bet · GE01SkU18 · 1991-03-26 00:00:00 — Trots en kraftig internationellexpansion för turismen har utvecklingen i under 1990inneburit 12000 förlorade jobb, en 10-procentig arbetslöshetoch en försämring av resevalutabalansen med 4 miljarderkronor. 1991 och 1992 beräknas balansen försämras ytterligare.Resevalutabalansen kan 1992 väntas stå för halvabytesbalansunderskott.I flertalet förekommer differentierade skattesatserbeträffande hotell- och restaurangverksamhet. Denna s.k.turistmoms ligger på en avsevärt lägre nivå än den svenska.Den vanligaste skattesatsen är i för hotell och10% för restauranger.Sverige har möjlighet att undvika den angivna utvecklingen mendet krävs då att den svenska turistnäringen får möjlighet attkonkurrera på någorlunda likvärdiga villkor med sina utländskakonkurrenter.Också mervärdeskatten på skidliftar drabbar turistnäringen.Vinterturismen i den svenska fjällvärlden kommer härigenom iett utsatt läge i förhållande till konkurrensen från t.ex.Norge och alpländerna. , , och Italienhar ingen mervärdeskatt för skidliftar.Skidliftarna utgör motorn i vinterturismen. Den genererar enomsättning på och skapar sysselsättningför ca 16000 årsverken. Härav finns drygt tre fjärdedelar iglesbygd och stödområden. Många av liftföretagen utgörs avrelativt unga företag som fortfarande befinner sig i ettuppbyggnadsskede och har låg lönsamhet. De som drabbas mest avdenna skattehöjning är naturligtvis familjer med flera barn.De får sin vintersemester fördyrad med upp emot . pervecka om de väljer att semestra i Sverige.Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att de före den1 gällande reduceringsreglerna avseende hotell-och restaurangverksamhet återinförs fr.o.m. ochatt reglerna därvid får omfatta också skidliftar.Med det anförda torde de nu aktuella motionerna i storutsträckning vara tillgodosedda. I den mån så inte är falletavstyrker utskottet dem.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande turistnäringenatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk371yrkande 2, 1990/91:Sk391 yrkande 6, 1990/91:Sk435 yrkande22, 1990/91:Sk627 yrkande 38, 1990/91:Sk645 yrkande 1,1990/91:Sk663 yrkande 1, 1990/91:Sk675 yrkandena 1 och 2,1990/91:Sk699, 1990/91:Sk735 och 1990/91:Sk737 och medanledning av motionerna 1990/91:Sk602, 1990/91:Sk645yrkandena 2 och 3, 1990/91:Sk674, 1990/91:Sk709 yrkande 1och 1990/91:Sk710 yrkandena 1 och 2, antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskattHärigenom föreskrivs att 14§ lagen (1968:430) ommervärdeskatt skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14§Beskattningsvärdet utgörs av vederlaget och, vid uttag, avsaluvärdet. Vid uttag för försäljning från fartyg som avses i2a§ sjunde stycket, av andra än där uppräknade varor,skall dock beskattningsvärdet utgöras av varans inköpsvärde. Vid servering och rumsuthyrning samt skidliftverksamhet sätts beskattningsvärdet ner till av vederlaget eller saluvärdet.Denna lag träder i kraft den 1 maj 1991.16. Turistnäringen (mom. 12)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Enligt utskottets" bort ha följande lydelse:Beslutet att avskaffa reduceringsreglerna för hotell- ochrestaurangverksamhet har enligt utskottets mening fåttolyckliga konsekvenser. Trots en kraftig internationellexpansion för turismen har utvecklingen i under 1990inneburit 12000 förlorade jobb, en 10-procentig arbetslöshetoch en försämring av resevalutabalansen med 4 miljarderkronor. 1991 och 1992 beräknas balansen försämras ytterligare.Resevalutabalansen kan 1992 väntas stå för halvabytesbalansunderskott.I flertalet förekommer differentierade skattesatserbeträffande hotell- och restaurangverksamhet. Denna s.k.turistmoms ligger på en avsevärt lägre nivå än den svenska.Den vanligaste skattesatsen är i för hotell och10% för restauranger.Sverige har möjlighet att undvika den angivna utvecklingen mendet krävs då att den svenska turistnäringen får möjlighet attkonkurrera på någorlunda likvärdiga villkor med sina utländskakonkurrenter.Beslutet att avskaffa reduceringsreglerna för hotell- ochrestaurangverksamhet får också andra effekter. människors möjlighet till semester med sin familj ochtill social samvaro med medmänniskor och fördyrararbetslunchen för alla. Det får också fördyrande effekter fört.ex idrottsrörelsen.Utskottet föreslår att de före gällandereduceringsreglerna avseende hotell- och restaurangverksamhetåterinförs fr.o.m. den 1 juli 1991.Utskottet har redan tidigare (reservation 10) hemställt attpersontransporter--och därmed även skidliftar--undantas frånmervärdeskatt.Med det anförda torde de nu aktuella motionerna i storutsträckning vara tillgodosedda. I den mån så inte är falletavstyrker utskottet dem.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande turistnäringenatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk371yrkande 2, 1990/91:Sk391 yrkande 6, 1990/91:Sk435 yrkande22, 1990/91:Sk627 yrkande 38, 1990/91:Sk645 yrkande 1,1990/91:Sk663 yrkande 1, 1990/91:Sk709 yrkande 1,1990/91:Sk735 och 1990/91:Sk737 och med anledning avmotionerna 1990/91:Sk602, 1990/91:Sk645 yrkandena 2 och 3,1990/91:Sk674, 1990/91:Sk675 yrkandena 1 och 2,1990/91:Sk699 och 1990/91:Sk710 yrkandena 1 och 2 antarföljandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskattHärigenom föreskrivs att 14§ lagen (1968:430) ommervärdeskatt skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14§Beskattningsvärdet utgörs av vederlaget och, vid uttag, avsaluvärdet. Vid uttag för försäljning från fartyg som avses i2a§ sjunde stycket, av andra än där uppräknade varor,skall dock beskattningsvärdet utgöras av varans inköpsvärde. Vid servering och rumsuthyrning sätts beskattningsvärdet ner till av vederlaget eller saluvärdet.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991.17. Turistnäringen (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Enligt utskottets" bort ha följande lydelse:Beslutet att avskaffa reduceringsreglerna för hotell- ochrestaurangverksamhet har enligt utskottets mening fåttolyckliga konsekvenser. Trots en kraftig internationellexpansion för turismen har utvecklingen i under 1990inneburit 12000 förlorade jobb, en 10-procentig arbetslöshetoch en försämring av resevalutabalansen med 4 miljarderkronor. 1991 och 1992 beräknas balansen försämras ytterligare.Resevalutabalansen kan 1992 väntas stå för halvabytesbalansunderskott.I flertalet europeiska länder förekommer differentieradeskattesatser beträffande hotell- och restaurangverksamhet.Denna s.k. turistmoms ligger på en avsevärt lägre nivå än densvenska. Den vanligaste skattesatsen är i förhotell och för restauranger.Sverige har möjlighet att undvika den angivna utvecklingen mendet krävs då att den svenska turistnäringen får möjlighet attkonkurrera på någorlunda likvärdiga villkor med sina utländskakonkurrenter.Beslutet att avskaffa reduceringsreglerna för hotell- ochrestaurangverksamhet får också andra effekter. människors möjlighet till semester med sin familj ochtill social samvaro med medmänniskor på restauranger ochkaféer. Det fördyrar arbetslunchen och det får ocksåfördyrande effekter för idrottsrörelsen och annanföreningsverksamhet.Det bör observeras att kostnader för hotell- ochrestaurangtjänster gäller arbetskraft i långt högre grad änkomsumtion av materiella resurser och därför bör beskattasrelativt lågt.Utskottet föreslår att de före gällandereduceringsreglerna avseende hotell- och restaurangverksamhetåterinförs fr.o.m. den 1 juli 1991.Med det anförda torde de nu aktuella motionerna i storutsträckning vara tillgodosedda. I den mån så inte är falletavstyrker utskottet dem.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande turistnäringenatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk371yrkande 2, 1990/91:Sk391 yrkande 6, 1990/91:Sk435 yrkande22, 1990/91:Sk627 yrkande 38, 1990/91:Sk645 yrkande 1,1990/91:Sk663 yrkande 1, 1990/91:Sk709 yrkande 1,1990/91:Sk735 och 1990/91:Sk737 och med anledning avmotionerna 1990/91:Sk602, 1990/91:Sk645 yrkandena 2 och 3,1990/91:Sk674, 1990/91:Sk675 yrkandena 1 och 2,1990/91:Sk699 och 1990/91:Sk710 yrkandena 1 och 2 antarföljandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskattHärigenom föreskrivs att 14§ lagen (1968:430) ommervärdeskatt skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 14§Beskattningsvärdet utgörs av vederlaget och, vid uttag, avsaluvärdet. Vid uttag för försäljning från fartyg som avses i2a§ sjunde stycket, av andra än där uppräknade varor,skall dock beskattningsvärdet utgöras av varans inköpsvärde. Vid servering och rumsuthyrning sätts beskattningsvärdet ner till av vederlaget eller saluvärdet.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991.18. och diskotek (mom. 14), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Utskottet är" bort ha följande lydelse:I likhet med vad som gäller för idrott uppkommer på dettaområde en konkurrenssnedvridning som beror på att de ideellaföreningarna har möjlighet att arrangera mervärdeskattefriadiskoteks- och danstillställningar under det att en enskildarrangör måste ta ut mervärdeskatt.Det är enligt utskottets mening viktigt att enhetliga reglergäller i detta hänseende och utskottet tillstyrker därföryrkandet i motion Sk711 att entréavgifter till diskoteks- ochdanstillställningar befrias från mervärdeskatt. Regeringen bördock återkomma med ett förslag i saken.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande dans och diskotekatt med bifall till motion 1990/91:Sk711 och medanledning av motion 1990/91:Sk712 hos regeringen begär ettförslag som innebär att diskoteks- och danstillställningarbefrias från mervärdeskatt.19. och diskotek (mom. 14)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Utskottet är" bort ha följande lydelse:På detta område uppkommer en konkurrenssnedvridning som berorpå att de ideella föreningarna har möjlighet att arrangeramervärdeskattefria diskoteks- och danstillställningar underdet att en enskild arrangör måste ta ut mervärdeskatt.Som framhålls i motion Sk712 kan problemet lösas antingengenom att entréavgiften för danstillställningar befrias frånmervärdeskatt eller genom att entréavgiften alltid ärmervärdeskattepliktig om danstillställningar anordnasregelmässigt eller yrkesmässigt.För närvarande råder också stor osäkerhet om gränsdragningenmellan vad som är mervärdeskattepliktigt arrangemang och inte.I likhet med vad som skett när det gäller idrottsrörelsen börenligt utskottets uppfattning en uppföljning av effekterna avde nya skattereglerna göras. Utgångspunkten bör därvid varaatt konkurrensneutralitet skall föreligga mellan olikaarrangörer. bör enligt utskottets mening geregeringen i uppdrag att genomföra en sådan uppföljning ochåterkomma till med förslag till åtgärder.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Sk712.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande dans och diskotekatt med bifall till motion 1990/91:Sk712 och medanledning av motion 1990/91:Sk711 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.20. Gallerimomsen (mom. 15), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Utskottet är" bort ha följande lydelse:Fr.o.m. tar gallerierna ut mervärdeskatt påsin ersättning för förmedling av tavlor trots att tavlorna imånga fall är mervärdeskattefria. Galleriernas provision kan motsvara 40--av konstnärens ersättning för tavlan.Enligt utskottets mening kommer mervärdeskatten pågalleriernas förmedling att få negativa konsekvenser förkonstnärerna genom att dessa måste ta ut ett högre pris förtavlorna om de vill undvika att få en sänkning av sinersättning. Det finns risk att den s.k. gallerimomsen föder engrå marknad. En snedvridning uppkommer också i förhållandetill ideella föreningar som kan förmedla konst utan attmervärdeskatt utgår på provisionen. Det finns också en riskatt gallerierna inte orkar med fördyringen och därför tvingaslägga ner sin verksamhet. Utan gallerier blir konstnärernasvillkor kraftigt försämrade.Det finns således starka skäl som talar för att galleriernasförmedling av tavlor undantas från mervärdeskatt, ochutskottet förordar därför att som sin mening gerregeringen till känna att ett sådant undantag nu bör kommatill stånd.Utskottet tillstyrker således motion Sk368 i denna del. I denmån övriga motioner inte tillgodosetts härigenom avstyrkerutskottet dessa.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse:15. beträffande gallerimomsenatt med bifall till motion 1990/91:Sk368 i dennadel och med anledning av motionerna 1990/91:Sk677 och1990/91:Sk678 som sin mening ger det anförda tillkänna.21. Införsel av kulturföremål m.m. (mom. 16), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Utskottet har" bort ha följande lydelse:Lagen om utförsel av kulturföremål kom enligt förarbetena tillför att skydda vårt kulturarv och förhindra att värdefullakonstföremål, möbler, handskrifter m.m. förs ut ur landet.Samtidigt förhindrar reglerna i lagen om mervärdeskatt attsådana värdefulla möbler, tavlor m.m. som redan lämnat landetåterförs till . De beläggs nämligen då med fullmervärdeskatt. Endast museerna är undantagna från denna.Ett aktuellt fall gäller en mycket förnämlig Hauptbyrå, somför några tiotal år sedan fördes ut ur . Den skall nubjudas ut till försäljning. En försäljning på t.ex. enkvalitetsauktion i skulle i avbränningar, främst genommervärdeskatten, kosta kanske mot mindreän hälften vid försäljning i England.Det ter sig orimligt att bestraffa dem som vill föra in sammasorts föremål som vi vill hindra andra från att föra ut urSverige. Det rimliga borde i stället vara att stimulera deutomlands boende ägarna att sälja sådana konstföremål, möblerm.m. som utgör en del av det svenska kulturarvet tillbaka tillSverige utan att vid gränsen drabbas av en avgift på förnärvarande av Hauptbyråns, Roslinmålningens ellerMariebergsfajansens värde.Ett sätt vore att befria de föremål från mervärdeskatt vidåterinförsel till för vilka utförsel skulle havägrats. Samma kulturvårdande institutioner som prövaransökningar om tillstånd att föra ut kulturföremål ur landetborde i så fall också pröva frågan om föremålet är av sådanbetydelse för det nationella kulturarvet att det bör befriasfrån moms. Eventuellt kunde en begränsad avgift tas ut förkonstföremål som befrias från mervärdeskatt för att täckakostnaderna för ifrågavarande institutioner. Ett sådant systemskulle med all sannolikhet leda till ett återinflöde av förkulturarvet värdefulla svenska kulturföremål, vilket bordestämma överens med lagstiftarens intentioner.Enligt utskottets mening bör regeringen återkomma med ettförslag av angiven innebörd. Utskottet tillstyrker såledesmotion Sk603.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse:16. beträffande införsel av kulturföremål m.m.att med bifall till motion 1990/91:Sk603 och medanledning av motion 1990/91:Sk631 och 1990/91:Sk638 hosregeringen begär ett förslag som innebär att kulturföremål somomfattas av utförselförbud befrias från mervärdeskatt vidinförsel.22. Fartyg och bunkerolja (mom. 17), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Det finns" bort ha följande lydelse:I motion Sk428 av m.fl. (m) anförs attutvidgningen av mervärdeskatten till fartyg leder till enmängd krångliga bestämmelser. Skepp som första gången skallgöra svensk inrikes resa måste "inmomsas", momsade resp. ickemomsade skepp måste registreras, enskild tulltjänsteman skallkunna avgöra rätt värde vid deklarationstillfället och nyinmomsning av hela skeppet måste ske om dockning ochreparation skett vid varv i utlandet. Eftersom hela dennaprocess inte tillför några skattepengar till statsverket,tvärtom kan staten i vissa fall drabbas av räntekostnader, ochalltså endast innebär en omfattande och kostsam byråkrati, börenligt motionärerna reglerna omgående ändras. bör inteinföra egna regler för internationell sjöfart när man inomEG-området beslutat att mervärdeskatt inte skall utgå på skeppoch flygplan.I motionen tar man också upp mervärdebeskattningen avbunkerolja som förbrukas i inrikes resa. En ny meningslösrutin för beräkning och deklaration av bunkerolja har måstinföras; mervärdeskatt betalas och sedan återbetalas igen.Eftersom EG beslutat att bunkerolja ej skall belastas medmervärdeskatt bör enligt motionärerna anpassasina bestämmelser till dem som gäller för EG-området. Dettaspeciellt som inga inkomster tillförs statskassan via dennamervärdeskatt, endast utgifter.Utskottet delar motionärernas synpunkter på beskattningen avfartyg och bunkerolja och tilstyrker därför yrkandet imotionen om att som sin mening skall ge regingentill känna att mervärdeskatten på fartyg och bunkerolja börslopas.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följandelydelse:17. beträffande fartyg och bunkeroljaatt med bifall till motion 1990/91:Sk428 yrkande 6och med anledning av motionerna 1990/91:Sk676 och1990/91:Sk331 yrkande 1 som sin mening ger regingen tillkänna att mervärdeskatten på bunkerolja och fartyg bör slopas.23. Fartyg och bunkerolja (mom. 17)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Det finns" bort ha följande lydelse:I motion Sk676 av m.fl. (c) begärs en översyn avrutinerna beträffande bunkerolja på fartyg. Enligtmotionärerna har som första land i breddatmervärdeskatten till att omfatta också handelsjöfarten såvälnär det gäller själva fartygen som bunker och andraförnödenheter. Näringens internationella prägel skapar härvidstora tillämpningsproblem som enligt vad motionärerna anförvisar att borde ha avvaktat med denna åtgärd och istället harmoniserat reglerna med EG-länderna.Utskottet delar motionärernas bedömning. Enligt utskottetsmening bör den angivna problemställningen nu skyndsamtanalyseras och åtgärdas så att fiskala åtgärder av ringaekonomisk betydelse för statskassan inte får stora negativaskadeverkningar på de svenska rederiernas konkurrenskraft. Detanförda bör med bifall till motion Sk331 yrkande 1som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följandelydelse:17. beträffande fartyg och bunkeroljaatt med bifall till motion 1990/91:Sk331 yrkande 1och med anledning av motionerna 1990/91:Sk428 yrkande 6 och1990/91:Sk676 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om utredning och förslag i syfte attundanröja olägenheterna för den internationelltkonkurrensutsatta sjöfarten av breddad mervärdeskatt.24. (mom. 18)(), (), (),(), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 17 sombörjar med "Utskottet vill" bort ha följande lydelse:Sjöräddningssällskapet har till uppgift att skötasjöräddningstjänsten kring kusterna och i , ochMälaren och att söka vidmakthålla intresset försjöräddningstjänsten. Sällskapet har exklusiva resurser förverksamheten i form av räddningsstationer, räddningskryssarem.m. och svarar för av det totala antaletsjöräddningsinsatser i landet.Sjöräddningssällskapet instiftades 1907 och har sedan dessbedrivit sin sjöräddningstjänst utan statliga bidrag.Verksamheten finansieras genom avgifter och bidrag från ca20000 medlemmar och 28 stödföreningar samt gåvor ochdonationer från företag, besättningar i svenska fiske- ochhandelsflottan, båtklubbar och -organisationer etc. Sällskapetär befriat från inkomst-, gåvo-, arvs- och förmögenhetsskattsamt var fram till befriat också frånmervärdeskatt vid sin anskaffning av livräddningsfartyg.Riksdagens beslut om en breddning avmervärdeskatten innebar bl.a. att undantaget förSjöräddningssällskapets anskaffning av livräddningsfartygslopades med verkan fr.o.m. . Härigenom komSjöräddningssällskapets kostnader för dessa fartyg över ennatt att stiga . Enligt vad företrädare försällskapet uppgivit inför utskottet motsvarar detta enkostnadsökning på 3--4 milj.kr. Sällskapet har intenågon möjlighet att snabbt öka sina inkomster med ettmotsvarande belopp. En kostnadsökning av denna storleksordninggör det därför mycket svårt för attbibehålla en verksamhet av nuvarande kvalité och omfattning.Sjöräddningssällskapet står för avsjöräddningsinsatserna i och verksamheten grundar sighelt på frivilliga insatser. Enligt utskottets mening innebärbeslutet att belasta denna verksamhet med mervärdeskatt enoförsvarbar njugghet från samhällets sida.Utskottet anser att skyndsamt börmedges full kompensation för den kostnadsökning som uppkommitfr.o.m. Vad utskottet anfört bör riksdagenmed anledning av nu aktuella motioner som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följandelydelse:18. beträffande sjöräddningssällskapetatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk604,1990/91:Sk616, 1990/91:Sk620, 1990/91:Sk624 och1990/91:Sk680 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om att skyndsamt börmedges full kompensation för den merkostnad som det slopadeundantaget för livräddningsfartyg medfört för sällskapetfr.o.m. den 1 januari 1991.25. Försäkringsbolagen (mom. 20)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 19 sombörjar med "Enligt utskottets" bort ha följande lydelse:Den nya mervärdeskatten för tjänster har fått en utformningsom hotar att leda till kostnadsfördyringar förförsäkringsföretagen i jämfört med vad som gäller förförsäkringsföretagen i försäkringsrörelselagen får inte sak- och livförsäkringdrivas i samma bolag. Också fondanknuten livförsäkring (s.k.unit linked) måste drivas i särskilt bolag. Inte heller fårförsäkrings- och bankrörelse drivas i samma bolag. Ettförsäkringsföretag som tillhandahåller sina kunderförsäkringstjänster måste således dela upp sin verksamhet påflera bolag.Det är vanligt att försäkringsbolag effektiviserar sinorganisation genom att låta olika administrativa rutinerutföras av ett av bolagen i gruppen för allas räkning. Vid deninterna fördelningen av dessa gemensamma administrativakostnader uppkommer från enmervärdebeskattning avseende ifrågavarande tjänsteprestation.Denna skattebelastning kan endast undvikas genom att varjebolag i gruppen själv svarar för sina administrativa rutiner.Denna situation har uppmärksammats inom EG där medlemsstaternahar rätt att som ett enda skattesubjekt behandla bolag som ärnära knutna till varandra genom finansiella, ekonomiska ochorganisatoriska band. Enligt upppgift har denna möjlighetutnyttjats av bl.a. , ochTyskland.Sveriges Försäkringsförbund och har i skrivelser tillutskottet i detta ärende lagt fram förslag om en annan lösningsom innebär att undantaget för försäkringstjänster utvidgas såatt det omfattar alla de tjänster som ett försäkringsbolagutför åt ett annat försäkringsbolag i samma ägargrupp.Enligt utskottets mening måste problemet med beskattningen avförsäkringsbolagens interntjänster lösas. Det finns skäl attutreda om inte den inom EG använda möjligheten att låtagrupper av bolag med ett nära samband uppträda som en endaskattskyldig bör införas även i . Metoden har denfördelen att den löser motsvarande problem också inom andrabranscher och innebär en anpassning av de svenska reglernatill vad som gäller inom EG. Utskottets förutsätter attregeringen uppmärksammar detta och tar erforderliga initiativ.I avvaktan på att frågan om gemensam mervärdeskatteredovisningi ägargrupper utreds bör det av Försäkringsförbundoch framlagda förslaget genomföras.