bet · GE01FiU28 · 1991-04-25 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande 14 motionsyrkandenrörande offentlig upphandling. Flertalet yrkanden överensstämmermed yrkanden som utskottet behandlade (1990/91:FiU1). Utskottet avstyrker även samtligamotionsyrkanden.I två motioner krävs en översyn av upphandlingsförordningenoch att det därvid görs en anpassning till EGs regelverk.Utskottet konstaterar att ett sådant översynsarbete pågår iregeringskansliet inom ramen för förhandlingarna mellan EG ochEFTA-länderna om ett . Motionärerna är sålunda i dettaavseende tillgodosedda.Förteckning över avgivna reservationer:Översyn av gällande upphandelsförordning (m, fp)Konkurrensreglerna vid upphandling (m, fp)Internationell konkurrens vid upphandling (c)upphandling (m, fp)Miljöpolitiska hänsyn vid upphandling (c), (v, mp)Enhetlig redovisning (m, fp)InledningI detta betänkande behandlar utskottet följande motioner frånallmänna motionstiden 1991:1990/91:Fi501, 1990/91:Fi502 yrkande 4, 1990/91:Fi504yrkandena 2--4, 1990/91:Fi505, 1990/91:Fi507, 1990/91:Fi512,1990/91:Fi514, 1990/91:Fi515, 1990/91:Fi518 och 1990/91:Fi519. Allmän översyn av upphandlingsförordningen1990/91:Fi504 av m.fl. (m) vari yrkas2. att hos regeringen begär en översyn av reglernaför den offentliga upphandlingen i enlighet med vad som anförtsi motionen.1990/91:Fi505 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om offentlig upphandling av tekovaror.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A419.1990/91:Fi514 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av gällande upphandlingssystem.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:T803.1990/91:Fi515 av Tom () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omöversyn av upphandlingsbestämmelser och konkurrenslagstiftning.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:T930.1990/91:Fi519 av Hans Nyhage (m) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omen översyn av upphandlingskungörelsen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N360.Kommunal upphandling1990/91:Fi502 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionens avsnitt 5.4 anförts om kommunernasupphandlingsförfarande inom tjänstesektorn.1990/91:Fi504 av m.fl. (m) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag tilllagreglering av upphandling i enlighet med vad somanförts i motionen.Miljöpolitiska hänsyn vid upphandling1990/91:Fi501 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av föreskrifter om miljöhänsyn vidstatlig och upphandling.1990/91:Fi512 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förordningarna om offentligupphandling skall ändras så att lokala och regionala uppköp gesprioritet av regionalpolitiska, sårbarhets- och miljöskäl somviktiga delar av en varas totala pris för samhället,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ifall de föreslagna ändringarna iförordningarna om offentlig upphandling skulle strida motEG-anpassningen så måste regeringen se till att svenskamiljö-och regionalpolitiska mål inte äventyras,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov av förhandlingar inom GATT-systemetför att möjliggöra fri handel på lika villkor.Enhetlig redovisning1990/91:Fi504 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en enhetlig redovisning av den kommunalaegenregiverksamheten.1990/91:Fi507 av m.fl. (fp,m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående behovet av en enhetlig redovisning avden kommunala egenregiverksamheten.1990/91:Fi518 av förste vice talman ()vari yrkas att begär att regeringen skyndsamt vidtaråtgärder så att konkurrens kan ske på lika villkor i samband medoffentlig upphandlingsverksamhet av tjänster i enlighet med vadi motionen anförts. Allmän översyn av upphandlingsförordningenI motion Fi504 yrkande 2 av m.fl. (m) hävdasatt en översyn av upphandlingsreglerna är motiverad i syfte attge de affärsmässiga övervägandena en mer avgörande roll. Stöd avolönsamma företag bör undvikas i största allmänhet och isynnerhet via undantagsregler för den offentliga upphandlingen.Om det i särskilt akuta lägen skulle bedömas nödvändigt medriktade insatser av exempelvis sysselsättningspolitiska skäl,bör detta ske med medel direkt över statsbudgeten. Hänsyn eventuell anslutning eller ett närmare samarbete med EGtvingar, enligt motionärerna, fram en anpassning av våraupphandlingsregler till dem som gäller inom EG.I motionerna Fi514 av m.fl. (m) ochFi515 av Tom () krävs en översyn avupphandlingsreglerna av mer specifika skäl. I motion Fi514hävdas att konkurrensen vid upphandling avteleväxlar måste skärpas. Detsamma gäller, enligt motion Fi515,den kommunala upphandlingen av tjänster från taxiföretagen.I sitt yttrande till utrikesutskottet framhöll finansutskottetangående och den västeuropeiska integrationen(1988/89:FiU2y) att frihandelsavtalet mellan och EG inteinnehåller några uttryckliga regler om offentlig upphandling.Inom ramen för EG--EFTA-samarbetet gäller dock sammabegränsningar som för GATT-koden. Det konstaterades i dettasammanhang att de svenska upphandlingsreglerna med bred marginaluppfyller kraven i EFTA och på likabehandling av utländskavaror.De pågående förhandlingarna mellan EG och EFTA-länderna --EES-förhandlingarna -- syftar till att sluta ett multilateraltavtal som även omfattar upphandlingsområdet, baserat påprinciperna om nationell behandling och icke-diskriminering.Målet är att avtalet skall kunna träda i kraft den 1 januari1993, dvs. då samtliga EGs upphandlingsdirektivskall ha antagits. Detta innebär med andra ord att målet förSverige och de övriga EFTA-länderna är att inte bli betraktadesom tredje land vid upphandlingen inom EG.Ett avtal förutsätter att den gällandeupphandlingsförordningen arbetas om och anpassas till de nyakraven på upphandlingsproceduren. Ett sådant arbete pågår inomregeringskansliet jämsides med förhandlingarna mellan EG ochEFTA. Utskottet kan sålunda konstatera att kravet i motion Fi504på en översyn av gällande upphandlingsförordning ärtillgodosett. Utskottet avstyrker motion Fi504 yrkande 2.Utskottet anser i likhet med vad som uttalas i t.ex. motionFi504 att den allmänna principen vid offentlig upphandling skallvara affärsmässighet. Om konkurrensreglerna vid upphandlingåsidosätts, som hävdas i motionerna Fi514 och Fi515, skall dettagivetvis påtalas och åtgärdas av ansvariga myndigheter. Mensådana avsteg från gällande upphandlingsregler motiverar inte enallmän översyn av upphandlingsförordningen. Den pågåendeöversynen av reglerna är som framgått motiverad av andra skäl.Motionerna Fi514 och Fi515 avstyrks av utskottet.Med hänvisning till tekoindustrins konkurrensproblem föreslåsi motion Fi505 av () att den offentligaupphandlingen allmänt i större utsträckning än för närvarandebör ske i . Det skulle, menar motionären, vara en godhjälp i en besvärlig situation och ett erkännande av svenskföretagsamhet. Även i motion Fi519 av Hans Nyhage (m) krävsen översyn av upphandlingsförordningen i syfte att, sommotionären ser det, skapa rimliga villkor för statligupphandling inom den inhemska industrin.Utskottet har vid ett flertal tillfällen och senast hösten1990 (1990/91:FiU1) behandlat motioner med denna innebörd.Utskottet vill återigen upprepa att utländskaupphandlingsmarknader är viktiga för svensk export och därigenomäven för sysselsättningen inom landet. Det är därför av storbetydelse att de internationella avtal som träffats inom t.ex.GATT om internationell konkurrens vid upphandlingrespekteras. Kraven i motionerna Fi505 och Fi519 om nationellsärbehandling strider mot dessa internationellaöverenskommelser.Med hänvisning härtill avstyrks motionerna Fi505 och Fi519.Kommunal upphandlingI motion Fi502 yrkande 4 av m.fl. (fp)anförs att anbudsupphandlingen bör öka. Som motionärerna ser dethar statsmakterna skyldighet att undanröja legala och andrahinder för entreprenadlösningar. Särskilt på områden därkommunerna vill ändra principerna för taxeersättning börkommunerna genom ambudsförfarande kontrollera huruvida billigareoch/eller bättre lösningar står till buds på marknaden. Enligtmotionärerna bör man på försök pröva en tvingande lagstiftningpå ett par kommunala ansvarsområden -- t.ex.fastighetsunderhåll, väghållning, måltidsförsörjning ellerparkförvaltning.I motion Fi504 yrkande 3 av m.fl. (m)framhålls att principerna för den kommunala upphandlingen börregleras i lag och inte endast utgöra en rekommendation tillkommunerna från kommunförbunden att följa ettupphandlingsreglemente. Nuvarande ordning har i alltför storutsträckning befrämjat ineffektivitet och bristande konkurrens,vilket lett till en både onödig och skadlig skärpning avskattetrycket. närmande till EG talar också för enlagreglering.Utskottet är av samma uppfattning som motionärerna att denkommunala tjänsteproduktionen bör utsättas för konkurrens frånfristående entreprenörer. Dessa frågor behandlas för närvarandeav konkurrenskommittén (dir. 1989:12). Kommittén har itre rapporter sett över konkurrensen inom privata näringsgrenarmed omfattande regleringar. I sitt fortsatta arbete kommerkommittén också att studera möjligheterna till ökad konkurrensoch metoder som stimulerar till en effektiv resurshållning inomden kommunala sektorn. Som ett underlag för kommitténsöverväganden och förslag har analyseratförekomsten av bestämmelser i lagar och författningar somförhindrar eller begränsar en kommuns eller landstingskommunsmöjligheter att utnyttja entreprenader (SOU 1991:26 Kommunalaentreprenader -- Vad är möjligt?). Kommittén kommer i juni i åratt redovisa förslag till åtgärder för att öka konkurrensenmellan den kommunala egenregin och andra alternativ.En anpassning till innebär att även denregionala och kommunala upphandlingen skall omfattas av enöverenskommelse om ett regelverk för upphandling. Ambitionen vidde pågående förhandlingarna med EG är att nå överenskommelse omicke-diskriminering såväl när det gäller den regionala ochlokala upphandlingen som när det gäller de sektorer som kommeratt liberaliseras i framtiden.Mycket talar för att någon form av lagreglering kommer att bliaktuell vad gäller den kommunala upphandlingen.Även dessa frågor bereds av regeringen som ettled i anpassningsarbetet och kommer enligt nuvarande planer attredovisas i en proposition under år 1992.Med det anförda avstyrks motionerna Fi502 yrkande 4 och Fi504yrkande 3.Miljöpolitiska hänsyn vid upphandlingI motionerna Fi501 av m.fl. (c) ochFi512 av () krävs att miljöhänsyn förs fram somen viktig bestämningsfaktor vid offentlig upphandling. I motionFi501 krävs ändringar i upphandlingsförordningen så attmiljöhänsyn beaktas vid upphandlingen. I motion Fi512 anförs attdet inte är priset på varan eller tjänsten som skall betonas vidupphandling. Upphandlingsförordningen måste ändras så att lokalaoch regionala uppköp ger företräde. På så sätt kan prioritet gesåt regional-,sårbarhets-och miljöfaktorer vid upphandling. Imotionen understryks att EG-anpassning eller GATT-bestämmelserinte får äventyra centrala miljöpolitiska mål.Utskottet vill med anledning av dessa motioner anföraföljande.Gällande bestämmelser för den statliga upphandlingen inrymmermöjligheten att beakta de olika miljökrav som måste gälla förmyndigheternas verksamhet. Miljökraven kan således tydligt angesi de kvalitetskrav som måste ställas på den produkt eller tjänstsom skall upphandlas. Detta skall framgå av det s.k.förfrågningsunderlaget vid anbudsinfordran. Den grundläggandeprincipen för upphandling -- affärsmässigheten -- innebärsålunda att en myndighet skall beakta alla faktorer som ärnödvändiga för att upphandlingen skall bli så ekonomisk ochändamålsenlig som möjligt för myndigheten. Enligt utskottetsmening måste ändamålsenlighetskravet innebära att uppställdamiljökrav tillgodoses. Detta innebär att ett hänsynstagande tillmiljön väl låter sig förenas med gällandeupphandlingsbestämmelser. Det kan i detta sammanhang nämnas attEGs syn på upphandlingsreglerna inte står i motsatsställningtill vad utskottet här anfört om miljöhänsyn vid upphandling.På grundval av samarbetet inom upphandlingsdelegationen harriksrevisionsverket, landstingsförbundet och tagit fram en skrift om miljöhänsyn vidoffentlig upphandling (Miljöhänsyn vid upphandling, RRV mars1991). I promemorian ges exempel på hur statliga myndigheter,kommuner och landsting genom att ta miljöhänsyn verkar för enbättre miljö.Som utskottet framhöll i betänkandet 1990/91:FiU1 hösten 1990är det viktigt att statliga myndigheter och verk bidrar till attmiljöpolitikens mål uppfylls. Det förefaller dock mindrelämpligt att reglera detta genom detaljerade bestämmelser iupphandlingsförordningen. Det borde i stället kunna förutsättasatt myndigheterna i hela sin verksamhet uppfyller uppställdamiljökrav men också att de noga följer utvecklingen inom dettaområde och vidtar åtgärder när så är befogat. Det kan ävennämnas att införandet av miljöavgifter bör bidra till attmiljöaspekterna får större tyngd i upphandlingen genom attavgifterna påverkar priset på den aktuella varan eller tjänsten.Med det anförda avstyrks motionerna Fi501 och Fi512.Enhetlig redovisningI motion Fi504 yrkande 4 av m.fl. (m) ochmotion Fi507 av m.fl. (fp, m) föreslås enenhetlig redovisning av kommunernas egenregiverksamhet. Enredovisningsform som utvisar både de faktiska kostnaderna ochandelen egenregi-resp. entreprenadverksamhet skulle ge bättreförutsättningar för konkurrens mellan privata företag ochoffentlig verksamhet.I motion Fi518 (m) av förste vice talman ställs kravet att stat, kommun och landsting vidupphandling av tjänster skall redovisa samtliga kostnader i denegna verksamheten. I annat fall kommer, menar motionären, alltframgent en utveckling av entreprenadverksamheten och prövningav alternativa driftsformer att förhindras eftersom dessa inteprövas på samma villkor som verksamhet i egen regi.Utskottet har tidigare och senast i sitt betänkande1990/91:FiU1 avstyrkt motionsyrkanden med samma innebörd som ihär aktuella motioner med hänvisning till det pågående arbetetmed att förändra kommunernas redovisningssystem.Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkandenframhålla följande.Som framhålls i motion Fi507 pågår inom ett arbete med att utarbeta en baskontoplan förkommuner, ett arbete som syftar till att ge kommunerna en"basmodell" för en kontoplan som den enskilda kommunen själv kananpassa efter lokala krav och önskemål.Fr.o.m. tillämpar praktiskt taget alla kommuner dennya budget-och redovisningsmodell som utarbetats av kommun-och landstingsförbunden. Det innebär att kommunerna framöverkommer att ha enhetliga principer för den externa redovisningen.De frågor som tas upp i motionerna anknyter emellertid främsttill kommunernas interna redovisning. Inom detta område finns stora skillnader mellan kommunerna. Detta beror bl.a. påskillnader mellan kommunerna avseende befolkningsstorlek,verksamhetens inriktning, organisationens struktur osv. Att fåen större enhetlighet i den interna redovisningen är därförförenat med stora problem.Som utskottet framhöll i betänkandet 1990/91:FiU1 innebärförnyelsearbetet inom den offentliga sektorn bl.a. en ökadmångfald vad gäller enskilda kommuners styr-ochledningsprinciper, val av organisering, grad av decentraliseringm.m. Mot denna bakgrund är det tveksamt om det är lämpligt attfrån statsmakternas sida föreskriva hur kommunernasinternredovisning skall se ut. Utskottet vill emellertidframhålla att i takt med att kommunerna i ökad utsträckninginför nya och modernare ADB-stöd bör det bli enklare attredovisa egenregiverksamheten för den enskilda kommunen.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi504 yrkande4, Fi507 och Fi518. beträffande översyn av gällande upphandlingsförordningatt avslår motion 1990/91:Fi504 yrkande 2,res. 1 (m, fp)2. beträffande konkurrensreglerna vid upphandlingatt avslår motionerna 1990/91:Fi514 och1990/91:Fi515,res. 2 (m, fp)3. beträffande internationell konkurrens vid upphandlingatt avslår motionerna 1990/91:Fi505 och1990/91:Fi519,res. 3 (c)4. beträffande upphandlingatt avslår motionerna 1990/91:Fi502 yrkande 4 och1990/91:Fi504 yrkande 3,res. 4 (m, fp)5. beträffande miljöpolitiska hänsyn vid upphandlingatt avslår motionerna 1990/91:Fi501 och1990/91:Fi512,res. 5 (c)res. 6 (v, mp)6. beträffande enhetlig redovisningatt avslår motionerna 1990/91:Fi504 yrkande 4,1990/91:Fi507 och 1990/91:Fi518.res. 7 (m, fp)den 25 april 1991På finansutskottets vägnarHans GustafssonNärvarande: (), i (s), (), Per (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (),(), () och (). Översyn av gällande upphandlingsförordning (mom.1)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 3 börjarmed "I sitt" och på s. 4 slutar med "yrkande 2" bort ha följandelydelse:De nuvarande reglerna för den offentliga upphandlingeninnehåller så många möjliga undantag från principen omaffärsmässighet att denna princip ofta kan frångås i praktiken.Undantag medges antingen av sysselsättningsskäl eller för attfrämja den svenska industrins utveckling. Dessa undantag öppnarmöjligheter för att exempelvis stödja vissa företag genom attinte välja det affärsmässigt bästa anbudet. Syftet kan då varaatt förhindra nedläggning eller inskränkning eller andralokaliserings-, regional- och industripolitiska skäl.Mot denna bakgrund anser utskottet att den översyn avupphandlingsreglerna, som genomförs för att anpassaförordningen till , måste ge de affärsmässigaövervägandena en helt avgörande roll. Stöd av olönsamma företagbör undvikas i största allmänhet och i synnerhet viaundantagsregler för den offentliga upphandlingen. Om det isärskilt akuta lägen skulle bedömas nödvändigt med riktadeinsatser av exempelvis sysselsättningspolitiska skäl, bör dettaske med medel direkt över statsbudgeten.Det direktivförslag för tjänsteupphandling inom EG sompresenterades väntas träda i kraft i mars 1992.Förslaget omfattar s.k. prioriterade tjänster som t.ex.reparations- och underhållsarbeten, databehandling,redovisning och bokföring, marknadsundersökningar,arkitekttjänster, vissa telekommunikationstjänster,vissa transporttjänster samt "övriga tjänster" (t.ex. hotell-och restaurangtjänster, juridiska och vissa finansiellatjänster, utbildning, hälso- och sjukvårdstjänster m.m.).Tilläggsdirektiv utarbetas för exkluderadtjänsteverksamhet.De nya EG-reglerna för offentlig upphandling skulle kunnaskapa intressanta affärsmöjligheter för svenska företag. För detförsta krävs emellertid då att lyckas uppnå ettfullvärdigt medlemskap i I annat fall begränsas de svenskaföretagens möjligheter att få sina anbud antagna. För det andramåste de svenska reglerna för den offentliga upphandlingenharmoniseras med EGs så att principen om affärsmässighet ges ettverkligt innehåll.Nuvarande situation för , såsom varande icke medlem avGemenskapen, kan skapa problem i det framtida samarbetet med EGvid behov av rättslig prövning av tvist mellan exempelvis densvenska staten och ett utländskt företag. Frågan uppkommer dåvar den rättsliga prövningen skall ske. Inom EG kan företagvända sig till för att kontrollera att anbuden ärriktigt utformade. I nuvarande situation finns däremot ingenformell rätt för att pröva anbud till svenskamyndigheter. Inte heller kan företagen vända sig till någotEFTA-organ. Även om EG accepterat rådande förhållandenblir situationen en annan om i förening med andraEFTA-länder vill verka på åtminstone delar av EGs inre marknad.Den pågående översynen av de offentliga upphandlingsreglernabör mot denna bakgrund, enligt utskottets mening, även leda harmonisering med de regler för rättslig prövning somtillämpas inom EG.Vad utskottet här anfört om en översyn av gällandeupphandlingsförordning med anledning av motion Fi504 yrkande 2bör ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande översyn av gällande upphandlingsförordningatt med bifall till motion 1990/91:Fi504yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en översyn av upphandlingsförordningen,2. Konkurrensreglerna vid upphandling (mom.2)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.4 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "av utskottet" bortha följande lydelse:I motionerna Fi514 och Fi515 hävdas att konkurrensen vidoffentlig upphandling är otillräcklig. Detta är enligtutskottets mening i sig ett motiv för att se överupphandlingsförordningen. Därvid bör särskilt reglerna förrättslig prövning uppmärksammas när avsteg från givnaupphandlingsregler kan konstateras.Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna Fi514 ochFi515 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande konkurrensreglerna vid upphandlingatt med anledning av motionerna 1990/91:Fi514 och1990/91:Fi515 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Internationell konkurrens vid upphandling (mom.3)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.4 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "och Fi519" bort haföljande lydelse:Som utskottet ser det är det av stor betydelse att inom vissabranscher av bl.a. beredskapsskäl kunna behålla enutvecklingspotential. En offentlig upphandling får integenomföras på ett sådant sätt att viktig kunskap för att kunnaproducera exempelvis tekoprodukter av hög kvalitet försvinner urSverige. Som nämns i motion Fi505 har upphandling av uniformerinte skett hos svenska företag trots att dessa gjort avgörandeinsatser för att utveckla tyget. I motion Fi519 anförs också attkonfektioneringen i detta fall skett i länder där produktionen istor utsträckning har subventionerats.Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna Fi505 ochFi519 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande internationell konkurrens vid upphandlingatt med anledning av motionerna 1990/91:Fi505 och1990/91:Fi519 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. upphandling (mom.4)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.5 sombörjar med "Utskottet är" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse:Som utskottet ser det är det angeläget att i översynen avupphandlingsförordningen ge större räckvidd åt reglerna förupphandling av tjänster. I detta sammanhang bör beaktas även denverksamhet som sköts i egen regi av denoffentliga sektorn och den kommunala sektorn i synnerhet. Allatillfällen till anbudsupphandling bör utnyttjas för transporter,städning, fastighetsskötsel, matlagning osv. De krav påaffärsmässighet och opartiskhet som gäller för den statligaupphandlingen måste också, framhålls i motion Fi502 (fp),ställas på valet mellan egen regi och entreprenad. En rimliglösning kan här vara att på försök pröva en tvingandelagstiftning på ett par kommunala ansvarsområden -- t.ex.fastighetsunderhåll, väghållning eller parkförvaltning.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion Fi504(m), att den kommunala upphandlingen liksom den statliga börregleras i lag. Detta är viktigt, inte minst mot bakgrund avdenna sektors stora betydelse för den ekonomiska aktiviteten iSverige och statsmakternas övergripande ansvar för denekonomiska utvecklingen. Nuvarande ordning har i alltför storutsträckning befrämjat ineffektivitet och bristande konkurrens,vilket lett till en både onödig och skadlig skärpning avskattetrycket. närmande till EG talar också för enlagreglering. Detta har visserligen i vaga ordalag antytts avregeringen (jfr t.ex. Offentlig upphandling i ett nytt Europa.Utrikesdepartementet ).