bet · GF01JoU10 · 1991-12-10 00:00:00 — Miljön kring ------ Utskottet behandlar i betänkandet tre motioner från januari1991 där det begärs att områdena kring --ochUlriksdal samt skall skyddas mot fortsattexploatering. Motionerna har blivit föremål för en omfattanderemissbehandling. Sedan utskottet påbörjat realbehandlingen avärendet har regeringen begärt attStockholms och kommuner skall redovisa hur man tänkertillgodose kulturminnesvårdens, naturvårdens och friluftslivetsintressen i den planering som inletts för området.Utskottet delar motionärernas mening att hela området, i en avmotionerna benämnt "", har utomordentligt stora natur-,kultur- och rekreationsvärden.Haga----Ulriksdal-området som av en svunnen tidpräglats till "Gustavianska parken" utgör en mycket värdefulldel av vårt svenska kulturarv. Dess kulturhistoria har starkeuropeisk anknytning.I likhet med flertalet remissinstanser finner utskottet detangeläget att området skyddas mot fortsatt exploatering. Statenhar som dominerande markägare ett särskilt ansvar härvidlag vidsidan av kommunerna. Utskottet erinrar om att i etttidigare skede beslutat om stark restriktivitet vad gällermarkutnyttjandet och utgår från att regeringen, sedanlänsstyrelsen gjort sin prövning, på lämpligt sätt återkommertill och informerar om inriktningen av den fortsattaplaneringsprocessen. Med hänsyn till bl.a. ovannämndaregeringsbeslut har dock utskottet beslutat att nu avstå frånatt föreslå något särskilt riksdagsinitiativ i ärendet. 1990/91:Jo704 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om initiativ till att i samverkan medStockholms och kommuner, ochenskilda intresserade utveckla området runt norr omStockholm till en nationell kulturpark,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att området bör skyddas från miljöstörandenybebyggelse eller annan exploatering.1990/91:Jo727 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär nationalparksskydd ellerett lagförslag om bevarandet av natur- och kulturvärdet iområdet ----Ladugårdsgärde--NorraDjurgården--/--/,2. att hos regeringen begär att berörda myndigheterutreder kostnader och tidsplan för att sänka ner Roslagsvägenmellan och Ålkistan eller delar därav,3. att hos regeringen begär att olika möjligheteratt rusta upp utreds.1990/91:Jo807 av () och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ----Ulriksdal-området somen nationell kulturpark,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att berörda myndigheter får i uppdrag attgöra en översyn av vilka delar av området som kan skyddas enligtkulturminneslagen resp. naturvårdslagen.Motionärernas motiveringMotionerna Jo704 och Jo807 behandlar huvudsakligen områdetkring --och . Motionärerna framhålleratt detta område är unikt från såväl nationell sominternationell synpunkt. Det unika består i föreningen av naturoch kultur i omedelbar anslutning till den klart avgränsadestenstaden vid och . som området ärovanligt naturskönt, där flora är företrädd med storvariationsrikedom, är det i sin utformning resultatet av enmånghundraårig park- och trädgårdskultur. Områdets historia ärintimt förknippad med en rad framstående namn inom svenskstatskonst och kultur som , ,, , ,Per , osv. ledande konstnärer ocharkitekter och framåt har satt sin prägel påparklandskapet och de byggnader som finns där.I området finns dessutom en av anrikaste botaniskaträdgårdar, . Den bör få utvecklas till enbotanisk trädgård av den nivå som man har rätt att vänta sig ien huvudstad som . --Brunnsviken-området är en avvårt lands värdefullaste kulturskatter och skulle kunna bli enkulturpark av högsta internationella klass om man effektivt kanskydda parken från exploateringsintressen och målmedvetet tatill vara dess utvecklingsmöjligheter.Det centrala läget utgör emellertid också det storahotet. vill bebygga med kontor.Hotell, kontor och konferensanläggningar planeras i området.Vägar och parkeringsplatser hotar att trasa sönder parkområdet.Samtidigt pågår diskussioner om byggnadsminnesförklaring ochskyddsföreskrifter för bl.a. gymnasium.I motionerna föreslås mot den angivna bakgrunden att de olikamiljöerna runt restaureras och binds ihop till ennationell kulturpark. Skyddet för parken bör kunna bestå av enkombination av kulturminneslagens bestämmelser om byggnadsminneoch naturvårdslagens bestämmelser om naturreservat.Det område som föreslås skyddat enligt motion Jo727 omfattar,utöver vad som förordas i övriga motioner, även ,södra och Ladugårdsgärde samt den del av norraDjurgården som inte kan räknas till Brunnsvikenområdet. Utskottet behandlar i betänkandet tre motioner från januari1991 där det begärs att områdena kring --ochUlriksdal samt skall skyddas mot fortsattexploatering. Motionerna har remitterats för yttrande tillberörda instanser, och ett omfattande remissmaterial harinkommit. Utskottet har även mottagit uppvaktningar i ärendet avKommittén för Gustavianska parken och Projekt /WWFm.fl.Kort historik; tidigare riksdagsbehandlingDen del av det aktuella området som ligger i stadutgörs till största delen av . Denna är statlig markunder kunglig dispositionsrätt. Kungens rätt har mycket gamlaanor och har samband med att kung och hov behövde störremarkområden för sin försörjning. En del av tillhördeslottsladugården Vädla som fanns redan under 1400-talet.De statsrättsliga grunderna för kungens enskildadispositionsrätt i förhållande till markens karaktär avkronans/statens egendom lades i landslag år 1442.När ständerna övertog kungsgårdar och kungsladugårdar frånKarlXIII beslöts dock att bl.a. i förbli under konungens enskilda disposition underförutsättning att inkomsterna därifrån användes för förbättring,förskönande och underhåll av området. förvaltas områdetunder chefen för ståthållarämbetet av Kungl. behölllänge sin huvudsakliga karaktär som kunglig jaktmark. Under1900-talet har dock betydande markupplåtelser gjorts förbebyggelse i Värtan, , , , Stockholmsuniversitet, Lappkärrsberget m.m.Även Haga- och Ulriksdalsområdena ingår i den statliga egendomsom enligt beslut står till kungens disposition ochförvaltas av ståthållarämbetet. Parkerna vid anladespå på initiativ av med avsikten attBrunnsviken skulle bli en "parksjö". Mordet på kungen 1792 sattestopp för planernas genomförande i sin helhet, men Haga-,Bellevue- och hann anläggas. slottuppfördes 1639--1644 åt de . Det köptes ,jämte ägor bildade av byarna , avänkedrottning och blev efter hennes död år 1715statsegendom och kungsgård.Riksdagen godkände en dispositionsplan för ,i samband med att flyttades till (prop.1964:183, SU195, rskr. underströk därvid ianslutning till propositionen att inga ytterligareexploateringar skulle ske, med reservation för viss ytterligaremarkexploatering i anslutning till . följdeutskottet.Senare har nya markupplåtelser skett utan att detta dockunderställts för förnyad prövning. Enligtplaneringsunderlaget till översiktsplanen för ansesdispositionsplanen ej ha någon byggnadsrättslig status iPBL-systemet. I underlag föröversiktsplanering av institutionsområde angesatt planen är ett tungt styrinstrument förmarkanvändningen.I en motion /togs upp frågor omutformningen av m.m. hänvisadei betänkandet (1989/90:BoU11) till kommunernas ansvar förplaneringen av markanvändningen i den egna kommunen. Sådanafrågor ankommer på kommunen, berörda intressenter ochlänsstyrelsen att lösa. Det är således inte uppgiftatt uttala sig i konkreta planfrågor, anförde bostadsutskottetoch avstyrkte motionen. följde utskottet.Regeringen har föreslagit nya riktlinjer för den statligafastighetsförvaltningen i proposition 1991/92:44. Uppgiften attförvalta statens fastigheter skall enligt förslaget skiljas frånmyndigheternas ansvar för lokalförsörjningen. De kungligaslotten och skall dock förvaltas enligt deprinciper som gäller . Propositionen bereds avfinansutskottet.Gällande rättBestämmelser om planläggning av mark och vatten och ombyggande finns i (PBL; 1987:10). EnligtPBL är det en angelägenhet att planlägga användningenav mark och vatten. Varje kommun skall ha en aktuellöversiktsplan som omfattar hela kommunen. Denna plan är ickebindande för myndigheter och enskilda. Regleringen av markensanvändning och av bebyggelsen inom kommunen sker genomdetaljplaner och ev. fastighetsplaner. För begränsade områden avkommunen som icke omfattas av detaljplan får (bindande)områdesbestämmelser meddelas om det behövs, bl.a. för attsäkerställa att riksintressen enligt NRL (se nedan) tillgodoses.För samordning av flera kommuners planläggning får regionplanerantas. Regionplanen skall tjäna till ledning för beslut omöversiktsplaner, detaljplaner och områdesbestämmelser. Den äricke bindande. I ansvarar förregionplanen. -- Vid planläggning och i ärenden om bygglov ochförhandsbesked skall NRL tillämpas.Länsstyrelsen har enligt PBL tillsyn över plan- ochbyggnadsväsendet i länet och skall samverka med kommunerna ideras planläggning. har den allmänna uppsikten överplan- och byggnadsväsendet i riket.Marken, vattnet och den fysiska miljön i övrigt skall enligtlagen (1987:12) om hushållning med naturresurser(naturresurslagen; NRL) användas så att en från ekologisk,social och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt godhushållning främjas.I 2 kap. NRL ges grundläggande hushållningsbestämmelser. Därstadgas bl.a. (6 §) att mark- och vattenområden som harbetydelse från allmän synpunkt på grund av områdenas naturvärdeneller kulturvärden eller med hänsyn till friluftslivet skall sålångt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt skadanatur- eller kulturmiljön. Behovet av områden för friluftsliv inärheten av tätorter skall särskilt beaktas. Områden som är avriksintresse för naturvården, kulturminnesvården ellerfriluftslivet skall skyddas mot åtgärder som kan påtagligt skadanatur- eller kulturmiljön.Enligt 3 kap. NRL är bl.a. kustområdena och skärgårdarna iSödermanland och från till och Singöupptagna bland de områden där turismens och friluftslivets,främst det rörliga friluftslivets, intressen särskilt skallbeaktas vid bedömningen av tillåtligheten avexploateringsföretag eller andra ingrepp i miljön. Inte blottDjurgårdens kustområden utan även omfattas av dennabestämmelse. Bestämmelsen utgör dock inte hinder förutvecklingen av befintliga tätorter m.m.I 5 kap. NRL finns bestämmelser ommiljökonsekvensbeskrivningar (MKB). Regeringen ellervederbörande myndighet får föreskriva att enmiljökonsekvensbeskrivning upprättas i ärenden enligt någon avde NRL-anknutna lagarna. Då detta kapitel infördes våren 1991angavs i propositionen att miljökonsekvensbeskrivningar som endel av beslutsunderlaget vid arbetet med den fysiska planeringenbör kunna ge ett gott stöd för bedömning av lämpliga alternativför lokalisering av stora projekt och anläggningar som harväsentlig omgivningspåverkan eller som berör särskilt värdefullaområden. Sådana beskrivningar bör upprättas i ett tidigt skedeav planeringsprocessen och innefatta de konsekvenser för miljönsom behandlade lokaliseringsalternativ kan bedömas föra med sigmed hänsyn till miljöförutsättningarna i berörda mark- ochvattenområden. betonade vid sin behandling, medcitat av propositionen, att i och med att enmiljökonsekvensbeskrivning ingår i beslutsunderlaget vidmyndighetsprövning skall ett tillstånd eller annan sökt åtgärdnaturligtvis inte beviljas om beskrivningen inte ärtillfredsställande (prop. 1990/91:90, BoU18, rskr. 342).I 6 kap. NRL finns bl.a. följande stadganden om myndigheternasuppgifter, ansvarsfördelning m.m.Regeringen får i visst fall besluta att en eller flerakommuner skall redovisa hur kommunen i sin planering enligt PBLavser att tillgodose ett intresse som rör hushållningen mednaturresurser. har tillsyn i länet överhushållningen med naturresurser. De centralaförvaltningsmyndigheterna har var och en inom sittverksamhetsområde uppsikt över hushållningen med naturresurser.Boverket har den allmänna uppsikten över hushållningen mednaturresurser.Föreskrifter om statlig kontroll beträffande områden avriksintresse m.m. återfinns även i 12 kap. PBL. följande.Länsstyrelsen skall pröva kommunens beslut att anta, ändraeller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser, om detkan befaras att beslutet innebär att 1) ett riksintresse enligtNRL inte tillgodoses, 2) den interkommunala regleringen avsådana frågor inte har samordnats på ett lämpligt sätt, m.m. Omså visar sig vara fallet skall kommunens beslut upphävas i sinhelhet.Regeringen får pröva ett beslut att anta, ändra eller upphävaen regionplan. Denna prövning får endast avse frågan huruvidaplanen tillgodoser riksintressen enligt NRL. Regeringen fårvidare förelägga kommunen att inom anta, ändra ellerupphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser(planföreläggande), om det behövs för att tillgodose sådanaintressen. Om kommunen inte följer ett planföreläggande, fårregeringen på kommunens bekostnad låta upprätta de förslag sombehövs samt anta, ändra eller upphäva detaljplanen ellerområdesbestämmelserna.Bestämmelser om fornminnen, byggnadsminnen och kyrkligakulturminnen m.m. finns i lagen (1988:950) om kulturminnenm.m. har enligt lagen tillsyn överkulturminnesvården i länet. och statenshistoriska museer har överinseende över kulturminnesvården ilandet. En byggnad som är synnerligen märklig genom sittkulturhistoriska värde eller som ingår i ett kulturhistorisktsynnerligen märkligt bebyggelseområde får förklaras förbyggnadsminne av . Bestämmelserna om byggnadsminnenfår också tillämpas på park, trädgård eller annan anläggning avkulturhistoriskt värde.Enligt naturvårdslagen (1964:822) är naturvården en såvälstatlig som angelägenhet. skall visa hänsyn ochvarsamhet i sitt umgänge med naturen. I syfte att bevara störresammanhängande område av viss landskapstyp i dess naturligatillstånd eller i väsentligen oförändrat skick kan statentillhörig mark avsättas till nationalpark. Område som börsärskilt skyddas eller vårdas på grund av sin betydelse förkännedomen om landets natur, sin skönhet eller eljest märkligabeskaffenhet eller emedan området är av väsentlig betydelse förallmänhetens friluftsliv kan förklaras som naturreservat avlänsstyrelsen. Skyddsvärt område av begränsad omfattning ellersom i övrigt inte lämpligen bör avsättas till naturreservat kanav förklaras som naturvårdsområde. Dessutomkan regeringen eller vederbörande myndighet till skydd fördjurlivet inom visst område meddela föreskrifter som inskränkerrätten att uppehålla sig på området (t.ex.fågelskyddsområde). för nationalparkutfärdas av regeringen eller , förnaturreservat och naturvårdsområde av länsstyrelsen.Länsstyrelsen kan delegera till en nämnd att beslutaom inrättande av naturreservat och naturvårdsområde samt attutfärda skyddsföreskrifter.PlaneringslägetI stort sett hela området är i offentlig ägo. Staten är denstörsta markägaren; den äger stora delar i de områden som berörsi motionerna. Se kartbilaga 1.Stora delar av området utgör detaljplanelagd mark.Vissa smärre partier är skyddade med stöd av naturvårdslagen,nämligen naturvårdsområde samt fågelskyddsområde vidFjäderholmarna. Se kartbilaga 2. Vidare pågår diskussionermellan och berörda kommuner om skydd med stöd avnaturvårdslagen för och området närmast bäcken.Ett stort antal byggnader och anläggningar är avsatta sombyggnadsminnen. Se kartbilaga 3.Stora delar av området är klassade som riksintresse förkulturminnesvården. Se kartbilaga 4.Inom området planeras och/eller diskuteras ett flertalexploateringsobjekt. Större exploateringsobjekt redovisas ikartbilaga 5.Kommunerna har i sin översiktliga planering, översiktsplan -90i , antagen , 90 i ,antagen och översiktsplan för Lidingökommun, antagen , redovisat sin syn på de berördaområdenas användning och hur denna skall regleras.Förslag till Regionplan 1991 för har varitutställt för granskning enligt PBL -- den30 . regionplane- och trafiknämnd sammanträde beslutat förorda att planenantas, och beräknas fatta beslut i frågan undervåren 1992.Riksantikvarieämbetet och har i en gemensam skrivelsetill regeringen påtalat attHaga--Brunnsviken-området på grund av sitt centrala läge istorstadsregionen börjat betraktas som enexploateringsresurs. Verken begär medel för ettutvecklingsarbete med betoning på MKB i fördjupad översiktsplangenerellt men med särskild inriktning mot att lyfta fram denationellt betydelsefulla intressena i Brunnsviken.Regeringen () har medstöd av 6 kap. 2 § NRL beslutat att och Stockholmskommuner skall redovisa hur kommunerna i sin planering enligtPBL avser att tillgodose naturvårdens, kulturminnesvårdens ochfriluftslivets intressen i området kring --samtUlriksdal och norra och södra . Till beslutet är fogaden karta som visar områdets närmare omfattning. I beslutetkonstateras att stora delar av området är av riksintresse förkulturminnesvården och att området dessutom berörs av desärskilda hushållningsbestämmelserna i 3 kap. NRL. I beslutethänvisas vidare till jordbruksutskottets förevarandemotionsbehandling samt till och boverketsovanciterade skrivelse. Till regeringsbeslutet är fogad enkartbilaga. Den bifogas som kartbilaga 6 då den täcker ettområde som något skiljer sig från det område som anges ikartbilagorna 1--5.Länsstyrelsen i godkände enplanändring som medgett en ytterligare exploatering av kv.Cedersdal (gymnasium) nära . Ärendet haröverklagats av enskilda. Regeringen har ännu icke fattat besluti ärendet.RemissammanställningUtskottet beslöt att remittera motionernaJo704, Jo727 och Jo807 för yttrande till följande myndigheter,kommuner och sammanslutningar: ståthållarämbetet på Stockholmsslott, , och statenshistoriska museer, , i ,, kommun, ,, , ProjektEkoparken/WWF och Svenska föreningen för byggnadsvård. Yttrandenhar inkommit från samtliga utom Svenska föreningen förbyggnadsvård. Dessutom har , regionplane- ochtrafiknämnden vid , linjenämnden vidGymnastik- och inom högskolan förlärarutbildning i , Kungl. Vitterhets Historie ochAntikvitets , Kungl. , Kungl.Akademien för de fria konsterna och avgett yttranden.Remissyttrandena återfinns som bilaga 7 till betänkandet. Idet följande redovisas en sammanställning av yttrandena.Övergripande synpunkter på områdetSamtliga remissinstanser är medvetna om skyddsvärdet hos detaktuella området. Som exempel må här citeras följande urVitterhetsakademiens yttrande.Det i stort sett sammanhängande området södra och norraDjurgården, --och --inrymmernatur- och kulturvärden av högsta dignitet också sett i ettinternationellt perspektiv. De bidrar till att ge ensärställning bland stora städer vad gäller närmiljö ur bådekulturhistorisk och natursynpunkt. Speciella historiskaomständigheter har samverkat till att detta gröna bälte kringstenstaden till stora delar kunnat fredas från urbanexploatering. Tid efter annan har exploateringstrycket docktvingat fram upplåtelser av byggnadsmark, men hotet motkvarvarande miljöer synes aldrig ha varit mer överhängande än idet skede av urban förtätning som vi nu befinner oss i. EnligtVitterhetsakademiens mening finns inget område av jämförligstorlek i vårt land som det finns starkare motiv för attlagskydda.Utgångspunkten för ståthållarämbetet är att förvaltaKungl. och --Ulriksdal-områdena på ett sådantsätt att deras karaktär av unika kulturminnesmärken bevaras.Även instämmer i kravet att områdetundantas från nybebyggelse eller annan fysisk exploatering.Riksantikvarieämbetet () framhåller attriksintresseområdets kulturvärden är beroende av en hel ochsammanhållen miljö. Att ta hänsyn till dessa kulturvärdeninnebär därför något mer än att bevara enskilda objekt ellerdelområden; även sambanden dem emellan måste beaktas. RAÄ anserdet angeläget att -- med uttalande av vikten av attalla lagliga möjligheter att skydda --ochDjurgårdsområdena från ytterligare exploatering vidtas -- frånregeringen begär en redogörelse om hur den bedömer möjligheternaatt säkerställa riksintressena och de riktlinjer som iegenskap av markägare har givit beträffande har uppfattningen att situationen kringHaga----mycket väl kan lösas med demedel som nuvarande lagstiftning ger.Byggnadsstyrelsen anser att de områdesplaner som tagitsfram bör ligga till grund för utbyggnad av högskole- ochinstitutionsområdena.Länsstyrelsen i är i huvudsak överens medmotionärerna om de starka natur- och kulturvärdena i detsammanhängande området --, och norraDjurgården. Området har naggats i kanten för olika typer avexploateringar och ytterligare sådana är under planering.Eftersom området är mycket skyddsvärt kan skyddet motexploateringar behöva förstärkas för stora delar av området,varvid kultur och friluftsliv samt turism så långt möjligt börges företräde när det gäller områdets utnyttjande. I anslutningtill motionernas behandling bör kunna ge regeringentill känna sin uppfattning om hur ett samlat statligt agerande iområdet kan främjas.Stockholms läns landstings regionplane- och trafiknämndframhåller att om de exploateringsprojekt kringBrunnsvikenområdet som diskuterats realiseraskommer karaktär helt att förändras och värdet somrekreationsområde att minska avsevärt. Däremot anser nämnden attför norra och södra samt Ladugårdsgärde ärbevarandeintresset tillfredsställande behandlat i Stockholmsöversiktsplan, som är i överensstämmelse medregionplaneförslaget.Stockholms stad anför att staden vill slå vakt om dekultur- och naturområden som Djurgårdsmarken ochBrunnsvikenområdet utgör. Staten har som dominerande markägareen avgörande betydelse för områdets framtida utveckling.Solna kommuns grundinställning är att och dessstränder, och måste fortsättaatt utgöra mycket viktiga områden för rekreation och möten mednatur och kultur. De olika delfrågorna är ofta komplicerade ochde önskvärda lösningarna kräver i många fall storainvesteringar. Att bara diskutera olika typer avskyddsföreskrifter kan enligt kommun inte leda tilllösning av de verkliga framhåller att större naturområden istadsmiljöns närområde bl.a. skall ses utifrån ett perspektiv avatt de underlättar och stimulerar till fysisk aktivitet. Genomsin betydelse för hälsan representerar de nära naturområdenastora dolda ekonomiska värden.Kungl. understryker att de områdendet här gäller inte till någon del kan anses vara en"exploateringsresurs" -- någon sådan existerar icke längre i ochkring om vår huvudstad skall kunna förbli enort där människor lever och verkar under vad som kan betecknassom drägliga förhållanden.Konstakademien anser att nu bestämt bör uttalasig för ett ökat och definitivt skydd för området såsom detdefinierats i beslut om riksintressen iStockholms län. Det förefaller nödvändigt att statsmakternaengagerar sig starkare i utvecklingen.Enligt i inrymmerhela så mycken skyddsvärd natur att det är i hög gradförvånansvärt att inte beslutande politiker och myndigheter sattett exploateringsstopp långt tidigare.Friluftsfrämjandet konstaterar att konkurrensen om markeni är stor och att, tyvärr, frilufts- ochmiljöintressena fått stå tillbaka för andra samhällsbehov sombostäder, arbetsplatser och trafikanläggningar.Kommittén för Gustavianska parken framhåller attskyddsbehovet av områdets miljövärden vad avser natur, kulturoch stadsbild måste överordnas exploateringsintresset.Projekt /WWF anser att bör verka föratt natur- och kulturvärden säkerställs för allframtid.Skyddsklassning -- planläggningStåthållarämbetet instämmer i motionärernas önskemål omskydd för ifrågavarande områden. Ämbetet är inte främmande föratt naturreservat bildas. För hela bör en skötselplantas fram.Naturvårdsverket avstyrker bildandet av en nationalpark iområdet. Detta uppfyller inte kriterierna för nationalpark, varesig SNVs eller de internationella kriterier som Internationellanaturvårdsunionen (IUCN) har tagit fram.