bet · GF01JoU5 · 1991-11-26 00:00:00 — Jakt och viltvård m.m. I betänkandet behandlas proposition 1991/92:9 om jakt ochviltvård. I anslutning härtill behandlas dels 20 motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden , dels 22 motionsyrkandenväckta med anledning av propositionen.Utskottet tillstyrker bl.a. -- under avsnittet omälgskötselområden -- att regeringen bemyndigas att meddelaundantag från bestämmelserna i 33 § jaktlagen (1987:259) omlicensjakt efter älg. Det i propositionen redovisade förslagettill lagändring tillstyrks även i övrigt. Vidare godkännerutskottet de i propositionen redovisade riktlinjerna förförändringar av bidrags- och avgiftssystemet för viltskador. Medanledning av tre motionsyrkanden (m, c, s) framhåller utskottetatt det från regeringens sida finns anledning att uppmärksammaproblemet med viltskador i samband med jordbruksarrende.Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats två reservationer och ett särskiltyttrande. Regeringen () har i proposition1991/92:9 föreslagitdels att antar förslaget till lag om ändring ijaktlagen (1987:259),dels att godkänner de riktlinjer förförändringar av bidrags- och avgiftssystemet för viltskador somangetts i propositionen (avsnitten 3.8 och 3.9).Propositionens huvudsakliga innehållStammarna av framför allt älg, dovhjort, kronhjort och rådjurskall anpassas så att det uppnås en bättre balans mellanviltstammarnas storlek och intresset av att minska de skadorviltet åstadkommer. Jägare och markägare skall ta ett störreansvar för att balansen uppnås. Information och utbildning ijakt- och viltvårdsfrågor skall ges till markägare och jägare.Det lokala samrådet i jakt- och viltvårdsfrågor skallintensifieras.Stora stabila älgjaktsområden skall kunna registreras somälgskötselområden. Jakträttshavarna får själva avgöraavskjutningens storlek inom dessa områden.Jakttiderna för älg, dovhjort, kronhjort och rådjur förlängs.Möjligheterna att erhålla ersättning för skada av älg,dovhjort och kronhjort på jordbruksgrödor och trädgårdsodlingarupphör den 1 januari 1995.Lagförslaget fogas som bilaga till detta betänkande. Motioner väckta med anledning av propositionen1991/92:Jo5 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar uttala att de grundläggande garantier om skydd av denenskilda jakträtten, som innefattades riksdagsbeslut,inte skall kunna åsidosättas.1991/92:Jo6 av () vari yrkas att avslårpropositionen med begäran om ett nytt mer heltäckande förslag.1991/92:Jo7 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande 33 § jaktlagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om älgvårdsområden.1991/92:Jo8 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om grundläggande garantier om skydd avenskild jakträtt i likhet med vad uttalade vid 1987års riksdagsbeslut om ny jaktlag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående ersättning för viltskador i vissafall,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående arrendelagstiftningen ochregleringen av viltskador.1991/92:Jo9 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ominformation och utbildning samt poängterar markägarens roll vidtillskapandet av älgskötselområden.1991/92:Jo10 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lagstiftning sominnebär att ansvaret för jakten och viltvården skall följa medvid upplåtelse av jordbruksarrende.1991/92:Jo11 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att viltskadeersättningäven skall utgå till trädgårdsodlingen.1991/92:Jo12 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillämpningsföreskrifter för ansvarsfrågorvid älgjakt i samverkan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktlinjer för att minska byråkratin vidlokalt samråd.1991/92:Jo13 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalt samråd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bildandet av älgskötselområden,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jakttiden på rådjur,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fällavgift på årskalv av älg,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ersättning för viltskador,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arrendelagstiftningen.1991/92:Jo14 av () vari yrkas att ,med ändring i propositionen, beslutar att överklagande avregistrering av licensområde får ske hos statens naturvårdsverk.1991/92:Jo15 av i (kds) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag attersättningsmöjligheten för skada av dovhjort, kronhjort och älgpå jordbruksgröda skall upphöra,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts om förenklad administration av älgjakten.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19911990/91:Jo306 av m.fl. (c) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ersättning för viltskador på skog.1990/91:Jo902 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bevarandet av den skånskakronhjortsstammen.1990/91:Jo903 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en ny och meraallsidigt sammansatt jaktvårdsorganisation.1990/91:Jo904 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jakt på hanfågel av ejder.1990/91:Jo905 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag till sådanändring i jaktlagen att någon form av jaktfridagar införs.1990/91:Jo906 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omälgjaktens lokala inriktning.1990/91:Jo907 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ett försäkringssystemmot rovdjursskador.1990/91:Jo909 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jakt i den planerade kringFärnebofjärden.1990/91:Jo910 av och () variyrkas att begär att regeringen tillsätter en allsidigutredning om hänsynsfull jakt mot bakgrund av de i motionenbelysta problemen.1990/91:Jo911 av i och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om värdet av högre nyttjande avstatens mark ovan odlingsgränsen för jakt.1990/91:Jo912 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändring av jakttider för älgjakt.1990/91:Jo917 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär en översyn av 4 och 9 §§jaktlagen i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om 6, 8 och 26 §§ jaktförordningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändrade jakttider m.m.1990/91:Jo918 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om senvinterjakt på sjöfågel.1990/91:Jo919 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning om organisationen avviltvården i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Jo922 av och () vari yrkas1. att beslutar ändra övergångsbestämmelserna tilljaktlagen (1987:259) så att tilldelningen för s.k. B-områden vidälgjakt blir ett vuxet djur och en kalv,2. att hos regeringen begär förslag om förlängdjakttid för s.k. B-områden i enlighet med vad som anförts imotionen.1990/91:Jo923 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om införande av jakt med pil och båge,2. att som sin mening ger regeringen till känna attnaturvårdsverket bör avbryta försöket med pilbågsjakt.Utfrågning m.m.Utskottet har i detta ärende anordnat en utfrågning medrepresentanter för , --Landsbygdens jägare och Lantbrukarnas riksförbund.Vidare har utskottet uppvaktats av representanter för . En skrivelse har inkommit från . BakgrundMed stöd av regeringens bemyndigande den 21 april 1988tillkallades en särskild utredare med uppdrag att se överersättningssystemet för viltskador. Utredningen om ersättningvid vissa skador av vilt avgav betänkandet Skadaav vilt (SOU 1990:60).Regeringen uppdrog åt statensnaturvårdsverk att i samråd med statskontoret och övriga berördamyndigheter och organisationer utarbeta lämpliga rutiner förlänsstyrelsernas registrering av licensområden och beslut omälgtilldelning. överlämnade i maj 1990promemorian Förenklad administration av älgjakten.Skogsstyrelsen och beslutade den 25februari 1986 att tillsätta en arbetsgrupp för att närmarebelysa och ge svar på vissa frågor rörande älgen och skogen.Arbetsgruppen (älg/skogsgruppen) har i sin slutrapport skogen tagit upp skadeproblemen och lämnat förslag tilllösningar. Rapporten överlämnades till viltskadeutredningen.Med stöd av regeringens bemyndigande den 1 november 1990tillkallades en särskild utredare för att utredanaturvårdsverkets framtida uppgifter. Utredningen avgav i april1991 betänkandet uppgifter och organisation(SOU1991:32). Utredningen föreslår bl.a. att naturvårdsverketscentrala sektoransvar för jaktfrågor förs över tillskogsstyrelsen medan verket behåller sin rätt att besluta ifrågor som gäller de stora rovdjuren.Regeringen uppdrog åt generaldirektörerna förstatens naturvårdsverk och samt åtrikspolischefen att gemensamt utreda formerna för att föra överdet övergripande ansvaret för jakt- och viltvårdsfrågorna tillskogsstyrelsen samt frågor rörande forskning inom jakt- ochviltvårdsområdet till skogs- och jordbrukets forskningsråd(). Vidare skall det övervägas i vilken mån och i vilkaformer det övergripande ansvaret rörande krav på skjutvapen ochammunition för jakt samt frågor om tillstånd till innehav avjaktvapen bör föras över till . Uppdragetskall redovisas under hösten 1991.Organisationsfrågor m.m.PropositionenI propositionen framhålls att markägare, jägare ochmyndigheter måste ta ett större ansvar för att det eftersträvademålet om en balans mellan viltstammarnas storlek och deintressen som utsätts för viltskador skall kunna nås. Det lokalasamrådet mellan berörda parter i jakt- och viltvårdsfrågor börintensifieras. Någon särskild reglering av samrådetsorganisatoriska former föreslås inte. Inom A-områdena skall dockdet lokala samråd som har skett om älgavskjutningens storlekredovisas till . En målinriktad information ochutbildning skall riktas till markägare och jägare under denärmaste tre åren. Finansiering av denna verksamhet måste enligtföredragande statsrådet i stor utsträckning ske genomomprioritering av tillgängliga medel. ochnaturvårdsverket skall ges i uppdrag att i samråd med berördaorganisationer lämna förslag till innehållet i informations- ochutbildningsprogrammet, genomförandet och finansieringen.Viltforskningen bör bl.a. prioritera frågor om älgstammensstruktur och näringsval samt åtgärder för att minskaviltskadorna.MotionernaEnligt motion Jo13 (m) yrkande 1 bör samrådet ske påjaktkretsnivå. Samrådsförfarandet behöver inte formaliserasefter några bestämda linjer. Det skall dock redovisas tilllänsstyrelsen. Med en sådan ordning erhålls enligt motionärernaett bättre grepp över älgstammens utveckling, och onödigbyråkrati kring samråden kan undvikas. I folkpartimotionen Jo12framhålls att en ökad samverkan i jakten inte får innebära atten del jägare missgynnas genom att någon av de ideellajägarorganisationerna ges företräde i de frågor som rörtilldelning m.m. Propositionen är inte särskilt klargörande i defrågor som rör initiativrätt och huvudmannaskap för de olikasamverkansformerna. Regeringen bör i tillämpningsföreskriftertill de nya reglerna klargöra ansvarsfrågorna vid olika slag avälgjakt i samverkan (yrkande 1). Vidare bör regeringen utformariktlinjer för hur de lokala samråden skall genomföras utan attbyråkratin ökar (yrkande 2).I motion Jo9 (delvis) framhålls att en förbättradinformation och utbildning fordras för att de jakt- ochviltvårdspolitiska målen skall kunna nås. Enligt motionären ärdet väsentligt att markägarna får den roll som antyds ipropositionen. Vidare är det viktigt att skapa förståelse mellanjägare, skogsbrukare och markägare för de problem som kan finnasinom olika områden. Här kan utbildning och information vara tillstor nytta. En så stor del som möjligt av fällavgifterna bör gåtill denna verksamhet.I motion Jo903 (s) betonas behovet av en ny och meraallsidigt sammansatt jaktvårdsorganisation. Enligt motionärernaär jaktintressena överrepresenterade i nuvarande jakt- ochviltvårdsorganisation. Natur- och djurskyddsintressenasmöjligheter att påverka jaktens utformning är små.Jaktorganisationernas dubbelroll som ideell intresseorganisationoch jakttidsberedande myndighet bör ändras. En ny organisationmed ansvar för jakt- och viltvårdsarbetet bör skapas. En sådanorganisation bör finansieras med viltskademedel. Motsvarandekrav framförs även i motion Jo919 (c). Enligt motionären börriksdagen hos regeringen begära en utredning om organisationenav viltvården.Utskottets övervägandenI anslutning till motion Jo13 yrkande 1 vill utskottetbeträffande det lokala samrådet framhålla följande. Det lokalasamrådet mellan markägare och jägare utgör grunden förförvaltningen av älgstammen. Det är angeläget att ett lokaltsamråd har skett i någon form innan fastställerälgavskjutningens storlek. Som anförs i propositionen kansamhället medverka till att det skapas en bättre balans iviltstammen genom att lägga ett större ansvar på markägare ochjägare och genom en minskad reglering av jakten. Utskottet anseri likhet med föredragande statsrådet att samrådet inte bör görastvingande i bestämda organisatoriska former. Samrådet börutformas på ett sådant sätt och på en sådan nivå att en tungroddoch dyrbar byråkrati kan undvikas. I detta sammanhang börpåpekas att flertalet län numera har lokala samrådsgrupper som istort fungerar på det sätt som motionärerna avser. Utskottetfinner mot bakgrund av det anförda inte anledning föreslå någonriksdagens åtgärd med anledning av motion Jo13 yrkande 1.Motionen avstyrks således i berörd del.Med det anförda avstyrks även motion Jo12 yrkandena 1 och2.Utskottet anser i likhet med vad som anförs i propositionenatt en målinriktad information och utbildning är nödvändig föratt nå de uppställda målen om balans mellan viltstammarnasstorlek och de skador viltet åstadkommer. Utbildningen skallinriktas på att uppmuntra en frivillig samverkan överfastighets- och jaktgränserna. Härigenom skapas förutsättningarför jägare, markägare och skogsbrukare att gemensamt svara förskötseln av viltstammen. Enligt föredragande statsrådet måstefinansieringen av informations- och utbildningsinsatserna,inklusive det underlag som behövs för denna, ske genomomprioritering av tillgängliga medel hos myndigheter ochorganisationer. Vissa ytterligare medel kan ställas tillförfogande ur jaktvårds- och viltskaderegleringsfonderna. Förgenomförandet av informationen och utbildningen i länet nämnsvidare att bidrag ur länets viltskadefond bör kunna ges.Utskottet utgår för sin del ifrån att samtliga berördaorganisationer ges möjlighet att ta del av tillgängliga medelför finansiering av informations- och utbildningsverksamhet. Somframgår av propositionen skall ochnaturvårdsverket ges i uppdrag att i samråd med berördaorganisationer lämna förslag till innehållet i informations- ochutbildningsprogrammet, genomförandet och hur finansieringenskall ske. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet attmotion Jo9 (delvis) lämnas utan vidare åtgärd.I propositionen föreslås en rad åtgärder för att skapaförutsättningar för ett större lokalt ansvar och en utbyggdsamverkan inom jakt- och viltvård. Vidare betonas myndigheternasansvar för viltvårdsfrågorna och att alla berörda intressenbeaktas på ett tillfredsställande sätt. Utskottet anser inte attdet finns anledning att nu förorda mer långtgående ändringar ijaktvårdsorganisationen i enlighet med förslagen i motionernaJo903 och Jo919. Motionerna avstyrks.Regleringen av jakten efter älg m.m.PropositionenStörre stabila jaktområden skall kunna registreras somsärskilda älgskötselområden av . Inom ettälgskötselområde får jakträttshavarna själva avgöra hur mångaälgar som skall fällas. För området skall det finnas enälgskötselplan. I propositionen föreslås att regeringen ges ettbemyndigande att meddela föreskrifter om undantag frånbestämmelserna i 33 § jaktlagen (1987:259) om licensjakt efterälg. Det frivilliga systemet med grupplicenstilldelning förlicensjakten efter älg, s.k. kretslicenser, skall finnas kvar.Älgjakten i skall i fortsättningen bedrivas underallmän jakttid på de nuvarande B-områdena, generellområdena ochkalvjaktsområdena. beslut om tilldelning skallinte kunna överklagas. Beslut om registrering av licensområdenskall i fortsättningen överklagas till kammarrätten. Jakttidenför älg förlängs. Enligt föredragande statsrådet ger långajakttider en lugnare jakt och ökade möjligheter att fällaerforderligt antal älgar. Härigenom motverkas de skador somorsakas av älg.MotionernaI motion Jo6 (m) yrkas att propositionen återförvisas tillregeringen med en begäran om ett nytt förslag. Enligt motionärensaknas det en väl genomtänkt analys av resultaten. Förslag tillförbättringar beträffande jakträtten för de små markägarnasaknas, och problemen med dubbelregistreringen av älgjakten inomrenskötselområdet berörs inte. Som en konsekvens av attersättningen för skada av vilt slopas bör tvånget attåterplantera skog efter älgskada tas bort. I motion Jo13 (m)yrkande 2 framhålls att förfarandet vid bildandet av ettälgskötselområde är oklart. Det framgår inte vilken part som harinitiativrätt till bildandet av älgskötselområden. Enligtmotionärerna skall bildandet av älgskötselområden varafrivilligt, och marker skall på enklast möjliga sätt kunnaanslutas eller avskiljas från området. Med en sådankonstruktion är det enligt motionärerna entydigt att det ärjakträttsinnehavaren som skall ta initiativ till bildandet avälgskötselområden. I motion Jo9 (delvis) betonasmarkägarens roll vid tillskapandet av älgskötselområden. Enligtmotionären måste det stå helt klart att det är markägaren ellerbefullmäktigad jaktarrendator som ansöker och medverkar tillinrättandet av ett älgskötselområde. I motion Jo7 (v) yrkande 2framhålls att älgskötselområdena måste vara lämpliga både vadgäller storlek och arrondering. Motionärerna känner en visstvekan inför det i propositionen föreslagna riktmärket förälgskötselområdenas storlek. Det behövs större områden. Inorra bör områdena vara på minst 10000 ha.Enligt motion Jo15 (kds) yrkande 2 bör de i propositionenföreslagna förenklingarna och förändringarna för licensgivningm.m. kunna bidra till minskade administrationskostnader.Härigenom skulle fällavgifterna kunna minskas eller helt tasbort. Det finns enligt motionären möjlighet att gå ännu längre.Exempelvis skulle alla områden som begär att bli registreradeför B-licens och som är på minst 5 ha utan prövning kunna få sinansökan beviljad.I motion Jo14 (fp) framhålls att registreringsärenden måstehandläggas snabbt för att älgjakt skall kunna bedrivas på deregistrerade områdena. Som regel krävs en handläggningstid påhögst . Enligt motionären bör därför beslut omregistrering även i fortsättningen överklagas tillnaturvårdsverket. Erfarenheterna av verkets handläggning ärmycket goda. Verket har vidare den kompetens som behövs för attgöra såväl jaktjuridiska som zoologiska och jakttekniskabedömningar. Denna senare kompetens finns inte hos kammarrätten.I motionerna Jo5 (c) och Jo8 (c) yrkande 1 betonas skyddet avden enskilda jakträtten. I propositionen föreslås ettbemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om undantagfrån 33 § jaktlagen. Godtas detta bemyndigande bör riksdagenenligt motionärerna fastställa att de grundläggandegarantier om skydd för den enskilda jakträtten, som innefattas i1987 års riksdagsbeslut om ny jaktlag, alltjämt gäller. Ägarnatill de mindre jaktområdena, som av olika anledningar inteskulle komma att ingå i stora jaktenheter, tillförsäkrades genombeslutet även fortsättningsvis rätten att på egen mark under enkort jakttid få bedriva jakt efter älg. Motsvarande synpunkterframförs även i motion Jo7 (v) yrkande 1.Enligt motion Jo922 (m) yrkande 1 är det rimligt attB-områdena erhåller samma tilldelning som de s.k.generellområdena. Tilldelningen för B-områden bör därförfastställas till ett vuxet djur och en kalv. I motion Jo906 (fp)konstateras att och de rättsvårdande myndigheternainte har avdelat några resurser för att kontrollera att denmindre markägaren eller dennes jakträttsarrendator kan hävda sinjakträtt och utöva den rekreation som jakten ger på den egnaeller arrenderade marken. Lagen ger inte heller tillräckligtskydd åt de markägare eller jakträttsinnehavare som önskar utövajakt i egen regi.Enligt motion Jo912 (m) är början av älgjakten normalt förlagdtill . Jakttiden är generellt tre--. Dettainnebär att de som har svårt att ta ledigt från arbetet inte kandelta i jakten. Det vore önskvärt att jakttiden ändrades så attjakten kunde börja eller lördag. Enligt motion Jo922(m) yrkande 2 borde jakttiden för B-områden, som ofta omfattarbetydligt större arealer än generellområden, förlängas. Imiljöpartiets motion Jo905 yrkas att hos regeringenbegär förslag till sådan ändring i jaktlagen att någon form avjaktfridagar kan införas. I motion Jo917 (mp) framförs krav påändrade jakttider för en rad olika djurarter (yrkande 3). Vidareyrkas bl.a. att licensjakten på de fyra stora rovdjuren skalltas bort och att enskilds rätt till skyddsjakt på dessa djurslopas (yrkande 2).Utskottets övervägandenDe grundläggande bestämmelserna om jakt återfinns i jaktlagen(1987:259). I olika avseenden har regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer bemyndigats att utfärda de föreskrifter somkan anses erforderliga för lagens tillämpning. återfinns bl.a. i jaktförordningen (1987:905).Detta innebär att regleringen av älgjakten till stora delarfaller inom regeringens kompetensområde.Älgjakten bedrivs i huvudsak som licensjakt. Enligt 33 §jaktlagen skall jakten ske på registrerade licensområden.Områden som tål en avskjutning av minst ett vuxet djur om åretregistreras som A-område. Om det finns särskilda skäl kan ävenområden som inte uppfyller kraven för A-område registreras förtilldelning av ett valfritt djur (vuxet djur eller kalv) omåret. Dessa områden kallas B-områden. Inom områden som för 1987års jakt registrerats som älgjaktsområde med generelltilldelning får älgjakt ske enligt äldre bestämmelser tillutgången av . Dessa områden benämns generellområden ochhar en generell årlig tilldelning omfattande ett vuxet djur ochen årskalv. En kort jakttid, , gäller för jakteninom B-områden och generellområden. På övriga icke registrerademarker bedrivs älgjakten som fri kalvjakt under kort jakttid.Som framgår av propositionen skall målen för jakt- ochviltvårdspolitiken ligga fast. Viltet skall vårdas i syfte attbl.a. främja en med hänsyn till allmänna och enskilda intressenlämplig utveckling av viltstammarna. Älgstammens storlek börsåledes genom en lämplig avskjutning anpassas tillbetestillgången, de areella näringarna och trafiksäkerheten,dvs. älgjakten skall vara produktionsanpassad. Förslaget omälgskötselområde innebär att jägarna och markägarna ges detdirekta ansvaret för älgvården. Enligt utskottets mening fårmarkägare och jägare därigenom en betydligt bättre möjlighet äni dag att ta ett ökat ansvar för att målen för jakt- ochviltvårdspolitiken nås. Med det anförda tillstyrker utskottetsåledes regeringens förslag om bemyndigande för regeringen attmeddela föreskrifter om undantag från bestämmelserna omlicensjakt efter älg. Utskottet avstyrker därmed motion Jo6.Enligt jaktlagen har fastighetsägaren jakträtten på den marksom hör till fastigheten, om inte annat följer av särskildabestämmelser i lagen.