bet · GF01NU2 · 1991-11-05 00:00:00 — Utvinning av sand och olja på kontinentalsockeln 1991/92NU2ÄrendetI detta betänkande behandlas 14 motioner om utvinning av sandoch olja på den svenska kontinentalsockeln. Motionerna harväckts dels under allmänna motionstiden, dels med anledning avproposition 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt, dels medanledning av proposition 1990/91:90 om en god livsmiljö. Utskottet avstyrker samtliga motioner. Bl.a. erinrar utskottetom att det är regeringen och inte som har att prövaenskilda ansökningar om tillstånd till utvinning påkontinentalsockeln. Vidare påpekas att det fr.o.m. den 1 juli1992 kommer att föreskrivas att miljökonsekvensbeskrivningarnormalt skall upprättas vid sådana ansökningar. I frågan omprospektering efter olja i anser utskottet att det ärönskvärt att det klargörs vilka fyndigheter som finns på densvenska kontinentalsockeln. betonas riskerna frånmiljösynpunkt med oljeprospektering i . YrkandenDe motioner från allmänna motionstiden som behandlas härär följande:1990/91:N230 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utländska utvinningar av sten,sand och grus på svensk kontinentalsockel i Kattegatt.1990/91:N293 av m.fl. (m) vari -- medmotivering i motion 1990/91:Jo425 -- yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omoljeutvinning och sandsugning.1990/91:N339 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagen1. hos regeringen begär förslag till ändring ikontinentalsockellagen så att miljöskyddslagen blir gällande ienlighet med vad som anförts i motionen,2. beslutar att koncessionsnämnden [för miljöskydd] blirtillståndsprövande myndighet i fråga om prospektering,borrning och utvinning av olja.1990/91:N340 av () och () variyrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna att öppnandet avnya oljekällor till havs måste upphöra,2. som sin mening ger regeringen till känna att regeringeninternationellt skall verka för en internationell konvention somförbjuder öppnande av nya oljekällor till havs,3. som sin mening ger regeringen till känna att regeringenskall verka för att alla åtgärder för oljeutvinning i Östersjönavbryts.1990/91:N361 av () och () vari -- medmotivering i motion 1990/91:T262 -- yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stopp för oljeprospektering utanför ,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förbud för oljeutvinning i Östersjön.1990/91:N363 av () och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna attfrågan om riskerna med olje- och gasutvinning i ochSkagerrak, särskilt med avseende på fiskerinäringens framtid,bör utredas.1990/91:N364 av () vari -- med motivering imotion 1990/91:U670 -- yrkas att riksdagen1. beslutar att de påbörjade prospekteringarna i Östersjönskall avbrytas med omedelbar verkan,2. beslutar att oljeutvinning från svensk sida inte skalltillåtas utanför Gotland.1990/91:N365 av () vari yrkas att riksdagen1. beslutar att de påbörjade prospekteringarna i [skall] avbryt[a]s med omedelbar verkan,2. beslutar att oljeutvinning från svensk sida inte skalltillåtas utanför Gotland.1990/91:N448 av () och () såvittgäller yrkandet (2) att beslutar att alla former avborrning efter olja i på svenskt vatten [skall]förbjudas.De motioner som har väckts med anledning av proposition1990/91:87 och behandlas här är följande:1990/91:N46 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandet(2) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riskerna med oljeutvinning utanför och oljenedsmutsning av Östersjön.1990/91:N47 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandet(3) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riskerna med oljeutvinning utanför Gotlandoch oljenedsmutsning av Östersjön.De motioner som har väckts med anledning av proposition1990/91:90 och behandlas här är följande:1990/91:N51 av m.fl. (c) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom tillämpning av försiktighetsprincipen och internationellaåtaganden vid behandling av ansökningar om oljeutvinning iÖstersjön.1990/91:N53 av m.fl. (v) vari -- med motiveringi motion 1990/91:Jo108 -- yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attoljeutvinning i ej skall tillåtas.1990/91:N57 av m.fl. (mp) vari -- medmotivering i motion 1990/91:Jo118 -- yrkas att riksdagen1. hos regeringen begär lagförslag som innebär attoljeborrning och prospektering i förbjuds,2. -- om yrkande 1 inte bifalls -- hos regeringen begärförslag till lagändring så att oljeborrning blirtillståndspliktig enligt miljöskyddslagen och koncessionsnämnden[för miljöskydd] blir tillståndsprövande myndighet.MotiveringI motion 1990/91:N230 (m) erinras om att och imitten av i samband med gränsförhandlingar träffadeen överenskommelse om möjlighet för danska företag att under enövergångstid få utvinna sand, grus och sten på den svenskakontinentalsockeln i . På de berörda områdena, somtidigare har tillhört , har det bedrivitssandutvinning. Enligt motionärerna har utvinningen av sand(sandsugning) orsakat stora skador. Syrebrist ochsvavelvätebottnar har uppstått i fiske- ochreproduktionsområden. I motionen krävs att skadornas omfattningskall klarläggas och att det skall undersökas hur havsbottnenskall kunna återställas. Motionärerna anser vidare att inga nyatillstånd till sandutvinning bör lämnas när de nuvarande löperut.Utvinningen av sand i har också tagits upp i motion1990/91:N293 (m). Fisket är beroende av en god miljö, framhållsdet. Sandsugningen i har förorsakat omfattande skadorpå havsbottnen, och den måste därför underställas strängaremiljökrav. Höga krav på säkerhet måste även gälla för attoljeutvinning i och i skall tillåtas, anförmotionärerna. De menar att miljökonsekvensbedömningar borde ingåi underlagen vid tillståndsprövningen rörande oljeutvinning,sandsugning och liknande projekt.I motion 1990/91:N363 (fp) framförs liknande synpunkter omriskerna för miljön och för det svenska fisket med en framtidaolje- och gasutvinning i och . Enoljekatastrof i skulle troligen slå ut det marinalivet framåt. Motionärerna anser att det bör görasen analys av riskerna med utvinning av olja och gas iVästerhavet. Riskerna borde studeras främst med avseende påfiskerinäringens framtid.Östersjön är ett av världens mest förorenadehav, sägs det i motion 1990/91:N51 (c). Samhällets inställningtill oljeutvinning i detta innanhav kommer, hävdar motionärerna,att vara av central betydelse för framtid. De bedömeratt riskerna med en oljeutvinning i är så stora attverksamheten inte kan förenas med en god miljöomsorg. Deinternationella åtaganden som har gjort på miljöområdet-- bl.a. vid i -- måste,anförs det, tillämpas vid bedömningen av tillståndsansökningar.Alla former av borrning efter olja i skallförbjudas, krävs det i motionerna 1990/91:N53 (v) och1990/91:N448 (v). Motiveringen till yrkandet i den förstnämndamotionen finns i motion 1990/91:Jo108 (v). Där konstateras attÖstersjön är ett unikt vattenområde, vars tillstånd omedelbartmåste förbättras genom olika åtgärder. Risken för nya ellerökande miljöförstörande utsläpp måste effektivt undanröjas. Ingamänskliga aktiviteter får tillåtas som ens kan misstänkas ledatill ett förvärrat tillstånd, anför motionärerna.Företrädare för de gröna har i åtta motionertagit upp frågan om prospektering efter olja i Östersjön.Motionärerna anser genomgående att sådan verksamhet av miljöskälinte skall tillåtas. är redan så förorenad att varjeytterligare utsläpp måste förhindras, sägs det i bl.a. motion1990/91:N340 (mp). Det finns enligt motionärerna inga exempel påatt oljeutvinning till sjöss har kunnat ske utan att det haruppstått oljespill. Som ett ytterligare motiv för attoljeutvinning i inte skall tillåtas anges i dennamotion att förbränningen av fossila bränslen måste minskas avhänsyn till den s.k. växthuseffekten. borde därför verkaför tillkomsten av en internationell konvention som förbjuderöppnande av nya oljekällor till havs.I motion 1990/91:N339 (mp) påpekas att miljöskyddslagen(1969:387) inte gäller vid prövning av tillstånd för anläggningutanför territorialgränsen. Lagen (1966:314) omkontinentalsockeln ger regeringen rätt att meddela tillståndtill oljeborrning, men vid den prövningen, säger motionärerna,krävs inte att miljöaspekter skall beaktas. Miljöskyddslagenstillåtlighetsregler och krav på försiktighetsmått gäller inte,vilket bl.a. innebär att krav på utredning om alternativlokalisering aldrig har ställts. I motionen begärs attkontinentalsockellagen skall ändras så att miljöskyddslagenblir gällande vid tillståndsprövningen. för miljöskydd bli den tillståndsprövandemyndigheten. Samma synpunkter kommer till uttryck i motion1990/91:N57 (mp).Uppgifter i anslutning till motionernaGällande bestämmelserLagen om kontinentalsockelnFör t.ex. utvinning av olja och sand på den svenskakontinentalsockeln krävs tillstånd enligt lagen (1966:314) omkontinentalsockeln (kontinentalsockellagen). Denna laginnehåller bl.a. följande.Med kontinentalsockeln förstås havsbottnen och dess underlaginom allmänt vattenområde samt inom visst havsområde därutöver.Med kontinentalsockelns naturtillgångar avses bl.a. mineraliskanaturtillgångar på havsbottnen och i dess underlag (1§).Rätten att utforska kontinentalsockeln och utvinna dessnaturtillgångar tillkommer staten (2§). Regeringen ellermyndighet som regeringen bestämmer får meddela tillstånd förannan än staten att bl.a. utvinna naturtillgångar frånkontinentalsockeln. Tillstånd skall avse bestämt område och visstid (3§). Vid tillstånd kan anges bestämmelser som ärpåkallade från allmän synpunkt, såsom föreskrift om företagetsledning, sättet för arbetenas utförande, rapportering rörandeverksamheten, användning av produkterna och åtgärder tillbevarande av fyndighet eller borrhål, samt föreskrift tillförebyggande av vattenförorening eller till skydd för sjöfarten,fisket eller annat allmänt eller enskilt intresse (4§).Tillstånd kan återkallas av regeringen eller den myndighet somhar meddelat tillståndet, om föreskrift eller villkor förtillståndet åsidosätts eller om det i annat fall föreliggersynnerliga skäl. Om ett tillstånd återkallas utan attinnehavaren har åsidosatt föreskrift eller villkor förtillståndet, är innehavaren berättigad att erhålla ersättning avstaten för beslut till följd av åtgärd som han har vidtagit medanledning av koncessionen (5§).Enligt kontinentalsockelförordningen (1966:315) är detSveriges geologiska undersökning (SGU) som utövar tillsyn överefterlevnaden av föreskrifter och villkor för tillstånd enligtkontinentalsockellagen. Det åligger SGU att vid tillsynensamverka med annan myndighet vars verksamhet berörs avtillståndet.Tillstånd till sand-, grus- eller stentäkt på område som i sinhelhet är beläget inom allmänt vattenområde i havet meddelasenligt förordningen (5§) av SGU utom i vissa undantagsfall. Omden täkt som avses med ansökningen är av större omfattning ellerkan medföra betydande skadeverkningar eller annars om statensnaturvårdsverk begär det, skall SGU med eget yttrande hänskjutaärendet till regeringen.Tillstånd till utvinning av andra ämnen än sand, grus ellersten meddelas av regeringen. I samband med tillståndsprövningeninhämtas regelmässigt yttranden från, förutom SGU, bl.a.fiskeriverket (tidigare ), ,samt berördalänsstyrelser och kommuner.Enligt beslut av (prop. 1990/91:90, 1990/91:BoU18)har vissa bestämmelser ommiljökonsekvensbeskrivningar införts i lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m.m. (naturresurslagen). Enmiljökonsekvensbeskrivning skall enligt lagen möjliggöra ensamlad bedömning av en planerad anläggnings, verksamhets elleråtgärds inverkan på miljön, hälsan och hushållningen mednaturresurser. har tidigare beslutat (prop.1988/89:92, 1990/91:NU7) att kontinentalsockellagen skallanknytas till naturresurslagen . att regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får föreskriva att det i ärenden rörande tillståndenligt kontinentalsockellagen skall upprättas enmiljökonsekvensbeskrivning. Regeringen har iproposition 1990/91:90 om en god livsmiljö (s.185) anfört attsådana beskrivningar normalt bör upprättas vid tillståndsärendeninnefattande rätt till borrning eller utvinning enligtkontinentalsockellagen. Detta, meddelades det, avsåg regeringenatt föreskriva om när ändringen i naturresurslagen träder ikraft . I propositionen sades också attnaturvårdsverket och bör beredas tillfälle att yttrasig över den upprättade miljökonsekvensbeskrivningen.MiljöskyddslagenFörutom tillstånd enligt kontinentalsockellagen krävs förprovborrning efter och utvinning av olja eller naturgastillstånd enligt miljöskyddslagen (1969:387) när det rör sig omsvenskt sjöterritorium. Frågan om sådant tillstånd prövas avberörd länsstyrelse.För provborrning och utvinning som äger rum på den del avkontinentalsockeln som ligger utanför svenskt sjöterritoriumgäller alltså inte miljöskyddslagen. Det betyder att prövningenligt denna lag inte i ett sådant fall är en förutsättning föratt t.ex. en anläggning för provborrning efter olja skall fåinrättas. Dock gäller enligt kontinentalsockellagen (10§) attsvensk lag, t.ex. miljöskyddslagen, är tillämplig även utanförterritorialgränsen om anläggning redan finns.Utvinning av sand i KattegattMeddelade tillståndDanska företag har bedrivit sandutvinning på vissadelar av havsbottnen i -- Stora och Lilla Middelgrundsamt Rödebanke -- vilka enligt en överenskommelse mellan Danmarkoch numera ligger i huvudsak inom svensktområde.År 1986 lämnade regeringen tillstånd enligtkontinentalsockellagen till fem danska företag att t.o.m. den 30september 1991 utvinna vissa mängder sand, grus och sten i Storaresp. Lilla Middelgrund, totalt resp. 280000m3 . Flertalet remissinstanser hade ställt sigpositiva till företagens ansökningar. Dessa hade dock avstyrktsav och kommun.Bland de villkor som regeringen angav för tillstånden varföljande. Viss kvantitetsavgift jämte mervärdeskatt skulleerläggas till SGU. Täktverksamheten skulle vara underkastadkontroll genom SGU och . Den utrustning somanvändes för täktverksamheten skulle vara av sådant utförandeatt täkt kunde bedrivas utan att permanenta större gropar,förhöjningar eller fördjupningar uppstod samt att omfattningenoch effekten av grumlingar kunde begränsas till ett minimum. Omtäkt enligt tillståndet inverkade menligt på allmänna intressenskulle SGU äga minska eller utesluta enligt tillståndet medgiventäktvolym, täktområde eller del av sådant område. Avtäktavgifterna skulle avsättas till fiskefrämjande åtgärderför att bekosta de undersökningar m.m. som fiskeristyrelsenönskade utföra. Dessa undersökningar skulle dock inte fåinkräkta på täktverksamheterna.Enligt uppgift från SGU har i huvudsak endast tillståndenrörande utnyttjats av de danska företagen.Från år 1986 har utvinningen på den svenskadelen av detta grund uppgått till totalt -- för hela perioden --ca sand, att jämföra med den i tillståndenmaximerade kvantiteten om totalt . Sandenhar uteslutande avsatts för industriändamål i Danmark.Tillstånd till sandutvinning har också lämnatsför två områden i (och Sandflyttan) och förett område utanför norra delen av om nya tillståndUnder har två företag, och , hos regeringen ansökt om tillstånd att utvinna sandvid . Det senare bolaget har också begärttillstånd till utvinning vid Lilla Middelgrund; denna begäranhar emellertid senare återtagits. I avvaktan på prövningen avföretagets ansökan om tillstånd till sandutvinning vid StoraMiddelgrund har AB Glassand även ansökt om interimistiskttillstånd till fortsatt verksamhet med stöd av tidigare meddelattillstånd till företagets systerbolag, A/S , vilkethar löpt ut den 30 september 1991.SGU har inkommit till regeringen med ettyttande över ansökningarna. SGU har i sin tur inhämtat yttrandenfrån ett flertal myndigheter och kommuner.Rikspolisstyrelsen (säkerhetspolisen), överbefälhavaren,och har inga erinringaremot ansökningarna. Dessa tillstyrks också av sjöfartsverketunder förutsättning att sjöfart och fiske inte hindras.Övriga remissinstanser avstyrker ansökningarna.Fiskeristyrelsen har avstyrkt med hänsyn till områdets betydelseför fisket. har genom ett beslut år 1988förklarat Stora och vara av riksintresse förnaturvård och friluftsliv enligt naturresurslagen. Tillriksintressena för naturvård, friluftsliv och fisket hänvisarockså i samt och Varbergskommuner. hydrologiska institut anseratt täkttillstånd inte skall beviljas förrän verksamhetensinverkan på främst fisket har kartlagts. menar att enmiljökonsekvensbeskrivning bör göras innan beslut om nyatillstånd kan fattas. Verket tillstyrker emellertid ettinterimistiskt tillstånd för AB Glassand, dock längst till den 1juli 1992.Till SGU har i ärendet inkommit flera skrivelser, bl.a. frånSveriges fiskares riksförbund och , med begäran om attansökningarna skall avslås. Danska miljöministeriet har däremotinga erinringar emot ansökningarna och framhåller i sinskrivelse att den utvunna sanden har stor betydelse förindustrin i Danmark.SGU, som enligt sin instruktion på bästa sätt skall främjautnyttjandet av landets mineralresurser, konstaterar i yttrandettill regeringen att täktverksamhet har bedrivits på StoraMiddelgrund . Sandsugningen har varitkoncentrerad till en begränsad del () av hela grundområdet.Av denna del ligger hälften på svenskt och hälften på dansktterritorium. Det berörda området kan enligt SGU betraktas som entransportbotten med normalt ringa beväxning där fortsattutvinning av sand bör tillåtas. Den övriga delen av grundetbestår av andra jordarter än sand, och det är detta område somär betydelsefullt för fisket. SGU anser därför att exploateringav kan förenas med intresset av att fisket ochnaturvården i området värnas.Ansökningarna bereds i regeringskansliet.Regeringen (föredragande: industriminister ) beslutadei att förlänga giltighetstiden för det tidigaremeddelade tillståndet till A/S i avvaktan påregeringens ställningstagande till AB Glassands ansökan, docklängst till utgången av år 1991.Tidigare riksdagsbehandlingHösten 1987 behandlade utskottet (NU 1987/88:4) en motion (m)som syftade till att utvinningen av sand från danska företagssida på den svenska kontinentalsockeln i skullestoppas. Utskottet erinrade om att inte kunde ingripai ett enskilt ärende som handläggs enligt gällande lag avvederbörande förvaltningsmyndighet, i detta fall regeringen.Dess beslut i ärendet refererades av utskottet, som därefteranförde:Ett sådant avgörande som regeringen i det nämnda fallet harhaft att träffa innebär på ett ovanligt påtagligt sätt enavvägning mellan motstående intressen. Den sand som man villutvinna utgör ett värdefullt industriellt råmaterial. Allmäntgäller att utvinning av sand, grus och sten i havsområden kanvara ett alternativ till en motsvarande utvinning till lands,som ofta är tvivelaktig från naturvårdssynpunkt. stårdet klart att sand-, grus- och stentäkt på havsbottnen riskeraratt skada fisket och även i övrigt inverka ofördelaktigt pånaturmiljön. Regeringens beslut, enligt vilket ansökningarnainte har bifallits fullt ut, är ett uttryck för att riskerna hartagits på allvar. Bland de villkor som anges är att SGU harmöjlighet att på olika sätt inskränka tillståndets räckviddifall den tillåtna sandtäkten inverkar menligt på allmännaintressen. Någon värdering utöver vad nu sagts av regeringensställningstagande i det aktuella ärendet finner utskottet inteanledning att ge sig in på.Motionen avstyrktes enhälligt av utskottet och avslogs avriksdagen.Riksdagen har senare på förslag avutskottet avslagit motioner om den pågående sandutvinningen iÖresund. Vid det senaste tillfället, , behandlades enmotion (m) med krav på att utvinningen skulle stoppas. På nyttframhöll utskottet (1989/90:NU33) att inte kundeingripa i ett enskilt fall på det sätt som motionärerna hadebegärt. Utskottet uttalade att det fick förutsättas att demyndigheter som har att tillvarata naturvårdens intressen nogaföljer utvecklingen och tar de initiativ som kan visa sigmotiverade.Prospektering efter olja i ÖstersjönMeddelade tillståndRegeringen meddelade fem tillstånd tillprospektering efter olja och gas på kontinentalsockeln iÖstersjön eller dess närhet. Tillstånden har omfattatundersökningar genom geofysiska och andra mätningar och hargällt i två eller . Fyra av tillstånden har också givittillståndshavarna möjlighet till provborrning om borrvärdaindikationer skulle påvisas.Ett av tillstånden har genom beslut av regeringen i februari1991 förlängts att gälla t.o.m. , dock endast beträffandeett av de fyra delområden som det ursprungliga tillståndetomfattade. En ansökan om förlängning av ett annat tillståndprövas av regeringen (se följande avsnitt).Ytterligare ett annat tillstånd upphör att gälla i november1991. Övriga två tillstånd har löpt ut.I november 1990 beslutade regeringen att ge tillstånd tillgeokemiska provtagningar --30september 1991 inom tre angivna områden på kontinentalsockeln isödra och i . Om det vid dessa undersökningarskulle visa sig att områdena är intressanta frånoljeprospekteringssynpunkt krävs ytterligare tillstånd för attseismiska undersökningar och provborrning skall få genomföras.Ansökan om nytt tillståndSGU överlämnade till regeringen yttrande över enansökan från , ochInternational om förlängning av tillstånd tillprospektering efter olja och gas i . Bolagen har vidarebegärt att tillståndet även skall omfatta möjlighet tillprovborrning.SGU har i två omgångar inhämtat synpunkter på bolagens ansökanfrån berörda centrala myndigheter, i länsamt . I den andra omgången har remissinstansernaberetts tillfälle att yttra sig över denmiljökonsekvensbeskrivning som bolagen låtit genomföra som ettresultat av den första remissomgången.Miljökonsekvensbeskrivningen har också i ett senare skedekompletterats.Flertalet remissinstanser, bl.a. , tillstyrkerbolagens ansökan under förutsättning att vissa villkor uppställseller har ingen erinran emot att ansökan bifalls.Fiskeristyrelsen har avstyrkt ansökan med hänvisning till attdet aktuella området i är ett viktigt fångstområde föryrkesfisket. Utsläpp av olja vid oljeborrning skulle enligtfiskeristyrelsen få svåra skadeverkningar för fisket i ettytterst känsligt och värdefullt område. I dessa synpunkter harkammarkollegiet instämt. Även ,, m.fl. har i skrivelsertill SGU krävt att ansökan skall avslås.SGU tillstyrker att bolagens tillstånd till prospekteringefter olja och gas förlängs samt atttillståndet utvidgas till att också gälla rätt till borrning.Även om importen av olja till har minskat kraftigt äroljebehovet fortfarande stort. En möjlighet att utnyttjainhemska tillgångar måste enligt SGU betraktas som synnerligentilltalande. Etablering av en oljeverksamhet i området skullevidare, framhålls det, vara av stor betydelse för bl.a.sysselsättningen på . För att en rimlig avvägning skallkunna göras mellan de intressen som står i konflikt med varandrai ärendet krävs kännedom om tyngden av resp. intresse. Därförbör provborrningar tillåtas, anser SGU. Först därefter kanställning tas till vilket intresse som väger tyngst eller om enkompromiss därvidlag är möjlig.HelsingforskonventionenSverige och övriga Östersjöstater undertecknade iHelsingfors konventionen om skydd av marinamiljö -- den s.k. Helsingforskonventionen. träddekonventionen i kraft sedan den hade ratificerats av de berördastaterna. Konventionen omfattar , ,, , Stora och Lilla Bält samt upptill en linje mellan och Göteborg.Syftet med konventionen är att alla former av havsföroreningari skall förhindras. Det gäller utsläpp frånlandbaserade källor, utsläpp från fartyg, atmosfäriskt nedfall,dumpning samt föroreningar som orsakas av att havsbottnenutforskas och/eller exploateras.