bet · GE01TU24 · 1991-05-07 00:00:00 — En omförhandling är därför nödvändig.Utskottets ställningstagande innebär därmed att motionernaT60 (c) och T269 (c) tillstyrks i nu behandlad del. Syftet med en del av dem blir dockhelt eller delvis tillgodosett i och med utskottetsställningstagande.Vad utskottet nu anfört bör av ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande utgångspunkter för finansiering avöverenskommelserna om trafiken och miljön i storstadsområdenaatt med bifall till motionerna 1990/91:T60 yrkande14 och 1990/91:T269 yrkandena 1 och 2 och med anledning av vadregeringen anfört i proposition 1990/91:87 samt med avslag påmotionerna 1990/91:T40 yrkandena 34--36, 1990/91:T48,1990/91:T49 yrkandena 1, 3--6, 1990/91:T50, 1990/91:T51yrkandena 1 och 7, 1990/91:T66, 1990/91:T224 och 1990/91:T244yrkande 1, 1990/91:T245 yrkandena 2 och 5 och 1990/91:T252yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,14. Utgångspunkter för finansiering av överenskommelserna omtrafiken och miljön i storstadsområdena (mom.12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "Utskottet ser" och på s. 37 slutar med "behandladdel" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att bör tillförasstorstadsregionerna från anslaget Investeringar i trafikensinfrastruktur. Syftet med medelsanvändningen bör vara enutveckling av regionernas kollektivtrafik. Utskottet anserdärmed att regeringens utgångspunkter för finansiering avöverenskommelserna om trafiken och miljön i storstadsområdenainnebär starkt negativa effekter på naturmiljön, boendemiljönoch stadsmiljön och även starkt negativa ekonomiskakonsekvenser för både samhället och individen. Enligt utskottetsmening bör därför i stället investeringsmedlen gå enbart tillkollektivtrafiken för att därmed möjliggöra en verkligförändring av resandet i storstadsregionerna. De intäkter somkan komma med bilavgifter skall vidare enbart gå till utbyggnadav kollektivtrafiken. Större projekt bör vidare alltid föregåsav miljökonsekvensbeskrivningar där olika alternativ prövas.Vad gäller de enskilda storstadsregionerna vill utskottetsärskilt ange följande utgångspunkter.För bör utgångspunkten vara deninvesteringsplan som redovisas i motion T50 (v). Detta innebären kraftfull utbyggnad för drygt 21 miljarder kronorinnefattande främst investeringar i järnvägar, spårvägar och itunnelbanesystemet. Vad gäller vägområdet bör Öster- ochVästerleden inte innefattas i utbyggnadsprogrammet.Vad gäller vill utskottet hänvisa tillmotion T48 (v). Riktlinjen bör därmed vara att en kraftfullutbyggnad görs av miljövänlig kollektivtrafik med bl.a.anläggande av en automatisk spårbana i Göteborg.Beträffande anser utskottet att en vidgadmedelsram bör ställas till regionens disposition. Medlen bör,som framhålls i motion T49 (v), användas för bl.a. en utbyggnadav moderna spårvägssystem, omläggning av ochutbyggnad av pågatågstrafiken i nya relationer. Vägprojekt bördärmed inte ingå i utbyggnadsprogrammet.Utskottet anser mot denna bakgrund att de av regeringenredovisade förhandlingsuppgörelserna i sin nuvarande utformninginte kan läggas till grund för det fortsatta arbetet. Enomförhandling är därför nödvändig.Utskottets ställningstagande innebär att samtliga v-motioneri berörd del tillstyrks. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Syftetmed flera av dem blir dock helt eller delvis tillgodosett.Vad utskottet nu anfört bör av ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande utgångspunkter för finansiering avöverenskommelserna om trafiken och miljön i storstadsområdenaatt med bifall till motionerna 1990/91:T48,1990/91:T49 yrkandena 1, 3--6, 1990/91:T50 och 1990/91:T224 ochmed anledning av vad regeringen anfört i proposition 1990/91:87samt med avslag på motionerna 1990/91:T40 yrkandena 34--36,1990/91:T51 yrkandena 1 och 7, 1990/91:T60 yrkande 14,1990/91:T66, 1990/91:T244 yrkande 1, 1990/91:T245 yrkandena 2och 5, 1990/91:T252 yrkande 1 och 1990/91:T269 yrkandena 1 och 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Utgångspunkter för finansiering av överenskommelserna omtrafiken och miljön i storstadsområdena (mom.12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "Utskottet ser" och på s. 37 slutar med "behandladdel" bort ha följande lydelse:Utskottet bedömer att regeringens utgångspunkter förfinansiering av överenskommelserna om trafiken och miljön istorstadsområdena vilar på felaktiga förutsättningar.Utskottet konstaterar sålunda att de tre överenskommelser somträffats om trafiken i storstadsregionerna innebär attmiljöproblemen kvarstår som de kvarvarande problemenskulle bli ännu svårare att rå på. Risken är också stor attöverenskommelserna skulle verka utarmande på stora delar avlandet utanför storstadsregionerna.Utskottet avstyrker därför samtliga trestorstadsuppgörelser. Regeringen bör i stället återkomma tillriksdagen med förslag som verkligen miljöanpassar trafiken istorstäderna och som i övrigt innebär förnyelse av regionerna.Enligt utskottets mening är därmed de av regeringen föreslagna5,otillräckliga. Även medelstora städer ochvissa kollektivförbindelser mellan städer måste tas med i en1990-talssatsning på miljöanpassad trafik. Vad gäller medel förändamålet kan hänvisas till att i andra motionerföreslagit betydande satsningar.Vad gäller vill utskottet särskiltframhålla att utgångspunkten bör vara de riktlinjer som angettsi motion T66 (mp). Detta innebär att en kraftig satsning börgöras på utveckling av miljövänlig kollektivtrafik.Målsättningen bör därvid vara att biltrafiken successivt kanminska som utsläppen av såväl koldioxid somkväveoxider från biltrafiken kan reduceras. Regeringenbör vidare utarbeta förslag till lagstiftning som medgerinförandet av en regional hälso- och miljöskatt på drivmedel.Beträffande vill utskottet hänvisa tillmotion T51 (mp). Som framhålls i denna motion bör allatillgängliga resurser satsas på den miljövänligakollektivtrafiken. Med hänsyn till att den störstatrafiktillväxten sker över kommungräns måste bl.a. ensnabb och tät pendeltågstrafik prioriteras i alla riktningar meddubbelspår på tätt trafikerade avsnitt.För vill utskottet framhålla vikten av att enkraftfull satsning görs på miljövänlig kollektivtrafik. Somframhålls i motion T67 (mp) bör järnvägen vara ryggraden i detekologiska samhällsbygget. Genom att avstå från den föreslagnacitytunneln under delar av för ca börenligt utskottet också en omfattande utbyggnad kunna avnödvändiga spårbils- och järnvägssatsningar.Utskottets ställningstagande innebär att mp-motionernatillstyrks i berörd del. Övriga motionsyrkanden avstyrks. Syftetmed flera av dem blir dock helt eller delvis tillgodosett.Vad utskottet nu anfört bör av ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande utgångspunkter för finansiering avöverenskommelserna om trafiken och miljön i storstadsområdenaatt med bifall till motionerna 1990/91:T40 yrkandena34--36, 1990/91:T51 yrkandena 1 och 7, 1990/91:T66 och1990/91:T244 yrkande 1 samt med avslag på vad regeringen anförti proposition 1990/91:87 och motionerna 1990/91:T48, 1990/91:T49yrkandena 1, 3--6, 1990/91:T50, 1990/91:T60 yrkande 14,1990/91:T224, 1990/91:T245 yrkandena 2 och 5, 1990/91:T252yrkande 1 och 1990/91:T269 yrkandena 1 och 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,16. Lagstiftning om avgifter för väg- och gatutrafiken(mom.13), i och Tom (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 37börjar med "Vad gäller" och på s. 38 slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse:Utskottet anser dock, som framhålls i motion T62 (m), atttrafikavgifter endast bör få förekomma i form av vägavgifter.Trafikavgifter bör därmed endast få användas för att finansieranya vägprojekt. Detta betyder att bilavgifter eller s.k.områdesavgifter inte bör införas på befintliga gator och vägar.Avgifter bör heller inte förekomma för att finansiera enframtida investering för motsvararande vägsträcka. Utskottetvill också framhålla att de integritetsproblem som kan uppkommavid användning av elektroniska avgiftssystem för uttag avbilavgifter och områdesavgifter ännu ej är analyserade.Utskottet tillstyrker därmed motion T62 (m) i berörd del ochavstyrker vad regeringen anfört om utarbetande av förslag om dentilltänkta lagstiftningen. Utskottets ställningstagande innebärvidare att övriga aktuella motionsyrkanden avstyrks.Vad utskottet nu anfört bör av ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande lagstiftning om avgifter för väg- ochgatutrafikenatt med bifall till motion 1990/91:T62 yrkande 8samt med avslag på vad regeringen anfört i proposition1990/91:87 och motionerna 1990/91:T223, 1990/91:T244 yrkande 2och 1990/91:T267 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,17. Ny teknologi inom vägtrafikområdet och ett elektronisktavgiftssystem (mom.14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 38börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse:Beträffande ny teknologi inom vägtrafikområdet och ettelektroniskt betalsystem anser utskottet det viktigt attforsknings- och utvecklingsinsatser sätts in i etttrafikpolitiskt sammanhang. Detta innebär att insatserna påområdet skall riktas in på en miljö- och samhällsekonomisktriktig trafikutveckling. Utskottet anser mot denna bakgrund attdet statliga engagemanget i projekten medförsöksområde är oacceptabelt ur miljösynpunkt ochdärför måste avbrytas. Den s.k. RTI-teknologin, som har tagitsfram på initiativ av bilindustrin, syftar i första hand till att"förtäta" vägtrafiken drastiskt. Det finns däremot ingavetenskapliga belägg för att den aktuella teknologin förbättrarmiljön eller ökar trafiksäkerheten. Som framhålls i motionT35 (v) utgör projekten heller ingen förutsättning för attinföra biltullar i storstäderna.De forsknings- och utvecklingsmedel som utnyttjas förovanstående projekt bör omgående överföras till projekt förforskning om miljövänlig kollektivtrafik.Vad utskottet nu anfört, vilket innebär att motion T35 (v)i denna del tillstyrks och att regeringens förslag inte börgenomföras, bör av ges regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebär vidare att motion T220 (fp)avstyrks.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande ny teknologi inom vägtrafikområdet och ettelektroniskt betalsystematt med bifall till motion 1990/91:T35 yrkande 11samt med avslag på vad regeringen anfört i proposition1990/91:87 och motion 1990/91:T220 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,18. Val av planeringsmetodik m.m. (mom.16)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar med "Vad gäller" och på s. 42 slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att den nuvarande investeringsplaneringenkännetecknas av en rad brister som blir allt mer uppenbara.Planeringssystemet bör därför få ett nytt upplägg som utgår frånatt trafikapparaten skall miljöanpassas. Ett samhällsekonomisktsynsätt skall därvid anläggas. Detta innebär att priset för attanvända sig av trafiksystemet bör vara lika med desamhällsekonomiska marginalkostnaderna och därmed även inkluderabl.a. miljö-, hälso- och olyckskostnaderna. Vidtrafikplaneringen skall vidare beaktas att alternativ till ökadbiltrafik ges bättre utvecklingsmöjligheter. Skallkollektivtrafiken kunna ersätta biltrafiken krävs sålunda enmedveten satsning på spår, banor, tunnlar och särskildabussgator m.m.Den samhällsekonomiska analysen bör vidare enligt utskotteti större utsträckning bygga på hur olika alternativ ochavvägningar mellan de skilda trafikslagen påverkarsamhällsekonomin. Detta innebär att planeringen skall innefattaen mer fullständig behandling av frågor som hushållning mednaturresurser, bebyggelseutveckling, markanvändning ochmiljökonsekvenser.Utskottet anser att det bör ankomma på regeringen att motdenna bakgrund utarbeta förslag till en förändradplaneringsinriktning som kan föreläggas riksdagen.Med det anförda torde syftet med samtliga nu behandlademotionsyrkanden tillgodoses.Vad utskottet nu anfört bör av ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse:16. beträffande val av planeringsmetodik m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:T35 yrkande8 i denna del, 1990/91:T40 yrkandena 4, 17, 28 och 29,1990/91:T81 yrkande 1, 1990/91:T203 yrkandena 5 och 6,1990/91:T207 yrkande 5, 1990/91:T231 yrkande 1 och1990/91:T412 yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeÖversyn av affärsverken (mom. 3)() anför:Vänsterpartiet anser att de statliga affärsverken inte börombildas till bolag. Jag återkommer till denna fråga dåutskottet behandlar de olika affärsverken mer ingående.Finansutskottets yttrande1990/91:FiU4yBilagaNäringspolitik för tillväxtTill trafikutskottetTrafikutskottet har berett finansutskottettillfälle att yttra sig över de avsnitt av proposition1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt som remitterats tilltrafikutskottet (avsnitten 5, 6.2--6.4 och 7.3) jämte motioner,i de delar ärendet berör finansutskottets beredningsområde.Propositionens förslagI proposition 1990/91:87 föreslår regeringen10. att godkänner att, med ändring av tidigarebeslut avseende användningen av de medel som inflyter till följdav avskattningen av juridiska personer förutom handelsbolag, 5miljarder kronor överförs /92 tillinfrastrukturinvesteringar på trafikområdet(infrastrukturfonden) (avsnitt 5.2.1),11. att godkänner att medlen tillinfrastrukturinvesteringar på trafikområdet(infrastrukturfonden) överförs till räntebärande konton iriksgälden (avsnitt 5.2),12. att godkänner vad i propositionen anförts omanvändning, fördelning och administration av medlen tillinfrastrukturfonden på trafikområdet (infrastrukturfonden)(avsnitt 5.2),13. att godkänner inriktningen av den politiskastyrningen av investeringsplaneringen (avsnitt 5.3),56. att bemyndigar regeringen att besluta ombidrag ur infrastrukturfonden till investeringar i järnvägar,vägar och kollektivtrafikanläggningar intill ett belopp av 20miljarder kronor (penningvärde) (avsnitt 5.2.1),59. att anvisar till infrastrukturinvesteringarpå trafikområdet (infrastrukturfonden) på tilläggsbudget tillstatsbudgeten /91 under sjätte huvudtiteln ettanslag på (avsnitt 5.2.1).MotionsyrkandenaFinansutskottet behandlar i detta yttrandedels följande motionsyrkanden som väckts med anledning avpropositionen:1990/91:T35 av m.fl. (v) vari yrkas3. att beslutar att samfinansiering inte skallvara ett villkor för finansiering ur infrastrukturfonden.1990/91:T40 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att beslutar avslå regeringens förslag ominfrastrukturfond.1990/91:T43 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår förslaget om inrättandet av eninfrastrukturfond.1990/91:T60 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om formerna för samhällets ansvar förinvesteringar i infrastrukturen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om användningen av infrastrukturfondensmedel.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N32.1990/91:T61 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att avslår regeringens förslag om inrättandeav en infrastrukturfond,3. att med ändring i regeringens förslag hosregeringen begär förslag om hur de som begärspå tilläggsbudget för /91 för infrastrukturfondenskall tillföras ordinarie anslag för investeringar i trafikensinfrastruktur,4. att avslår regeringens förslag om att medändring i tidigare beslut avseende användningen av de medel sominflyter till följd av avskattningen av juridiska personeröverföra /92 tillinfrastrukturfonden,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen i övrigt anförts om infrastrukturinvesteringarnasfinansiering.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N33.1990/91:T62 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om inrättandeav en infrastrukturfond, anvisning av medel till denna m.m.,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finansiering av statligainvesteringar,4. att , med ändring av tidigare beslut avseendeanvändningen av de medel som inflyter till följd avavskattningen av juridiska personer förutom handelsbolag, tillInvesteringar i trafikens infrastruktur (nytt anslag) /92 anvisar ett reservationsanslag av 5 miljarderkronor,5. att till Investeringar i trafikensinfrastruktur (nytt anslag) på tilläggsbudget till statsbudgeten1990/91 under sjätte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagav ,6. att hos regeringen begär förslag tilldisposition av anslaget Investeringar i trafikens infrastrukturi enlighet med vad i motionen anförts.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N34.dels den under allmänna motionstiden väckta motionen1990/91:Fi312 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en fast andel av från läneninbetalda fordons- och bensinskatter bör återföras till resp.län som ytterligare väganslag, och att ett klarare sambandmellan bilskatter och väginvesteringar skapas,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att intäkterna från den progressivaskatteutjämningsavgiften, den tillfälliga regionala fastighets-skatten och den regionala investeringsavgiften i länunder en övergångsperiod bör återföras till länet förinvesteringar i transportsystemet och därefter avskaffas.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:T248.Avgränsning av yttrandetFinansutskottet har valt att begränsa detta yttrande tillfrågan om förslaget i propositionen att inrätta eninfrastrukturfond. I yttrandet behandlas finansieringen avfonden liksom vilka krav som ställs för att kunna utnyttjafonden. Utskottet tar även från sina utgångspunkter upp fråganom den politiska styrningen av infrastrukturinvesteringarna.Utskottet har också beslutat att till trafikutskottet meddetta yttrande överlämna motion Fi312 av m.fl.(m) om finansiering av vissa infrastrukturinvesteringar.I propositionen berörs även frågan om postverket och kravetpå en rikstäckande kontors- och kassaservice. I detta sammanhangdiskuteras också betydelsen av postgirots ställning inom detstatliga betalningssystemet. Något ställningstagande frånriksdagens sida begärs inte i propositionen. Dessa frågor berörsäven i flera av motionerna. vill med anledninghärav för trafikutskottet anmäla att finansutskottet kommer attbehandla frågor med anknytning till postgirot och det statligabetalningssystemet i anslutning till förslag som kommer attpresenteras i kompletteringspropositionen.PropositionenI propositionen föreslås att en särskild fond inrättas för attåstadkomma en snabbare utbyggnad av angelägen infrastruktur. Deinvesteringar som skall finansieras genom fonden skallgenomföras i järnvägar, vägar och kollektivtrafikanläggningar.Investeringarna skall ges en förstärkt politisk styrning.Regeringen skall i planeringsdirektiv till trafikverken närmarebeskriva hur verkens investeringsuppdrag påverkas av inrättandetav fonden samt av den reformerade investeringsplanering somföreslås i propositionen. Det framhålls i propositionen attolika intressenters möjligheter att delta i finansieringen avolika objekt skall tillvaratas i all den utsträckning det ärmöjligt. Samfinansieringar skall vara ett krav sägs det ipropositionen. Vid beredningen av de olika projekten skallhänsyn tas till hur stor del som finansieras av andraintressenter.Regeringen anger att de investeringar som skall genomförasmed hjälp av de extra medlen skall vara av nationell betydelse.Medlen skall användas som delfinansiering av sådana störresammanhållna projekt som är av stor betydelse för den ekonomiskatillväxten och miljön. I propositionen redovisas exempel påinvesteringar som anses vara särskilt angelägna att få tillstånd. Det framhålls dock i propositionen att även andra projektskall kunna delfinansieras via fonden. Som villkor skall dockgälla att de uppfyller de allmänna riktlinjerna och kravet påsamfinansiering.Fonden skall uppgå till . Denskall finansieras genom att anvisas påtilläggsbudget under innevarande budgetår. Ytterligare 5miljarder kronor skall tillföras fonden /92 genomen överföring av medel från de avskattningsmedel från juridiskapersoner förutom handelsbolag som beslutadeskulle användas för att minska statsskulden. Ytterligare minst10 miljarder kronor skall tillföras fonden under resten av1990-talet. Medel för detta skall frigöras genom omprövning avandra statliga utgifter, effektiviseringar av den statligaadministrationen och förmögenhetsförvaltningen.Regeringen begär i propositionen ett bemyndigande attbesluta om bidrag ur fonden intill ett belopp av 20 miljarderkronor.Regeringen bedömer att kommeratt behöva investeras i järnvägar, vägar ochkollektivtrafikanläggningar under resten av 1990-talet. Statenberäknas svara för . Förutom deordinarie anslagen till , och länstrafikeningår återstående medel i programmet för ökad bärighet samt denföreslagna infrastrukturfonden. Därtill kommer ca 30 miljarderkronor i avgiftsfinansiering av vägtrafiken. Enligtpropositionen ställs ytterligare 10--iutsikt genom samfinansiering från näringsliv, regioner etc.Till fonden skall en särskild delegation knytas med uppgiftatt för regeringens räkning bereda förhandlingsuppgörelser.Delegationen bör enligt regeringen bestå av företrädare förregeringskansliet, och . Beslut om användningav medlen skall fattas av regeringen. Projekten skall redovisassamlat för i efterhand en gång per år.MotionernaI motionerna från moderata samlingspartiet, folkpartietliberalerna och de gröna yrkas avslag på förslagetatt inrätta en särskild infrastrukturfond. Motionärerna anservisserligen att staten måste tillskjuta betydligt större beloppän som föreslås i propositionen, men detta bör ske på sedvanligtsätt genom reservationsanslag över statsbudgeten. Därigenom gesriksdagen en möjlighet att påverka den övergripande inriktningenav infrastrukturinvesteringarna. Förslaget att inrätta ensärskild delegation ifrågasätts även i motionerna fråncenterpartiet och . Genom den i propositionenföreslagna ordningen ställs frågan om inriktningen avinfrastrukturinvesteringarna utanför demokratisk kontroll,anförs det i motionerna. Möjligheterna att nåsamfinansieringslösningar i den utsträckning som regeringen harförhoppningar om ifrågasätts av samtliga partier.Samfinansiering är i och för sig önskvärd men är inte särskiltsannolik, anförs det i motionerna. Samfinansiering bör därförinte vara ett krav för en finansiering från statens sida avdessa investeringar.I motion T62 (m) anförs att infrastruktursatsningarnabör vara betydligt större än vad regeringen föreslagit. Underdetta och nästa budgetår bör ytterligare 10 miljarder kronoranvisas för de statliga investeringarna. Regeringen haröverskattat möjligheterna till kompletterande finansiering viaföretag och kommuner. Samfinansieringslösningar bör sökas i defall sådana är möjliga. För detta krävs emellertid inte någoncentralt inrättad fond. Konstruktionen med en infrastrukturfondinnebär att skulle avstå från sin rätt att råda överstatens förmögenhet på detta område. Motionärerna ifrågasätterdetta på principiella grunder. För varje projekt som bliraktuellt bör i stället berörda intressenter kunna bilda ettsärskilt bolag, vilket -- eftersom dessa projekt normalt kanförväntas vara ekonomiskt lönsamma i något angivettidsperspektiv -- också bör möjliggöra lånefinansiering av delareller hela projektet. Förslaget att inrätta en infrastrukturfondavvisas av motionärerna.I motionen anförs vidare att en återgång till en uppdelningav statsbudgeten i en drift- och kapitalbudget borde övervägas.Medel för räntabla investeringar skulle då kunna anslås i formav reservationsanslag. Finansieringen skulle ske genom upplåningeller genom avskrivningar på driftbudgeten.