarknadssektorn skall inte bortses från att den kan fyllaen viktig funktion i samband med omstruktureringar på detstatliga området.För närvarande pågår en översyn av lagstiftningen om offentliganställning av den s.k. (C 1989:07). Arbetetskall vara slutfört före utgången av . Enligt vadutskottet erfarit kommer utredningen i sitt arbete bl.a. attbelysa frågan om avvägningen mellan reglerna i regeringsformenoch i LAS och avgränsningen av företrädesrätten inom detstatliga området.