bet · GE01TU16 · 1991-03-07 00:00:00 — Från harfinansieringen av sjöfartsinspektionens verksamhetöverförts från statsbudgeten till handelssjöfartensbetalningsansvar.I propositionen föreslås att riksdagen1. godkänner vad föredragande departementschefen förordat ominriktningen av verksamhet under perioden1991--1993,2. godkänner de resultat-, pris-, soliditets- och servicemålför verksamhet som departementschefen förordatför perioden --1993,3. godkänner vad departementschefen anfört omsjöfartsverkets investeringar --1993 samtbemyndigar regeringen att besluta om avvikelser därifrån.Av propositionen framgår att i sin treårsplanför åren 1991--1993 angivit mål för samtliga verksamhetsgrenaroch den planerade inriktningen av verksamheten under perioden.Sålunda anges t.ex. att målet för verksamheten med farlederoch utmärkning är en säker vägledning av sjöfarten i Sverigesomgivande farvatten samt att säkerställa framkomlighet ochunderlätta hamnanlöp vid nedsatt sikt ochvintersjöfartförhållanden. Som mål för lotsningen angesbl.a. att alla hamnar av betydelse för handelssjöfarten skallkunna påräkna lotsningsservice. Denna inriktning sägs innebäraatt verket skall ge en fullödig service, som inte påverkas av derationaliseringar som planeras. Målet för isbrytningen äratt vintersjöfart skall kunna bedrivas på alla hamnar avbetydelse. För sjöfartsinspektionen är målet bl.a. att setill att kraven på fartygs säkerhet och på skydd motvattenföroreningar från fartyg uppfylls med beaktande avinternationell standard i utvecklade länder.Som övergripande ekonomiskt mål anger , liksomtidigare år, full kostnadstäckning för den del av verksamhetensom omfattas av handelssjöfartens betalningsansvar. Detekonomiska resultatet bör tillgodose statsmakternas krav påavkastning på verkets fasta statskapital enligt fastställdavkastningsränta, 11,. Beträffandeprissättningen framhåller verket att det sedan början av1980-talet haft som mål att höjningar av de allmännasjöfartsavgifterna skall hållas inom inflationsramen. Detta målbör enligt verket gälla även --1993.Prishöjningarna på verkets allmänna fyr- och farledsvaruavgifterfr.o.m. bör emellertid utöverinflationskompensation även täcka kostnaderna försjöfartsinspektionens verksamhet. Soliditeten, vilkenberäknas som andelen eget kapital (verkskapital) i förhållandetill balansomslutningen, väntas komma att ligga runt 85%.Verkets investeringsplan för treårsperioden omfattar ettbelopp på 248,3 milj.kr. och avser till övervägande delåteranskaffningar.Departementschefen framhåller att han godtar den av verketföreslagna inriktningen och omfattningen av verksamheten undertreårsperioden --1993 samt föreslagna servicemål. Den avverket föreslagna investeringsplanen för perioden kan fullföljasi sina huvuddrag. Departementschefen godkänner vidare verketsrationaliseringsplan enligt vilken målsättningen är att inomnuvarande servicemål uppnå en kostnadsminskning på 16,6 milj.kr.I motion T245 (fp) framhålls att några ytterligarenedskärningar i bemanning av Stockholmsskärgård inte bör ske. Övervakningen bör i stället förbättrasav sysselsättnings- och säkerhetspolitiska skäl men också medhänsyn till fritidsbåtarnas säkerhet.I motion T650 (m) säger sig motionärerna ha förståelse ochrespekt för ambition att minska de offentligautgifterna. Försök att dra in ytterligare lotsplatser måsteemellertid avvisas -- säger motionärerna -- med hänsyn tilllotsarnas betydelse inte bara för yrkessjöfarten utan också försjöräddning och viss övervakning.I motion T631 (v) framhålls att bemanningen på kvarvarandefyrplatser bör säkerställas för att motverka störningar frånfritidsbåtstrafiken.Utskottet erinrar om de krav som ställs på attfortlöpande vidta åtgärder i rationaliserande ocheffektiviserande syfte för att kunna erbjuda sjöfartens olikaintressenter en god service och hålla tillbakaavgiftshöjningarna så långt som möjligt. I de fall sådanarationaliseringsåtgärder medför personalinskränkningar gällerförordningen (1982:136) om handläggning av vissa personalfrågori statlig verksamhet utmed rikets kuster. Denhandläggningsordning som förordningen föreskriver, och som bl.a.innebär att regeringen i sista hand kan pröva planeradepersonalminskningar inom verksamheten i fråga, innebär enligtutskottets mening att dessa får en allsidig bedömning. Det kantilläggas att -- enligt vad utskottet erfarit --nu inte har några planer på personalinskränkningar i Stockholmsskärgård.Med hänvisning till det anförda finner utskottet för sin delinte skäl till något sådant uttalande som begärs i de motionersom nu är i fråga. Yrkandena härom avstyrks följaktligen.Förslaget i propositionen -- att godkänner vad somanförts om inriktningen av verksamhet --tillstyrks i motsvarande del.I motionerna T603 (c), T638 (fp), T650 (m) och T919 (v)framhålls att har för avsikt att inrätta enallmän farled över Rödkobbsfjärden i Stockholms skärgårdgenom sprängning och muddring av berg mellanGjusharen och Kalvören. Med åberopande av miljöskäl motsättersig motionärerna att farleden kommer till stånd.Som framgår av vad utskottet anfört är det av regeringenföreslagna målet för verksamhet med farleder ochutmärkning att förutsättningar skall skapas för säker vägledningav sjöfarten i omgivande farvatten. Vidare skallframkomlighet säkerställas och hamnanlöp av fartyg vid nedsattsikt och vintersjöfartförhållanden underlättas.Frågan om inrättande av en farled över Rödkobbsfjärdenprövas, enligt vad utskottet erfarit, avregeringen i enlighet med den ordning som föreskrivs i lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.Utskottet godtar för sin del det föreslagna målet förfarledsverksamheten. Mot bakgrund härav och den prövning i lagaordning som pågår av den av motionärerna aktualiserade frågansynes något uttalande inte påkallat. Motionsyrkandenahärom avstyrks följaktligen. För egen del vill utskottetframhålla att en farled över Rödkobbsfjärden synes erbjudabetydande fördelar från sjösäkerhetssynpunkt. Förslaget ipropositionen -- att godänner vad som anförts ominriktningen av verksamhet -- tillstyrks i dendel som är i fråga.Motion T250 (fp) gäller bl.a. isbrytning i Mälaren.Motionären framhåller att saknar den statligaisbrytarservice som t.ex. har och att isbrytningen påMälaren inte får vara sämre än den på Vänern.Det av regeringen föreslagna målet för sjöfartsverketsisbrytning är, som nämnts, att vintersjöfart skall kunnabedrivas på alla hamnar av betydelse.Den statliga isbrytarverksamheten på sker, enligt vadutskottet erfarit, genom assistans till sjöss och öppethållandeav rännor för sjöfarten i , och Luröskärgård. I sker verksamheten genom att ränna hållsöppen i och i djupled. Enförutsättning för isbrytarverksamhet i bådasjöarna är att i övrigt erforderlig isbrytningsverksamhetupprätthålls av lokala intressenter. I bryts rännan uppgenom verkets isbrytning, men rännan måste därefter"underhållas" någon tid av lokala intressenter. Isbrytningen påMälaren sker med en av inhyrd isbrytandebogserbåt och på med verkets isbrytare . Det som kanframstå som en skillnad i servicegrad sammanhänger med attisförhållandena i liknar förhållandena till havs, medanMälarens isar liknar skärgårdens. Verkets ambition attvintersjöfart skall kunna bedrivas på alla hamnar av betydelseär densamma i båda sjöarna.Av det anförda framgår att syftet med motionsyrkandet tordefå anses tillgodosett. Någon åtgärd synes sålundainte påkallad, varför yrkandet härom avstyrks. Regeringensförslag -- att godkänner den inriktning avsjöfartsverkets verksamhet som förordas i propositionen --tillstyrks i den del som är i fråga.Utskottet tillstyrker också att godkänner vad somförordas i propositionen om inriktningen av sjöfartsverketsverksamhet --1993 i ovan ej berörda delar.Vidare tillstyrks regeringens förslag i fråga om verketsresultat-, pris-, soliditets- och servicemål ochinvesteringar.2 Anslaget Ersättning till för vissa tjänsterFrån anslaget betalas kostnader inom sjöfartsverketsansvarsområde som inte skall ingå i handelssjöfartensbetalningsskyldighet. Bränslekostnaderna för den statligaisbrytningen undantas från dennabetalningsskyldighet. Som ett led i åtstramningspaketet förordarregeringen att bränslekostnaderna för isbrytningenfortsättningsvis skall betalas av näringen. Följaktligen bör detbelopp som tagits upp för ändamålet, 43,9milj.kr., utgöra en del av besparingarna inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde.Medelsanvisningen för nästa budgetår föreslås omfatta 74,2milj.kr.Utskottet har ingen erinran mot ifrågavarande besparingeller anslagsberäkningen i övrigt och tillstyrker den föreslagnamedelsanvisningen.I motion T618 (fp) säger motionärerna att förslaget om nyaavgifter för vintersjöfarten får negativa följder för norrländskvintersjöfart och för hela regionen. Regeringen bör enligtmotionärerna se över de regionalpolitiskakonsekvenserna av förslaget och därefter återkomma tillriksdagen med de förslag som översynen motiverar.I motion T629 (fp) framhålls att avgiftsuttaget förisbrytningen inte endast får drabba den trafik som är beroendeav isbrytarassistans.I motion T643 (c) yrkas att avslår förslaget ombetalning för isbrytarhjälp.Enligt utskottets mening måste sjöfartsavgifterna höjas somen följd av att betalningsansvaret för isbrytningensbränslekostnader överförs från statens till handelssjöfartensbetalningsansvar. Sjöfartsavgifterna betalas solidariskt av allafartyg som anlöper varje svensk hamn. Norrländska hamnardiskrimineras inte. Utskottet tillstyrker regeringens förslagatt godkänner vad departementschefen anfört ombetalningsansvaret för isbrytningens bränslekostnader. Häravföljer att motionsyrkandena avstyrks.3 Anslaget FritidsbåtsregisterRegeringen föreslår att nuvarande anslagsfinansiering fr.o.m.nästa budgetår ersätts med ett tusenkronorsanslag. Det innebäratt får disponera de avgifter som flyter in.Departementschefen framhåller att avgiften nu i det närmaste kanberäknas täcka de löpande kostnaderna för registerhållningen.Avgiften bör därför tills vidare kunna hållas oförändrad till 30kr. Det finns emellertid balanserade kostnader på 9,6 milj.kr.som successivt också skall täckas av registeravgiften.I motionerna T611 (m), T612 (m) T629 (fp) och T647 (m)framställs yrkanden om att fritidsbåtsregistret skall avskaffas,att lagen därom skall upphävas och att regeringens förslag tillmedelsanvisning skall avslås.Utskottet har i sina av godkända betänkanden1988/89:TU12 (rskr. 164) och 1989/90:TU18 (rskr. 162) utförligtbehandlat motionsyrkanden med samma innebörd som de som är ifråga. Yrkandena har avstyrkts under hänvisning bl.a. tillregistrets betydelse för kontrollen av ordningen och säkerhetentill sjöss samt för att underlätta och effektivisera planeringoch insatser för båtlivet. Utskottet har inte ändrat uppfattningoch avstyrker därför motionsyrkandena. Regeringens förslag tillmedelsanvisning tillstyrks.I motion T606 (s) begärs en höjning av avgiften tillfritidsbåtsregistret till . Även i motion T623 (s)framhålls att registeravgiften bör höjas. I båda motionernabetonas att avgiftsökningarna oavkortat bör användas förbåtlivets utveckling m.m.Utskottet är i likhet med departementschefen för närvarandeinte berett att föreslå en höjning av registeravgiften.Motionerna avstyrks följaktligen.I motion T610 (mp) begärs vissa förändringar avfritidsbåtsregistret. Dessa skulle innebära att fartyg som haren största längd som understiger samt maskindrivnafartyg med en maximal fart av sju knop befrias frånregistreringsskyldighet. Vidare skulle registret kompletterasmed uppgift huruvida ägaren har förarintyg e.d., om motoreffektm.m.Utskottet finner de regler som gäller förfritidsbåtsregistret väl avvägda och kan därför inte förordanågon sådan ändring som begärs i motionen. Med det sagdaavstyrks motionsyrkandet.4 Anslaget Transportstöd för anslaget ges statsbidrag till linjesjöfarten till ochfrån . Transportstödet omfattar såväl person- somgodsbefordran och är inbyggt i den taxa som tillämpas.Priserna för godsbefordran med lastbil till och från Gotlandpåverkas dessutom av den prisreglering som gäller med stöd avlagen (1979:1035) med bemyndigande om utjämning av taxor förvissa lastbilstransporter. Syftet med regleringen är attprismässigt jämställa en transport till och från medmotsvarande transport på fastlandet. Med stöd av lagen ochföreskrifter i anslutning till denna får den som regelbundetbedriver inrikes fjärrtransporter av gods med lastbil till ellerfrån för alla inrikes transporter ta ut ett pristilläggmed högst 0,på nettofraktsumman i varje särskilt fraktavtal(det s.k. Gotlandstillägget). För de merkostnader somGotlandstrafiken förorsakar vissa transportförmedlings- ellerlastbilsföretag och som inte kompenseras av Gotlandstilläggetutgår ett statligt bidrag som belastar anslaget och som förinnevarande budgetår uppgår till 6 milj.kr. Regeringen föreslåratt bidraget skall upphöra från innevarande år.Förslaget motiveras med en hänvisning till regeringens s.k.åtstramningspaket. Vidare framhåller departementschefen attsystemet med Gotlandstillägget och högstprisregleringen är ettkonkurrensbegränsande och provisoriskt system.Riksrevisionsverket kommer att redovisaförutsättningarna för och konsekvenserna av att tillägget ochhögstprisregleringen slopas.Medelsanvisningen för nästa budgetår föreslås omfatta 69milj.kr.Vidare föreslår regeringen att godkänner vaddepartementschefen anfört om statsbidraget till vissalastbilsföretag för merkostnader i godstransporterna till ochfrån Gotland.I motionerna T215 (c), T260 (s), T640 (v) och T 645 (c)framhålls att regeringens förslag i budgetpropositionen innebäratt stödet till Gotlandstrafiken minskar med totalt 20,5milj.kr. genom att stödet till flygtrafiken på -- förnärvarande 14,5 milj.kr. -- och det speciella fraktstödet tilllastbilstrafiken slopas. Motionärerna befarar att skattereformenmed turistmoms och persontrafikmoms samt besparingarna påstatsbudgeten kan få som samlad effekt att isoleringökar i betydande grad. De vill därför att fraktstödet bibehållsoch att beslutar öka anslaget med 6 milj.kr. utöverdet belopp som regeringen föreslagit.I motion T260 (s) framhålls även att statens kostnad förfärjetrafiken skulle betydligt ha överstigit 100 milj.kr. omkostnaden hade fått utvecklas i takt med penningvärdets fall.Den minskning av det statliga stödet som regeringen nu föreslårframstår därför enligt motionärerna som oförklarlig.I motion T262 (mp) framhålls att stödet tillGotlandstrafiken inte får minska. Tvärtom är en ökning befogad-- säger motionärerna -- för de fördyringar som momsbeläggningenav resor har medfört.Enligt motion T636 (fp) bör anslaget ökas med 10 milj.kr.utöver det belopp regeringen föreslagit. Ökningen bör enligtmotionären främst användas för att främja Gotlandstrafiken underturistsäsongen.Gotlandstillägget och den därmed sammanhängandeprisregleringen är, som departementschefen framhåller, ettkonkurrensbegränsande och provisoriskt system. Statens pris- ochkonkurrensverk (SPK) har vid ett flertal tillfällen påtalat attutbetalningen av statsbidrag till godstransportföretag iGotlandstrafiken sker på osäkra grunder. Stödet innebär dessutomenligt verket ett flertal nackdelar för såväl köpare som säljareav transporter mellan fastlandet och Gotland.Mot den angivna bakgrunden har utskottet för sin del ingenerinran mot att stödet nu slopas. kommer,som nämnts, att redovisa förutsättningarna föroch konsekvenserna av att även Gotlandstillägget ochhögstprisregleringen slopas.Med det sagda tillstyrker utskottet regeringens förslag attriksdagen godkänner vad departementschefen anfört omstatsbidraget till vissa lastbilsföretag för merkostnader igodstransporterna till och från . Motionerna T260 (s)yrkandena 2 och 4 samt T262 (mp) yrkande 5, i den del som äri fråga, avstyrks.Departementschefen framhåller att införande av mervärdeskattpå resor har skapat en viss osäkerhet i bedömningen avantalet resande i Gotlandstrafiken. En minskning av antaletresande minskar naturligtvis också intäkterna i trafiken ochökar därmed behovet av statsbidrag. Osäkerheten synes utskottetha stärkts sedan budgetpropositionen förelades . I ettsvar på en fråga av () den 19 februariinnevarande år upplyste kommunikationsministern attöverläggningar pågår mellan företrädare för transportrådet ochkoncessionshavaren, , i syfte att införårets sommartrafik söka finna någon form av rabatt som skulleöka rederiets intäkter och därmed minska behovet av statsbidrag.Ministern framhöll vidare att det finns en risk för att manhamnar i en ond cirkel med högre priser och därmed färreresande, vilket får till följd att priser och subventioner måsteöka ytterligare. Utskottet utgår från att de pågåendeöverläggningarna skall leda till en snabb lösning som stimulerarresandet till och turismen där. Om det skulle visa sigatt väsentliga anslagsöverskridanden kan förväntas, förutsätterutskottet att regeringen möjligt återkommer tillriksdagen med besked härom. Av det anförda följer att utskottettillstyrker regeringens förslag att till Transportstödför för nästa budgetår anvisar ett förslagsanslag på 69milj.kr. Samtliga motionsyrkanden om en ökning av anslagetavstyrks.I flera motioner begärs någon form av översyn avfärjetrafiken på Gotland.Sålunda framhålls i motion T211 (m) att en helt ny modellför Gotlandstrafiken bör utredas. Basen skall vara frikonkurrens, säger motionärerna, eventuellt kompletterad medupphandling av kompletterande trafik vid de tider dåunderlaget är för litet för en självbärande trafik. Modellen börkombineras med rätt till skattefri proviantering och serveringpå båtarna. Detta skulle ge Gotlandstrafiken betydligt störremöjligheter att hävda sig gentemot den skattemässigt oerhörtmycket bättre ställda trafiken på och Finland.I motion T260 (s) framhålls att det behövs en nykonstruktion för det statliga engagemanget i mellan och fastlandet är den enda privatägda"länsvägen" i riket, säger motionärerna. I likhet med vad somgäller för annan mellanregional trafik i landet bör staten tadet fulla ansvaret och därmed stå för den infrastruktur somfärjorna i Gotlandstrafiken utgör. Vidare framhåller motionärenatt skattefri försäljning på färjorna av varor såsom parfym,kosmetik och konfektyrer skulle stärka i konkurrensenmed andra orter dit man reser med färjor.I motion T640 (v) framhålls att färjetrafiken på börförstatligas. Trafiken bör enligt motionärerna drivas i SJsregi.I motion T262 (mp) framhålls att en opartisk utredning måstetillsättas för att man skall kunna komma till rätta med Gotlandstrafiksituation. Utredningen bör utgå från vad som är bra förGotland och dess innevånare. Gotlänningar bör ha ett dominerandeinflytande över utredningen. Trafikens ledning ochadministration bör finnas på Gotland.I motion T628 (m) framhålls att statens avtal med (N&T) om färjetrafiken på bör sägas upp ochatt koncessionen för endast ett bolag bör släppas. Andrafärjebolag som är beredda att trafikera -- och som kanvara beredda att anlöpa andra hamnar än , Oskarshamnoch -- måste ges möjlighet härtill. Även om koncessionenför det nuvarande bolaget släpps innebär inte detta, sägermotionären, att statens övergripande ansvar för Gotlandstrafikförsörjning upphör. Formerna för detta får vidareövervägas.I motion T636 (fp) framhålls att det är dags att låta enutredning se över alla frågorna kring Gotlandstrafiken, såvälperson- som godstrafiken. Det tioåriga avtalet med bör intehindra en förutsättningslös prövning för att utröna om trafikenpå kan ges en utformning som bättre stämmer överens medden kommunikationsstruktur som råder på andra håll och somskapar en större likvärdighet med andra regioner.I motion T645 (c) framhålls att kommunikationerna till ochfrån bör bli föremål för en objektiv utredning. Fråganom ägaransvaret för tonnaget i Gotlandstrafiken bör ingå somen väsentlig del i utredningsuppdraget.Omfattningen av färjetrafiken till ägnas särskilduppmärksamhet i fyra motioner.Sålunda framförs i motionerna T602 (c), T624 (fp) och T630(s,c) önskemål om färjetrafik mellan ochVisby.I motionerna T262 (mp), T 602 (c) och T624 (fp) begärsfärjetrafik mellan och . Ifp-motionen framhålls att trafiken bör ombesörjas av ett annatrederi än koncessionshavaren, . I c-motionen framhålls attkoncessionen för N&T bör upphöra, om inte rederiet ombesörjerden begärda trafiken.Även taxesättningen i färjetrafiken på behandlas iflera motioner.I motion T260 (s) framhålls att Gotlandstrafiken uppvisar enbesvärande prisbild. Medan på mantalsskrivna erhåller enviss rabatt, drabbas övriga resenärer av högre priser än vidresor på fastlandet. Den omständigheten att det tar längre tidatt resa till än lika långt på fastlandet gerGotlandstrafiken ett sämre konkurrensläge. En utökad möjlighettill särskilda rabatter inom Gotlandstrafiken skulle kunnautjämna en sådan skillnad och bör prövas.Enligt motion T262 (mp) bör kostnaden för en resa tillGotland för en familj med två vuxna och med två barn under tolvår samt med bil inte överstiga den statligabilkostnadsersättningen på . per mil för sträckan överhavet. Med en sådan taxeberäkning som utgångspunkt skulle prisetbli . för en personbil och . för en passagerare perenkel resa.I motion T640 (v) framhålls att SJs taxor, som helt baseraspå avstånd, bör vara normerande för taxesättningen och att SJsrabattsystem skall användas.I motion T645 (c) framhålls att vägpriser bör varanormerande för taxesättningen.Utskottet vill med anledning av samtliga dessa motionsyrkandentill en början erinra om att avtalet mellan staten och innebär att rederiet har ensamrätt på färjetrafikentill . Avtalet gäller t.o.m. utgången av år 1997.Ensamrätten skall ses mot bakgrund av bl.a. trafikens speciellastruktur, som kännetecknas av starka variationer iresandeunderlaget mellan lågsäsong och den korta högsäsongenunder sommaren. Statsmakternas strävan att åstadkomma entillfredsställande trafikförsörjning för medför atttrafiken måste bedrivas även då resandeunderlaget ärså litet att den inte kan bli lönsam. Koncessionshavarensensamrätt är -- vill utskottet särskilt understryka -- förenadmed en skyldighet att bedriva regelbunden trafik även underlågsäsong. Det intresse som andra rederier kan ha av attetablera en konkurrerande trafik torde endast gälla högsäsongen.Genom en sådan trafik minskar resandeunderlaget ikoncessionstrafiken och därmed dennas intäkter, varigenombehovet av statsbidrag ökar. Det berättigade kravet påkonkurrens har av statsmakterna bedömts böra tillgodoses isamband med att staten upphandlar trafiken efter ettanbudsförfarande. Så skedde också när staten utsåg den nuvarandekoncessionshavaren.Färjetrafiken på bör enligt utskottets mening sesmot bakgrund inte bara av önskemålet att tillhandahållagotlänningarna en tillfredsställande trafikförsörjning. Turismenär en av öns huvudnäringar och som sådan känslig för fördyringari färjetrafiken. Införandet av mervärdeskatt på resor samtkraftiga höjningar av drivmedelspriser och av räntenivån harmedfört högst kännbara ökningar av taxorna. Som nämnts hardepartementschefen mot den bakgrunden framhållit att en vissosäkerhet råder, när det gäller att bedöma antalet resande medGotlandsfärjorna och anslagets utveckling. Osäkerheten synesinte obefogad och är enligt utskottets mening ägnad att inge oroför framtiden. bör självklart ha en tillfredsställandetrafikförsörjning för sina egna innevånare men också beredasmöjlighet att genom rimliga priser i färjetrafiken stimuleraturister att besöka ön till främjande av dess ekonomiskautveckling.Vad utskottet, departementschefen och motionärerna anförtleder till slutsatsen att färjetrafiken på bör ses över,varvid bl.a. frågor av den art som behandlas i motionernauppmärksammas. Utskottet förutsätter att regeringen ser till atten sådan översyn kommer till stånd. Detta ställningstagandeinnebär att syftet med samtliga de motionsyrkanden som är ifråga torde få anses tillgodosett eller i väsentlig måntillgodosett.