bet · GE01FiU30 · 1991-05-30 00:00:00 — Ombildning av (mom.30--32)(), (), (),() och () anför:I propositionen föreslås att de statliga myndigheterna självaskall fatta beslut i lokalförsörjningsfrågor, attbyggnadsstyrelsen skall läggas ned och ersättas med enservicemyndighet och att förutsättningarna för att driva helaeller delar av den statliga fastighetsförvaltningen iaktiebolagsform skall prövas.I många år har moderata samlingspartiet i motioner framhållitatt det rådande systemet att sköta de statligalokalförsörjningsfrågorna och det statliga fastighetsbeståndetär ineffektivt. I reservationer till utskottets betänkanden omanslagen till har vi lagt fram konkretaförslag som i stort står i överensstämmelse med det förslag somnu läggs fram i propositionen. Det råder ingen tvekan om attbetydande besparingar genom regeringens senfärdighet därigenominte har kunnat verkställas. Det bör nämnas att så sent som den2 maj avslog en reservation från moderatasamlingspartiet och liberalerna i vilken föreslogsen förändring av den statliga lokalförsörjningen som ligger helti linje med det nu aktuella förslaget i propositionen.Avslutningsvis vill vi framhålla att frågan om enprivatisering av det aviserade fastighetsbolaget nu måsteaktualiseras. Det är naturligt att en sådan genomförs närombildningen av är klar.6. Avskattningen av företagens reserver (mom. 34), och (allam) anför:Enligt vår mening bör de medel som flyter in frånavskattningen av företag redovisas över statsbudgeten eftersomdet är fråga om en statlig skatt och alla skatter bör öppetredovisas på statsbudgeten. Genom att föra avskattningsmedlenvid sidan av statsbudgeten har det redovisade budgetsaldotblivit sämre än vad som skulle ha framkommit vid en korrektredovisning.Den nu företagna omdisponeringen ser vi i första hand som enredovisningsfråga och inte som ett sätt att finansierainfrastrukturinvesteringarna.7. Avskattningen av företagens reserver (mom. 34)och (båda fp) anför:Avskattningen av företagens reserver ingår som ett led iskattereformen. Eftersom det är fråga om en temporär beskattningingick det i skatteöverenskommelsen mellan socialdemokraternaoch liberalerna att medlen skulle föras tillriksgäldskontoret direkt för amortering av statsskulden.Beslutet att föra in avskattningspengarna i statsbudgeten ärytterligare ett exempel på att den socialdemokratiska regeringenbryter mot ingångna överenskommelser.8. Bidrag till Stiftelsen (mom.60)(), (), () och IvarFranzén (c) anför:I enlighet med vad liberalerna och centerpartietframfört i betänkandet 1990/91:AU12 har utvecklingen under detsenaste året visat att det finns stort behov av arbetstillfälleninom . Vi har därför uppfattningen attregeringens förslag -- förutom utjämning av antalet timmarmellan de olika budgetåren -- också borde ha omfattat enutbyggnad av verksamheten. Vi hänvisar till betänkandet AU12.9. Nivån på investeringsbidrag till bostadsbyggande m.m.(mom.61 och 62), och (allam) anför:Moderata samlingspartiets uppfattning är attinvesteringsbidraget aldrig borde ha införts. Bidragsformen böravvecklas och besparingen användas för att sänka såvälmervärdeskatten generellt som olika former av boskatter.Med tanke på att så sent som för en dryg månad sedanavvisade vårt förslag har vi inte funnit det meningsfullt att nuånyo väcka en motion i frågan. Vi avser emellertid att återkommamed förslag om minskade subventioner och sänkta skatter inombostadssektorn.I proposition 1990/91:150 framlagda lagförslag 1 Förslag tillLag om ändring i lagen (1989:471) om investeringsskatt förvissa byggnadsarbeten2 Förslag tillLag om ändring i lagen (1989:425) om särskildainskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare3 Förslag tillLag om ändring i lagen (1991:000) om tillfällig avvikelse frånlagen (1981:691) om socialavgifterAv utskottet framlagt lagförslagBilaga 2Förslag tillLag om ändring i lagen (1989:471) om investeringsskatt förvissa byggnadsarbetenHärigenom föreskrivs i fråga om lagen (1989:471) ominvesteringsskatt för vissa byggnadsarbeten1dels att 1 § skall ha följande lydelse,dels att det i lagen skall införas en övergångsbestämmelseav följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse1 §2För byggnadsarbete, som påbörjas den 27 maj1989--, skall investeringsskatt betalastill staten, om arbetet utförs i annan kommun i länän , och samt i och Håbokommuner i län och arbetet helt eller till övervägandedel avserFör byggnadsarbete, som påbörjas den 27 maj1989--, skall investeringsskatt betalas tillstaten, om arbetet utförs i annan kommun i änNorrtälje, och samt i och Håbokommuner i län och arbetet helt eller till övervägandedel avser1. bensinstation, reparationsverkstad för motorfordon,parkeringshus eller sådan parkeringsanläggning som ej inrättas ianslutning till ny bostadsbebyggelse,2. butiks-, kontors-, bank-, hotell- eller restauranglokaler,3. förvaltningsbyggnad,4. kyrkliga eller andra samlingslokaler eller nöjeslokaler,5. sporthall eller annan idrottsanläggning,6. bostadshus som uppförs utan statligt stöd och inte äravsett uteslutande för fritidsändamål, eller7. bostadshus som är avsett uteslutande för fritidsändamål, omarbetet ingår i ett byggnadsföretag som omfattar mer än ettsådant hus.Rivning av byggnad anses vid tillämpning av denna lag inte sombyggnadsarbete.Denna lag3 träder i kraft den 15 juni 1989.Vid tillämpning av 8 § andra stycket skall -- i stället förvad som anges i nämnda stycke -- byggnadsarbete som återupptasefter utgången av anses som ett nytt arbete.Denna lag4 träder i kraft den 1 juli 1991.1 Senaste lydelse av lagens rubrik 1990:147.2 Senaste lydelse 1990:1461.3 1989:471.4 1991:000.Skatteutskottets yttrande1990/91:SkU6yBilaga 3KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har berett skatteutskottet tillfälle att avgeyttrande över kompletteringspropositionen jämte motioner såvittpropositionen och motionerna rör utskottets beredningsområde.Med anledning härav får utskottet anföra följande.Omställning och minskning av skatteförvaltningenI propositionen (bilaga II:6, s. 59--63) begärs ettgodkännande av för vissa riktlinjer för en omställningoch minskning av bl.a. skatteadministrationen. På grund avkvardröjande ärendebalanser inom skatteförvaltningen harföredragande statsrådet gjort en försiktig beräkning avutgiftsminskningarna men räknar ändå medatt bl.a. administrationskostnaderna inom riksskatteverketsverksamhetsområde kan minskas med ca 70 milj.kr. för budgetåren1991/92--1993/94. Den sammantagna utgiftsminskningen ochinkomstökningen för skatteförvaltningen och exekutionsväsendetberäknas i propositionen till minst 300 milj.kr. för perioden1991/92--1995/96. Merparten härav synes dock falla inomexekutionsväsendets område vilket det inte ankommer påskatteutskottet att yttra sig över.I motion Fi48 (yrkande 8) av m.fl. (mp)föreslås en ökning av anslaget till med 10milj.kr. för bättre kontroll av företag.Utskottet vill för sin del framhålla följande. För budgetåret1991/92 har beviljat anslag åt meddrygt och till övrig regional och lokalskatteförvaltning med mer än det tredubbla beloppet (bet.1990/91:SkU14). Vid behandlingen av budgetärendet tvingadesutskottet konstatera att skatteförvaltningen befaradesvårigheter att inom ramen för detta anslag både säkragenomförandet av de stora och genomgripande reformer inombeskattningen m.m. som beslutats och samtidigtsköta den löpande verksamheten -- bl.a. service och kontroll --med upprätthållande av en hög ambitionsnivå. Mot den bakgrundendelar utskottet föredragande statsrådets uppfattning att man böriaktta försiktighet när det gäller möjligheterna att under denärmaste åren åstadkomma utgiftsminskningar inomskatteförvaltningen. Vad gäller administrationskostnadernalängre fram i tiden finns det enligt utskottet för närvarandeinget som motsäger förväntningarna om ett minskat anslagsbehovtill följd av förenklingar i skattereglerna och en förhöjdeffektivitet. Med anledning av vad som anförts i motionen villutskottet framhålla att man givetvis inte bör avväga anslagen påett sådant sätt att det går ut över effektiviteten och därigenomleder till minskade statsinkomster. Med det anförda tillstyrkerutskottet propositionen såvitt nu är i fråga och avstyrkermotion Fi48 yrkande 8.Omställning och minskning av tullverketEnligt propositionen kommer regeringen att inleda ettutredningsarbete som syftar till att belysa de närmareeffekterna för i ett EG-perspektiv. I detta arbetekommer att studeras vilka samordnings- och samverkansmöjlighetermed andra myndigheter som finns.De aviserade åtgärderna på tullområdet är normalt sådana somregeringen ensam beslutar om. Propositionen i denna delföranleder inget yttrande av utskottet.Omedelbara ändringar i mervärdeskattesatsen m.m.En breddning av basen för mervärdeskatten och en utjämning iskatteuttaget genom borttagande av förekommandereduceringsregler har ingått som ett väsentligt led iskattereformen. Ett första steg togs genom beslut idecember 1989 (prop. 1989/90:10, SkU10). Det beslutet innebarbl.a. att energi belades med mervärdeskatt ochatt de särskilda reduceringsreglerna för serverings- ochhotelltjänster slopades.Det huvudsakliga beslutet om en reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning och beslutet om en reformerad indirektbeskattning fattades av (prop. 1989/90:110och 111, SkU30 och 31). Genom beslutet breddades underlaget förmervärdeskatten så att den i princip omfattar alla varor ochtjänster som tillhandahålls yrkesmässigt. Bl.a. utvidgadesmervärdeskatten fr.o.m. till att omfatta allatyper av persontransporter. Vidare slopades de kvarvarandereduceringsreglerna på fastighetsområdet.I syfte att stabilisera ekonomin har mervärdeskatten höjtstillfälligt mellan och från19 till av beskattningsvärdet, dvs. vederlaget inkl.mervärdeskatt (prop. 1989/90:150 bilaga 4, FiU40, SFS1990:575). Pålägget har därigenom ökat från 23,46 till 25 %.I motion Fi49 (yrkande 1) av m.fl. (m) yrkas attden tillfälliga höjningen slopas redan den 1 september 1991.Enligt motionärerna har konjunkturutsikterna förändrats såmarkant sedan beslutet om den tillfälliga höjningen fattades avriksdagen att man bör återgå till den tidigare nivån redan viddenna tidpunkt.I tre motioner aktualiseras den återkommande frågan om att tabort eller slopa mervärdeskatten på mat. Mest detaljerad ärmotion Fi62 av m.fl. (c) som innehåller yrkandenom att mervärdeskatten på livsmedel (utom tobak ochalkoholdrycker) sänks fr.o.m. ochatt mervärdeskatten på övriga varor och tjänster ligger kvar påden nuvarande tillfälliga nivån (yrkande 2). Vidare yrkas attden särskilda varuskatten på choklad och konfektyrer återinförs,breddas och höjs (yrkandena 3--4) och att en ny punktskattinförs på folköl (yrkande 5). Slutligen yrkas motsvarandesänkning av mervärdeskatten även på bostadsbyggnads- ochboendeområdet och en avveckling av det statligainvesteringsbidraget för bostadsbyggande (yrkande 7).I motion Fi38 (yrkande 8) av m.fl. (v) yrkas ensänkning av mervärdeskatten på mat till den 1 januari 1992och att den tillfälliga höjningen av mervärdeskatten på övrigavaror ligger kvar på den nuvarande nivån. I motion Fi47(yrkandena 1--4) av m.fl. (mp) yrkas ettslopande eller en halvering av mervärdeskatten på "basmat"enligt viss definition och en höjning till eller ettbibehållande av nivån på övriga varor och tjänster.I några motioner aktualiseras mervärdeskatten påpersontransporter och serverings- och hotelltjänster. I syfteatt stödja turistnäringarna framställs i motion Fi40 av förstevice talman m.fl. (m) yrkanden om en nedsattmervärdeskatt för hotell- och restaurangverksamhet (yrkande 1)samt en motsvarande reducering av mervärdeskatten påpersontransporter och liftverksamhet (yrkande 2). I motion Fi39av m.fl. (mp) begärs sänkt mervärdeskatt pårestaurangverksamhet (yrkande 5) och slopad mervärdeskatt påkollektivtrafik till lands och sjöss (yrkande 6).Utskottet vill för sin del framhålla följande.Alla tecken tyder nu på att inflationen pressas tillbaka. situationen är det viktigt att tillvarata alla möjligheteratt ytterligare pressa priserna nedåt. Ett sådant tillfälleerbjuds då den tillfälliga höjningen avmervärdeskatten, som infördes av stabiliseringspolitiska skäl,upphör. Därigenom sänks mervärdeskatten . Diskussionennu gäller om sänkningen skall ske genom att sänka skattesatsen-- som den beräknas -- från till påalla varor och tjänster eller om skattesänkningen skallkoncentreras till vissa varor, t.ex. livsmedel. Självfalletmåste fördelarna och nackdelarna med de båda alternativen vägasmycket noga. har erfarit att sådana övervägandenför närvarande sker inom regeringen.I motionerna Fi62 yrkandena 2 och 7, Fi38 yrkande 8, Fi47yrkandena 1--4 samt Fi40 yrkandena 1 och 2 och Fi39 yrkandena 5och 6 finns förslag om sänkningar av mervärdeskatten på vissaspecifika varor och tjänster. Motionerna skiljer sig frånvarandra på flera punkter, bl.a. när det gäller vilka varor ochtjänster som skall särbehandlas, nivån på skattesänkningen ochfinansieringen av densamma.Med hänsyn till de överväganden som pågår inom regeringen kanutskottet inte tillstyrka nämnda motionsyrkanden. Vid dettaförhållande avstyrker utskottet följdyrkandena 3--5 om vissapunktskattehöjningar i motion Fi62 samt yrkande 1 i motion Fi49.Det framtida mervärdeskatteuttagetI några motioner framställs yrkanden om olika uttalanden ommervärdeskattens nivå och utformning , särskilt medhänsyn till förbindelser med EG. I motion Fi49 (yrkande2) av m.fl. (m) begärs således ett tillkännagivandeom en successiv sänkning av mervärdeskatten till , en enligtmotionärerna med hänsyn till vad som allmänt gäller inom EGacceptabel nivå. I motionerna Fi37 (yrkande 6) av . (c) och Fi62 (yrkande 1) av m.fl. (c)förordas en anpassning till EGs differentierade mervärdeskattermed en högmomskategori i intervallet och enlågmomskategori, bl.a. inbegripande mat, i intervallet 4 till 9%.Utskottet kan givetvis i och för sig instämma i motionärernasuppfattning att det är önskvärt att mervärdeskatten hålls på enså låg nivå som möjligt men enligt utskottets uppfattning är detinte meningsfullt att göra några uttalanden av detslag som motionärerna begär om nivån och utformningen avmervärdeskatten . Utskottet vill dessutom erinra omatt de pågående förhandlingarna mellan EFTA och EG inte haromfattat skattefrågorna. Ett ställningstagande till den framtidaskattepolitiken på mervärdeskatteområdet och till frågan om detgår att genomföra några större sänkningar av skatten och hursådana sänkningar i så fall skall finansieras bör enligtutskottets mening anstå till dess att man vet närmare hurlandets relationer till EG kommer att utvecklas. Med det anfördaavstyrker utskottet samtliga nu behandlade motioner i aktuelladelar.Beskattningsregler för småföretagI motion Fi66 (delvis) av m.fl. (c) begärsförslag som syftar till att på olika sätt främjaentreprenörskapet inom privat och offentlig sektor. Bl.a.föreslås en lindrigare beskattning av småföretagens arbetandekapital och ändrade arvs- och gåvoskatteregler. Vidare förordasen särskild redovisningsmetod och bättre kvittningsmöjligheterför nystartade företag och bättre möjligheter till skattefrittsparande för nyetablering.Utskottet har i olika sammanhang behandlatlikartade motionsyrkanden och genomgående avstyrkt dem. I ettnyligen avgivet betänkande om kapitalbeskattningsfrågor -- sombl.a. behandlar arvs- och gåvoskattefrågor och beskattningen avkapital i små och medelstora företag -- har utskottet framhållitatt dessa frågor kräver mera ingående överväganden än vad somhittills varit möjligt och att frågan om en ändring av demateriella reglerna bör anstå i avvaktan på ytterligareberedning (bet. 1990/91:SkU31). Frågan om en särskildredovisningsmetod bör enligt utskottets betänkande 1990/91:SkU30-- som också avlämnats till kammaren -- ocksåutredas ytterligare. Vad slutligen gäller möjligheter tillkvittning mellan olika förvärvskällor och sparstimulanser harutskottet i det av kammaren godkända betänkandet 1990/91:Sk18motsatt sig sådana lättnader och förändringar i beskattningen,vilka enligt utskottets uppfattning skulle strida mot grundernaför skattereformen. Utskottet vidhåller sin uppfattning i alladessa frågor och avstyrker motion Sk66 i nu berörda delar.Stockholm den 17 maj 1991På skatteutskottets vägnarLars HedforsNärvarande: (), (), KjellJohansson (fp), (), (), HugoHegeland (m), (), (),(), (), (),(), (), (), KarlHagström (s), () och ().Avvikande meningar1. Omställning och minskning av skatteförvaltningenLars () och () anför:Med hänsyn till de senaste årens tilltagandeskatteundandragande är det enligt vår uppfattning alldeles förtidigt att nu tala om en neddragning av kostnaderna förskatteförvaltningen som en följd av skattereformen. Tvärtom böreventuellt frigjorda resurser satsas på att öka insatserna motavancerad ekonomisk brottslighet och storskaligskattesmitning. Till att börja med bör anslaget tillriksskatteverket ökas med 10 milj.kr. för att förbättrakontrollverksamheten. Dessa kostnader kommer mer än väl atttäckas av de nya skatteinkomster som satsningarna genererar,varför särskild finansiering inte erfordras. börtillstyrka yrkande 8 i motion Fi48 och föreslå att görett tillkännagivande av denna innebörd.2. Omedelbara ändringar i mervärdeskattesatsen m.m.Hugo Hegeland, och (alla m) anför:Vår principiella uppfattning är att en huvudlinje iskattepolitiken bör vara en målmedveten strävan att sänkaskattetrycket ned mot den nivå som gäller för motsvarande andraländer i . En successiv sänkning av mervärdeskatten påalla varor och tjänster bör ingå som ett väsentligt led i dennapolitik.Mervärdeskatten har legat på räknat sompålägg. Redan denna nivå, som socialdemokraterna med hjälp avdåvarande kommunisterna drev igenom strax eftersitt regeringsövertagande, är enligt vår mening alltför hög.Förra året höjdes mervärdeskatten av socialdemokraterna ochfolkpartiet till den ännu högre nivån , sannolikt den högstanivån i världen på mervärdeskatt. Skatten kommer automatiskt attåtergå till den tidigare nivån . Höjningenmotiverades med försämrade konjunkturutsikter. Moderatasamlingspartiet motsatte sig höjningen redan då den genomfördesoch har därefter i motioner yrkat på en snar återgång till dentidigare nivån. Dessa motioner har avslagits avriksdagsmajoriteten.Som framhålls i moderata samlingspartiets kommittémotion Fi49har konjunkturutsikterna ändrats markant sedan beslutet om dentillfälliga höjningen togs. Konjunkturerna kan ännu mindre nuåberopas för att behålla den högre nivån som gäller. Vibiträder därför förslaget i motionen att redan den 1 septemberåterställa den tidigare nivån 23,46 %.Vi stöder dessutom moderata samlingspartiets krav på enreducering av mervärdeskatten på typiska turistverksamheter. Hithör hotell- och restaurangverksamhet samt persontransporterinkl. Anledningen är att turistbranschen ärkänslig för konkurrens från andra länder och har fått vidkännasen kraftig nedgång till följd av de ökade skattepålagor sommervärdeskattereformen medfört för dess del.Mervärdeskatteuttaget i för serverings-, hotell- ochresetjänster ligger långt utöver europeisk nivå.Vi avvisar däremot med bestämdhet tanken på att sänka ellerhelt slopa mervärdeskatten på mat som mervärdeskattenpå övriga varor och tjänster höjs. Denna fråga har under en långföljd av år prövats av skatteutskottet, ofta upprepade gångerunder samma . En bred majoritet av utskottet har avfördelningspolitiska, skattetekniska och statsfinansiella skälhittills alltid motsatt sig en sådan skattedifferentiering. Detfinns enligt vår uppfattning ingen som helst anledning att nufrångå denna uppfattning. Vi vill dessutom framhålla att slopadeller sänkt mervärdeskatt på mat skulle innebära ökadesvårigheter att anpassa den generella skattesatsen till EG-nivå.Mot den bakgrunden är det ägnat att förvåna attsocialdemokraterna uppenbarligen är på väg att överge sintidigare sakligt väl motiverade ståndpunkt i denna fråga.Med hänsyn till det anförda tillstyrker vi m-motionerna Fi49yrkande 1 och Fi40 yrkandena 1 och 2, varigenom även motion Fi39yrkandena 5 och 6 i väsentliga delar får anses tillgodosedd.Motionerna Fi62, Fi38 och Fi47 i aktuella delar avstyrks.3. Omedelbara ändringar i mervärdeskatten m.m.Kjell och (båda fp) anför:En huvudlinje bakom reformeringen av den indirektabeskattningen enligt överenskommelsen mellan folkpartietliberalerna och socialdemokraterna var att tillskapa en enhetligoch generell mervärdeskatt utan konkurrens- ochkonsumtionssnedvridande undantag. Därför slopades också bl.a.reduceringsreglerna. Undantag från den generella skattepliktenskulle endast förekomma mycket sparsamt och vara särskiltmotiverade.Under riksdagsbehandlingen av skattereformen prövade utskottetmånga yrkanden om en särbehandling beträffandemervärdebeskattningen av olika varor och tjänster, bl.a. i frågaom kommunikationer och serverings- och hotelltjänster. I ingetav dessa fall förelåg enligt utskottet tillräckliga skäl för attfrångå principen om en generell mervärdeskatteplikt.Vid samma tillfälle prövades ingående olika förslag om enslopad eller sänkt skatt på mat. Utskottets bedömning var att ensådan utformning av skatten inte var förenlig med principerna omen enhetlig och generell mervärdeskatt. En sådan subventioneringvia skattesystemet skulle vidare enligt utskottet inte ha sammaträffsäkerhet som direkta subventioner och ge upphov tillnegativa samhällsekonomiska effekter.Vid utskottets behandling av likartade motionsyrkanden så sentsom för har utskottet hållit fast vid dennauppfattning om de grundläggande principerna för mervärdeskatten(bet. 1990/91:SkU17 och SkU18). Vad särskilt gällermervärdeskatten på mat kommer därtill att frågan dessförinnanunder en lång följd av år har prövats av skatteutskottet, oftaupprepade gånger under samma . En bred majoritet avutskottet har av fördelningspolitiska, skattetekniska ochstatsfinansiella skäl alltid motsatt sig en sådanskattedifferentiering.Det finns enligt vår uppfattning ingen som helst anledning attfrångå denna uppfattning, vare sig i fråga om livsmedel eller påandra varu- och tjänsteområden. Vi vill dessutom framhålla attslopad eller sänkt mervärdeskatt på mat skulle innebära ökadesvårigheter att anpassa den generella skattesatsen till EG-nivå.Mot den bakgrunden är det ägnat att förvåna attsocialdemokraterna uppenbarligen är på väg att överge dennasakligt väl motiverade ståndpunkt.Vi vill dessutom understryka att ett ensidigt avsteg frånsocialdemokraternas sida från mervärdeskattens principer innebärett missbruk av de överenskommelser som träffats med folkpartietliberalerna på skatteområdet, både i fråga om skattereformen ochnär det gäller den tillfälliga höjningen av mervärdeskattenmellan och . När enöverenskommelse träffades om den sistnämnda frånsamhällsekonomisk synpunkt väl motiverade åtstramningsåtgärdenvar det från socialdemokraternas sida inte tal om att man isamband med återgången till den tidigare mervärdeskattenivånavsåg att slå in på en ny linje och med hjälp av andra partierutnyttja läget till att differentiera mervärdeskatten på mat ochandra varor och tjänster. Hade detta varit känt när frågan omden tillfälliga höjningen av mervärdeskatten var aktuell hade viinom liberalerna inte accepterat någon tillfällighöjning av mervärdeskatten.Mot bakgrund av det anförda avstyrker vi samtliga nubehandlade motioner i aktuella delar.4. Omedelbara ändringar i mervärdeskatten m.m.Görel Thurdin och (båda c) anför:Vi har tidigare i vår i en reservation till skatteutskottetsbetänkande /91:SkU17 (reservation 15) utförligt motiveratvårt krav på att beslut nu bör fattas om sänkt moms på nödvändigkonsumtion, såsom mat och boende. Vår uppfattning grundar sigframför allt på fördelningspolitiska skäl. Inget annat land harså hög skatt på nödvändig konsumtion som . Detta drabbarsärskilt bl.a. låginkomsttagare, barnfamiljer och pensionärer,dvs.