bet · GE01SkU26 · 1991-05-23 00:00:00 — beträffande fjärrvärmeatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk367yrkande 1 i denna del, 1990/91:Sk433 yrkande 20 och1990/91:Sk601 i denna del hos regeringen begär förslag om enmervärdeskattesats på0% för fjärrvärme.11. Fjärrvärme (mom. 5)och (båda c) hardels anfört följande:Riksdagsbeslutet att belägga fjärrvärme och inhemskaenergislag med moms är mycket olyckligt. Det motverkarriksdagens energipolitiska målsättning att komma bort frånkärnkraften som energikälla och ersätta importerad ändlig energimed inhemsk förnybar energi. Det motverkar de miljöpolitiskasträvandena att minska de farliga utsläppen. Det ger ökadbelastning på bytesbalansen, och det tar bort viktigaarbetstillfällen lokalt som skulle kunna skapas om avsättningskapades för alternativ energi, t.ex. i form av biobränslen.Fjärrvärme är ett av våra absolut renaste och bästauppvärmningsalternativ med verkningsgrader på omkring 80%räknat hos konsumenten. Det kan t.ex. jämföras med kärnkrafts-och kondenskraftsel där verkningsgraden ligger på ungefärhälften. Fjärrvärmeanläggningar är det endaenergiförsörjningssystem där biobränslet, vårt inhemskabränsle, har fått en ordentlig framgång.Eftersom momsbeläggning på fjärrvärme omfattar moms på allakostnader inkl. kapitalkostnaderna, som kan uppgå till avdet totala konsumtionspriset, försämrar detta mycket drastisktfjärrvärmens konkurrenskraft framför allt på fliseldade verk.Beräkningar från visar att fjärrvärmetaxanblir högre än kostnaden för enskild oljeuppvärmning närmoms nu tillkommit på den flisbaserade fjärrvärmen. Det är enhelt omöjlig konkurrenssituation. Den kommer att få till följdatt allt fler går över till oljeuppvärmning.En fördyring av det slag som inträffat genom moms påfjärrvärme kommer således att innebära att oljevärme och elvärmeökar i omfattning. Belastningen på miljön ökar, bytesbalansenförsämras, viktiga lokala arbetstillfällen försvinner och deenergipolitiska målen i övrigt kommer att motverkas.Vi anser att fjärrvärme bör undantas från mervärdeskatt ochförordar att hos regeringen begär ett förslag härom.Med hänsyn till att mervärdeskatt tagits ut sedan den 1 januari1991 bör förslaget även inrymma en kompensation för denmervärdeskatt som tagits ut fram till den dag då undantaget förfjärrvärme kan börja tillämpas.dels vid moment 5 hemställt5. beträffande fjärrvärmeatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk367yrkande 1 i denna del, 1990/91:Sk433 yrkande 20 och1990/91:Sk601 i denna del hos regeringen begär förslag omundantag från mervärdeskatten för fjärrvärmen i enlighet med vadsom anförts.12. Fjärrvärme (mom. 5)() hardels anfört följande:Vänsterpartiet anser att momssatsen för fjärrvärme bör sättastill0%. Detta är motiverat av såväl bostadspolitiska skälsom miljöskäl. Mervärdesbeskattningen av fjärrvärmen gör attdetta energi- och miljöpolitiskt välmotiverade energisystemriskerar att slås ut från stora delar av energimarknaden. Ennollskattesats gör även att boendekostnaderna kan pressas ned.För att momsreduceringen verkligen skall resultera i sänktahyror fordras tid för övergångsförhandlingar. Vänsterpartietföreslår att nollskattesatsen skall gälla från den 1 januari1992.dels vid moment 5 hemställt5. beträffande fjärrvärmeatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk367yrkande 1 i denna del, 1990/91:Sk433 yrkande 20 och1990/91:Sk601 i denna del hos regeringen begär förslag om ensänkning av mervärdeskatten för fjärrvärme till0% i enlighetmed vad som anförts.13. Energiintensiv industri (mom. 6)och (båda c) hardels anfört följande:Den nuvarande skattenedsättningen för energiintensiv industrihar en utformning som gör att det inte kvarstår något som helstincitament till energisparande sedan den fastställda nivån förskattenedsättningen uppnåtts. Detta är oacceptabelt.Nedsättningsreglerna bör i stället vara utformade på ett sådantsätt att effektiv energianvändning premieras.Det är viktigt att den pågående utredningen inriktas på enlösning efter dessa linjer. bör därför hos regeringenbegära ett förslag av angiven innebörd.dels vid moment 6 hemställt6. beträffande energiintensiv industriatt med bifall till motion 1990/91:Sk435 yrkande28 och med anledning av motionerna 1990/91:Sk627 yrkande 29,1990/91:Sk673 och 1990/91:N68 yrkandena 64 i denna del och65 i denna del hos regeringen begär förslag om ändradenedsättningsregler för energiintensiv industri i enlighet medvad som anförts.14. Energiintensiv industri (mom. 6)() hardels anfört följande:Inom de gröna har vi tidigare kritiserat attbegränsningen av skatteuttaget för elintensiv industri inte haren utformning som gynnar energisparande. Det är positivt attnotera att en utredare nu tillsatts. Vi avvaktar för närvaranderesultatet av denna utredning, som för övrigt skall vara klarden i år.Vi vill dock påpeka att den energiintensiva industrins förmågaatt spara på energi är av vikt för den globalaenergikonsumtionen och den globala miljön. Regeringen bör därförbedriva ett aktivt arbete för att i internationella organ förmåandra länder att också överväga slopandet av subventioner tillenergikrävande industri. Detta bör framför allt framföras viaFN, och , där har inflytande.dels vid moment 6 hemställt6. beträffande energiintensiv industriatt avslår motion 1990/91:Sk435 yrkande 28 och medanledning av motionerna 1990/91:Sk627 yrkande 29,1990/91:Sk673 och 1990/91:N68 yrkandena 64 i denna del och65 i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om slopade subventioner till energiintensiv industri.15. Råtallolja (mom. 8), och (alla m) hardels anfört följande:Råtalloljan drabbas indirekt av bränsleskatterna genom attköparen betalar ett pris som motsvarar priset för deneldningsolja som går åt för att ersätta råtalloljan som bränsle.En lösning som ligger i linje med den nuvarande rätten att fågöra skatteavdrag för bränslen som används för annat ändamål änenergialstring är att låta producenterna av råtallolja fåskattefri eldningsolja motsvarande de volymer råtallolja desäljer för vidareförädling.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag om att producenterav råtallolja befrias från skatt på den eldningsolja sominköps som ersättning för råtallolja som säljs tillvidareförädling.dels vid moment 8 hemställt8. beträffande råtalloljaatt med bifall till motion 1990/91:Sk720 och medanledning av motion 1990/91:Sk630 hos regeringen begär förslagom ändrade bestämmelser så att inte råtallolja blir beskattadsom energi i enlighet med vad som anförts.16. Motorsågsbränsle (mom. 9)och (båda c) hardels anfört följande:Skogsarbetare utsätts för en nära och långvarig kontakt meddet bränsle som används vid motorsågsarbetet. Det har härvidvisat sig att tidigare använd bensin inte är lämplig. den ökade förekomsten av aromatiska kolväten som givitbesvär. I har därför bedrivits ett forskningsarbete medmålsättningen att få fram ett bättre bränsle. Detta arbete harresulterat i en specifikation av ett särskilt motorsågsbränslemed mycket låg halt av aromatiska kolväten.Enligt vår mening är det angeläget att det nyamotorsågsbränslet verkligen kommer till största möjligaanvändning. Genom att bränslet är dyrare än vanlig bensin finnsdet en risk att det inte slår igenom fullt ut. Vanlig bensin ärbilligare och dessutom mer lättillgänglig.Vi anser att det är motiverat med en skattebefrielse för debränslen som uppfyller de särskilda krav som bör ställas påbränslen som används i motorsågsarbete och liknande. Regeringenbör återkomma med ett förslag i saken.dels vid moment 9 hemställt9. beträffande motorsågsbränsleatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk615 och1990/91:Sk718 hos regeringen begär förslag om en slopadbensinskatt för motorsågsbränsle i enlighet med vad som anförts.Näringsutskottets yttrande EnergibeskattningTill skatteutskottetSkatteutskottet har berett näringsutskottet tillfälle attyttra sig över två motioner, 1990/91:Sk630 (s) och1990/91:Sk720(c), som rör energibeskattning. Sju motioner somhar väckts med anledning av proposition 1990/91:88 omenergipolitiken och hänvisats till näringsutskottet innehålleryrkanden som avser energibeskattning. Näringsutskottetöverlämnar propositionen såvitt gäller ändringar i lagen(1957:262) om allmän energiskatt och lagen (1990:582) omkoldioxidskatt (avsnitt 10 momenten 1 och 2) samt de senastangivna motionerna i berörda delar till skatteutskottet -- underförutsättning av dess medgivande -- med det yttrande som härföljer.MotionernaDe motioner som har väckts med anledning av proposition1990/91:88 och som med detta yttrande överlämnas tillskatteutskottet är följande:1990/91:N63 (c),1990/91:N68 (mp) (yrkandena 56--65, yrkande 68 såvitt gälleravslag på proposition 1990/91:88 i här aktuell del och yrkande70),1990/91:N69 (c),1990/91:N73 (v) (yrkandena 8 och 11),1990/91:N88 (m) (yrkande 2 såvitt gäller beskattning ochyrkande 14),1990/91:N90 (s) (yrkande 1),1990/91:N93 (mp) (yrkande 4).Näringsutskottet kommenterar också följande motioner frånallmänna motionstiden som har hänvisats till skatteutskottet:1990/91:Sk630 (s) Prissättningen på råtallolja,1990/91:Sk720 (c) Prissättningen på råtallolja.Huvudpunkterna i regeringens förslagEn överenskommelse om riktlinjer för energipolitiken träffadesden mellan socialdemokraterna, folkpartietliberalerna och . I proposition (1990/91:88) omenergipolitiken föreslås nu att dessa riktlinjer -- som däriåterges till sin exakta ordalydelse -- antas av riksdagen.Energipolitikens mål är, sägs det i propositionen, att på kortoch lång sikt trygga tillgången på el och annan energi på medomvärlden konkurrenskraftiga villkor. Härigenom främjas en godekonomisk och social utveckling i . Energipolitiken skallutgå ifrån vad natur och miljö kan bära.I propositionen föreslås i enlighet härmed åtgärder av olikaslag. Förslagen gäller bl.a. stöd till kraftvärmeproduktion medbiobränslen och till investeringar i vindkraftverk.Beskattningen av energi omfattas av två förslag.Konkurrenskraften för kraftvärmeproduktion skall förbättras.Sådan teknik innebär en samproduktion av elkraft och värme,varvid det insatta bränslet utnyttjas effektivare än vidproduktion av enbart elkraft vid s.k. kondenskraftverk. Vidkraftvärmeproduktion, som inte har haft någonskattemässig fördel, skall enligt vad som föreslås denallmänna energiskatten för det insatta bränslet få dras av.Däremot avses koldioxidskatt även i fortsättningen belasta dendel av bränslet som går åt för produktionen av värme. Dettainnebär att beskattningens styreffekt på bränslevalet finnskvar. Skattebortfallet beräknas till 130 milj.kr. Det föreslåsbli kompenserat genom att hittillsvarande skattebefrielse försådan elkraft som används i s.k. avkopplingsbara elpannoravskaffas.NäringsutskottetRiktlinjer för energibeskattningenEfter de förändringar av avgifter och skatter på energiområdetsom fattade beslut om under föregående riksmöteomfattar energibeskattningen nu dels mervärdeskatt, delspunktskatter. I det följande redovisas huvuddragen i gällandesystem.Mervärdeskatt belastar energi fr.o.m. (prop.1989/90:50, 1989/90:SkU10). För fjärrvärme infördesskatteplikten först , vilket motiverades medatt fjärrvärmeverkens konkurrenskraft inte borde försämras iavvaktan på en samordnad reform på energiskatteområdet.Punktskatterna är av två slag, nämligen energiskatteroch miljöskatter. Enligt lagen (1957:262) om allmän energiskattgäller skatteplikt dels för elkraft, dels för fossila bränslen.För att elkraften inte skall dubbelbeskattas medges avdrag förallmän energiskatt och -- numera -- koldioxidskatt (se i detföljande) för det bränsle som har använts för elproduktion.Omläggningen av energiskattesystemet syftade bl.a. till att enskarpare miljöprofil skulle åstadkommas. Genom lagen (1990:582)om koldioxidskatt, som trädde i kraft ,infördes skatt på bränslen som vid förbränning tillför fossiltbundet kol till kretsloppet mellan atmosfären och biomassan.Koldioxidskatten omfattar därmed inte biobränslen,avfall och torv samt metanol och etanol.I fråga om punktskatterna gäller bestämmelser om avdrag resp.nedsättning, vilka syftar till att skatteeffekterna i vissa fallskall lindras. Avdrag medges, som har nämnts, för bränsleför att man skall undvika dubbelbeskattning vid produktion avelkraft. Vidare får avdrag göras bl.a. för bränsle som säljseller förbrukas för annat ändamål än energialstring, t.ex. isamband med metallurgiska processer. Möjligheterna till avdragregleras i lagen om allmän energiskatt. Bestämmelser omnedsättning finns i lagen (1974:988) om nedsättning av allmänenergiskatt och koldioxidskatt. Lagen medger möjligheter tillbegränsning av -- eller ett tak för -- det totala uttaget avenergiskatter och har betydelse i första hand för denenergiintensiva industri som möter internationell konkurrensfrån länder utan motsvarande skattebelastning på energiområdet.I proposition 1990/91:88 om energipolitiken föreslårregeringen beträffande kraftvärmeproduktion att den allmännaenergiskatten på insatt bränsle får dras av. I övrigt skallnuvarande beskattningsprinciper behållas. Skattebefrielsen förelkraft som används i avkopplingsbara elpannor föreslåssamtidigt upphöra.De förslag till ändringar i energibeskattningen som läggs frami den energipolitiska propositionen berörs i motioner frånmoderata samlingspartiet, , ochmiljöpartiet de gröna. Dessa motioner har hänvisats tillnäringsutskottet, som med detta yttrande överlämnar motionerna iberörda delar till skatteutskottet. De riktlinjer förenergibeskattningen som de nämnda partierna anger i de tillnäringsutskottet hänvisade motionerna överensstämmer i storadrag med dem som de förordar i motioner i ämnet från allmännamotionstiden vilka har hänvisats till skatteutskottet. Dessasistnämnda motioner omfattas inte av yttrandet.Partiernas huvudlinjer när det gäller de olika skatteslagen ärföljande.En gemensam utgångspunkt är att energibeskattningen i störreutsträckning skall vara ett miljöpolitiskt styrmedel. Skildavägar föreslås för att detta mål skall nås.Mervärdeskatten på energi bör slopas, eller i vart fall bliföremål för vissa modifieringar, anser ochmiljöpartiet. Dessa skulle främst gälla fjärrvärmeteknik ochenligt dessutom kraftvärmeproduktion. Ävenvänsterpartiet och moderata samlingspartiet vill skattemässigtgynna fjärrvärmeteknik, vilket skulle ske genom befrielse frånmervärdeskatt. I övrigt uttalar det sistnämnda partiet sitt stödför fortsatt mervärdeskatt på energi.Alla fyra partierna förespråkar en ökad användning avpunktskatter eller införande av avgifter som har en styrandeeffekt när det gäller valet av bränsle. Moderata samlingspartietanser att användningen av biobränsle borde gynnas genom attpunktskatten relateras enbart till koldioxidutsläpp.Centerpartiets förslag går ut på en principiell omläggning avsystemet som innebär att skatten bara skall tas ut påproduktionen. förordar skatt endast på råvaran. Enkonsekvens av båda förslagen är att gällande skatt på elkraftslopas. För att oönskade effekter inte skall uppkomma -- t.ex.för viss energiråvara, viss produktionsmetod eller vissbrukargrupp -- diskuteras modifieringar av olika slag rörandeenergibeskattningen, såsom befrielse, avdrag, nedsättning ellerandra former för kompensation. De olika partiernas förslag böremellertid ses som sammanhållna system och ställas i relationtill finansieringen.Fyra av de motioner som berör energibeskattningen innehålleryrkanden av övergripande karaktär.Grunden för en ny energibeskattning bör vara omtanken ommiljön, anförs i motion 1990/91:N88 (m). Nuvarande punktskatterpå bränslen och energi bör därför ersättas med enkoldioxidrelaterad skatt. Detta innebär att varken biobränslen-- som inte ger upphov till varaktiga utsläpp av koldioxid --eller elenergi som har producerats i vattenkraftverk eller ikärnkraftverk belastas med någon punktskatt. Motionärerna anservidare att mervärdeskatten på energi bör behållas. Vidförsäljning av värme eller ånga, en åtgärd varigenom denmiljövänliga tekniken i fjärrvärme kan tillvaratas, bordeemellertid inte någon mervärdeskatt tas ut. Inledningsvis bordeomläggningen av energibeskattningen ske inom ramen för ettoförändrat skatteuttag från energisektorn, menar motionärerna.De räknar emellertid med att den pågående Europaintegrationenkommer att leda till en lägre skattebelastning, bland annat påenergi.Viss kritik mot att principerna för den framtidaenergibeskattningen inte tas upp i propositionen förs fram imotion 1990/91:N69 (c). Enligt uppfattning är detnödvändigt att skatter och avgifter utformas så att de främjarutnyttjandet av förnybara och miljövänliga energislag. Riksdagenbör därför fatta ett principbeslut om att skatter och avgifterpå el och värme skall tas ut i produktionsledet, anförs det.Konsumtionsskatten på el borde följaktligen avskaffas ochersättas med skatt på uran och vattenkraft. Energiområdet bordebeskattas enbart genom punktskatter; mervärdeskatten bordealltså slopas. Punktskatten på bensin borde höjas liksomkilometerskatten. Skattefrihet borde även i fortsättningen gällaför biobränslen, vind- och vågenergi samt energi från solceller.Beskattningen på bränslen skall vara lika, oavsett om de användsför uppvärmning eller för elproduktion.Också i motion 1990/91:N73 (v) förordas att allenergiproduktion beskattas lika. Detta kan väntas leda till attkoldioxidutsläppen från energiproduktionen minskar. Regeringenborde lägga fram förslag om en koldioxidavgift i detta syfte.Likaså borde vindkraftsproduktionen främjas genom att elskattenfår återgå till dem som levererar elenergi från vindkraftverk.Motionärerna betecknar det som angeläget att beskattningenutnyttjas som ett medel för att åstadkomma sådana förändringarinom energisektorn som både på kort och framför allt på långsikt är nödvändiga för ett ekologiskt hållbart system.En logisk och mer jämlik beskattning på energiområdetefterlyses i motion 1990/91:N68 (mp). I denna anges en radprinciper för energiskatter och miljöavgifter som, enligtmotionärernas mening, tillgodoser detta syfte. Miljöpartietsförslag innebär sammanfattningsvis att energi beskattas enbartgenom punktskatter och att skatten träffar endast råvaran. Merkonkret innebär detta i fråga om mervärdeskatt att riksdagenbeslutar att denna skatteform avskaffas helt /93i fråga om energi. Redan tidigare kan emellertid en partiellavveckling medges, menar man. Kapitalkostnadsandelen ikraftvärme- resp. värmeverk borde vara befriad frånmervärdeskatt fr.o.m. nästkommande budgetår. Sådanskattebefrielse borde omfatta energi som härrör frånförnybara energikällor. Producenter av "inhemsk förnybar energi"borde erhålla restitution på i rörelsen erlagd mervärdeskatt.Som kompensation för den slopade mervärdeskatten föreslårmiljöpartiet att punktskatterna på energi höjs. Skatten påelkraft borde ersättas med skatt på bl.a. uran; införandet bordehärvid fördelas över en treårsperiod.Motioner från fyra partier (m; c; v; mp) omenergibeskattningen i stort behandlades avnäringsutskottet. I sitt yttrande (1989/90:NU10y) tillskatteutskottet över dessa erinrade näringsutskottet om attmervärdeskatten på energi hade införts av i huvudsak andra skälän sådana som kan anföras från energipolitisk synpunkt. Skattenkan dock ha effekter, t.ex. på energiförbrukningen, av intresseockså med hänsyn till riktlinjerna för energipolitiken,påpekades det. anslöt sig till regeringensuppfattning att gällande punktskatter på energiområdet bordebibehållas vid sidan av de miljörelaterade skatterna. Dessapunktskatter utgör, framhöll utskottet, ett av de ekonomiskastyrmedel som används för att styra energitillförsel ochenergianvändning i den riktning som har beslutats av ;de borde finnas kvar i samma syfte även i fortsättningen.Utskottet utgick från att det i den då aviserade energipolitiskapropositionen skulle komma att ingå en analys av hurenergiskatterna medverkar som styrmedel för förverkligandet avdäri formulerade energipolitiska mål och program. Avvikandemeningar anmäldes (m; c; v; mp).Frågan om beskattning av uran har behandlats avmiljöavgiftsutredningen i delbetänkandet (SOU 1989:83)Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken, Energi och trafik(s.443--453). Utredningens slutsats var att en eventuellbeskattning, avsedd att träffa kärnkraftsproduktionen, bordeutformas som en skatt på elkraft från kärnkraftverk. Eftersomsådan elkraft redan är beskattad enligt lagen (1983:1104) omsärskild skatt för elektrisk kraft från kärnkraftverk, menadeutredningen att en höjning av skattesatsen till önskad nivåskulle ge avsett resultat.Principiella aspekter på energibeskattningen har behandlats avutredningen om kraftföretagens vinster, som ladefram sitt betänkande (SOU 1991:8) Beskattning av kraftföretag.Bakgrunden till utredningen var förväntningar om kraftigaelprishöjningar , orsakade av omställningen avenergisystemet och de höjda vinster i befintligakraftanläggningar som denna skulle medföra. Efter att haanalyserat effekterna av fyra olika beskattningsmodeller --skatt per kWh, skatt per kW, fastighetsskatt och vinstskatt --förordar utredningen att den nuvarande kWh-skatten ersätts meden fastighetsskatt, baserad på markvärdena enligt nu gällandeprinciper för taxering. Detta skulle, enligt utredningensuppfattning, bäst tillgodose de olika krav som har ställts upp,bl.a. möjligheten av att beskattade medel skall kunna återförastill de regioner där vattenkraften produceras. Betänkandetremissbehandlas för närvarande.I den överenskommelse mellan socialdemokraterna, folkpartietliberalerna och , vari riktlinjerna förenergipolitiken dras upp, sägs (prop. s. 9) bl.a. följande omekonomiska styrmedel för ny kraftproduktion:Från principiella utgångspunkter är det rimligt med ettenergiskattesystem i vilket skatten på fossila bränslen ärberoende av de utsläpp förbränningen ger upphov till menoberoende av till vad energin används. Miljöhänsyn kan tas genomsärskilda utsläppsavgifter, t.ex. skatt på koldioxid och svavel.Med en sådan beskattning skulle användningen av förnybaraenergislag och även kraftvärmen gynnas. Sådanabeskattningsprinciper skulle dock höja totalkostnaderna i densvenska elproduktionen och för den elintensiva industrin. Vidareskulle det kunna uppstå problem i det nordiska kraftutbytet.Bl.a. kunde kondensanläggningar utomlands komma att utnyttjasföre kraftvärme i Sverige.Åtgärder mot koldioxidutsläpp från elproduktion bör samordnasmed övriga länder i . bör eftersträva sådanainternationella överenskommelser som möjliggör en ökadanvändning av gentemot omvärlden konkurrensneutralakoldioxidskatter.EGs miljöministerråd har uppdragit åt kommissionen attta fram förslag till ekonomiska styrmedel avseende bl.a.klimateffekter.I avvaktan på en internationell samordning måste andrastyrmedel än koldioxidskatten utnyttjas för att främja deförnybara energislagen och kraftvärmen.Vidare anförs (prop. s. 9):Den koldioxidbeskattning som har trätt i kraft vid årsskiftetbelastar kraftvärmen. För att förbättra kraftvärmenskonkurrenskraft föreslås att beskattningen ändras så attkraftvärmen undantas från energiskatt på bränslen. Härigenomstärks kraftvärmeverkens konkurrenskraft gentemot såvälkondenskraftverk som värmeverk. bör åtgärder vidtasför att säkerställa konkurrenskraften för de befintligabiobränsleeldade kraftvärmeverken.Bortfallet av intäkterna av energiskatten från kraftvärmen kanfinansieras genom att möjligheterna till skatteavdrag vidanvändning av s.k. avkopplingsbara elpannor avskaffas.Kraftvärmens konkurrenskraft skulle stärkas ytterligare omSverige tillsammans med andra europeiska länder vidgarkoldioxidskatten till att omfatta elproduktionen. Vi bör nogafölja utvecklingen i och vara beredda på att genomföra ensådan utvidgning.Näringsutskottet ansluter sig till de riktlinjer förenergibeskattningen som anges i propositionen på grundval av dennämnda överenskommelsen. Den omläggning av skatter och avgifterpå energiområdet som genomförs innebär en ökadanvändning av ekonomiska styrmedel för att energisystemetsmiljöpåverkan skall kunna reduceras.