bet · GE01SoU12 · 1991-03-28 00:00:00 — Som förutsättning förstatsbidrag skall gälla de riktlinjer som tidigareställt sig bakom när det gäller alternativa former förbarnomsorg genom sammanslutningar i form av t.ex.föräldrakooperativ.Procentuellt högre statsbidragI motion So627 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen beslutar anslå 1 . utöver vad regeringenhar föreslagit till barnomsorg i enlighet med vad i motionensägs om "kommunalt stödpaket" (yrkande 6). Enligt motionenfinansieras barnomsorgen med en mindre andel statsbidragän . Motionärerna vill därför satsa 1,1 miljardkronor på barnomsorgen. Det "kommunala stödpaketet", sominkluderar denna satsning, föreslås träda i kraft den 1 januari1992.Andelen statsbidrag enligt kommunernas bokslut: 1980 -- ,1985 -- och 1989 -- . höjdesstatsbidragen till barnomsorgen. Någon uppgift om de faktiskakostnaderna finns dock ännu inte tillgänglig.Utskottet anser att det inte finns utrymme för den höjning avstatsbidraget till barnomsorgen som föreslås i motion So627 (v)yrkande 6. Yrkandet i denna del avstyrks därför.Statsbidrag för barn som är inskrivna som dagbarn hos sinaegna föräldrarI motion So631 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen beslutar att föräldrar skall ha rätt att bli kommunaladagbarnvårdare åt eget barn på villkor som anges i motionen ochatt statsbidrag skall utgå för detta (yrkande 5) och attriksdagen hos regeringen begär att 2miljarder kronor avsättsför utbyggnaden av dagbarnvårdare åt eget barn (yrkande 6).Motionärerna anser att förälder skall ha rätt att bli kommunaldagbarnvårdare även åt eget barn. Detta skall gälla såväl demsom är barnvårdare åt andras barn som övriga föräldrar,som föredrar att vara hemma hos barnen medan de är små. Föräldersom anställs som dagbarnvårdare åt eget barn skallenligt motionen i stort sett ges samma villkor som andradagbarnvårdare, t.ex. när det gäller lön, sociala förmåner ochutbildning. Kostnadsersättning för egna barn bör utgå med halvtbelopp jämfört med vad som gäller när man tar emot andras barn.Daghemsavgift skall enligt motionärerna betalas precis som förvanlig familjedaghemsplats.Frågan har behandlats i ett frågesvar avstatsrådet . Statsrådet anförde bl.a. att detstora flertalet dagbarnvårdare som slutar inombarnomsorgen är sådana som inte längre har småbarn. Denföreslagna ändringen av statsbidragsreglerna skulle därför varafel medicin för att råda bot på bristen på dagbarnvårdare.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlat liknandemotioner, i betänkandet 1990/91:SoU2 (s.19 f.). hade regeringsrätten ännu inteprövat frågan om det kan anses förenligt med kommunallagen attutbetala ersättning till dagbarnvårdare för vård av egna barn.Utskottets inställning var att, oavsett den rättsligabedömningen, statsbidrag inte borde utgå för barn som ärinskrivna som dagbarn hos sina egna föräldrar.Frågan har prövats av regeringsrätten (925och 928--1990). Regeringsrätten anför att ersättningen tilldagbarnvårdaren i sin helhet bör betraktas som lön för arbete ianställningen som dagbarnvårdare och således inte till någon delsom en kompetensöverskridande vårdnadsersättning. Idomarna slås fast att kommunfullmäktige därför inte haröverskridit sina befogenheter såvitt avser ersättningen.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att statsbidraginte bör utgå för barn som är inskrivna som dagbarn hos sinaegna föräldrar. Motion So631 (mp) yrkande 5 avstyrks därför.Föräldramedverkan m.m.I motion So631 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om föräldramedverkan i barnomsorgen (yrkande7) och att hos regeringen begär att statsbidragetminskas med . per barn i kommunalt daghem, totalt 500milj.kr. (yrkande 8). Motionärerna anser attföräldramedverkan i den kommunala barnomsorgen aktivt skalluppmuntras. Detta skulle enligt motionen betyda ettresurstillskott till barnomsorgen. Motionärerna, som i annatsammanhang inom barnomsorgen har yrkat ökat statsbidrag, anseratt ett resurstillskott på grund av föräldramedverkan skulleinnebära att behovet av statsbidrag av det skälet sannoliktkunde minska något.I betänkandet 1990/91:SoU2 (s. 30 f.) behandlades enmotion om föräldramedverkan liknande den nu aktuella. Utskottethänvisade då till följande om föräldrarnas roll i detpedagogiska programmet för förskolan (Allmänna råd 1987:3).Föräldrarna kan ge bidrag till planeringen genom sin kunskapom de egna barnen och om närmiljön. Föräldrarna ska också hamöjligheter att ge synpunkter på den övergripande planeringen,på hur verksamheten genomförs och utvärderas. För att bedömaverksamhetens mer konkreta och realistiska mål, dess innehålloch metoder krävs goda kunskaper om barn, hur barn lär ochutvecklas och hur en pedagogisk verksamhet utformas. Dennakunskap har personalen. Föräldrarnas roll blir att kompletteramed synpunkter på verksamheten utifrån sina perspektiv.Föräldrarnas möjligheter att ge synpunkter underlättas genom attde deltar i verksamheten när så är möjligt. De tvåkontaktdagarna som ingår i föräldraförsäkringen är härtill god hjälp. Personalen bör på alla sätt uppmuntra ochunderlätta föräldrarnas deltagande i verksamheten.Föräldrarna bör erbjudas möjlighet att ge synpunkter iorganiserade och av dem själva väl kända former så att allaföräldrar kan framföra sina åsikter.Utskottet uttalade att de krav på föräldramedverkan ibarnomsorgen som framställdes i den då aktuella motionen stämdeväl överens med vad som sades i det pedagogiska programmet omatt uppmuntra föräldrars deltagande i verksamheten. Motionenavstyrktes därför (res. följde utskottet (rskr.5).Utskottet vill understryka vikten av att föräldrar deltar iförskolans verksamhet. Deltagandet underlättas av de årligakontaktdagarna som ingår i föräldraförsäkringen. Utskottetvidhåller sin tidigare inställning till föräldramedverkan somstämmer väl överens med det pedagogiska programmet på områdetoch även med de synpunkter som förs fram i motionen. Någotinitiativ från sida behövs därför inte. Motion So631(mp) yrkande 7 avstyrks.MedelsanvisningenUtskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag tillmedelsanvisning till Bidrag till barnomsorg ochavstyrker motionerna So627 (v) yrkande 6 delvis och So631 (mp)yrkandena 6 och 8.Medelsanvisningen i övrigtUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Bidrag till invandrar- och flyktingbarni förskolan (), () och förinternationella adoptionsfrågor (F 4), vilka inte mött någonerinran i form av motionsyrkanden.Omsorg om äldre och handikappade (G 1--G 11)Kostnader för viss verksamhet för handikappade (G 7)Från anslaget får () bidrag tillSRF , depåverksamheten, till verksamheten medledarhundar samt till viss övrig verksamhet. Föreningen FSDB) erhåller bidrag för tidningsutgivning fördövblinda och () för sinteckenspråksavdelning. Under anslaget utges vidare bidrag tillrikstolktjänst, palynologiska laboratoriet vid naturhistoriskariksmuseet, De handikappades riksförbunds och samt till för punktskriftsläsareI motion So301 av () yrkas att riksdagentill Kostnader för viss verksamhet för handikappade /92 anslår . utöver vad regeringenhar föreslagit enligt vad i motionen sagts om stöd till SRFspunktskriftsbokklubb.I motion So313 av och (båda c) yrkas att anvisar ett belopp om 800 000 kr.fr.o.m. för utgivning av punktskriftsböcker i bokklubb.I motion So314 av () yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av åtgärder för att möjliggöra utgivning av litteratur på punktskrift i form av enbokklubb.I motion So325 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av stöd till bokklubb.I motionerna framhålls att Synskadades riksförbunds (SRF)försöksverksamhet med bokklubb för synskadade visat på ett stortbehov hos och intresse från den lilla grupp som kan läsapunktskrift. Motionärerna anser att SRF behöver stöd för enfortsatt bokklubbsverksamhet.Försäljning av punktskriftsböcker bedrivs sedan budgetåret1984/85 i talboks- och regi. Medel fördetta ändamål föreslås räknas upp för /92 (seprop. 1990/91:100 bil. 10, H 19, s. 344). Ett komplement tilldenna försäljning är den bokklubb för punktskriftsläsare somSynskadades riksförbund startade . Klubben erbjuder ihuvudsak lättare skönlitteratur. De bägge försäljningskanalernatillfredsställer olika läsbehov.I samband med budgetbehandlingen (se prop.1988/89:100 bil. 7, SoU19) begärde () i sin anslagsframställning bl.a. medel för att genomföraett särskilt punktskriftsprojekt. Projektets syfte var attstimulera till ökad användning av punktskrift och att ökautbudet av information på punktskrift samt att stärkapunktskriftens ställning. I propositionen framhöll föredragandenatt de olika verksamheter som SRF bedriver med medel från dennaanslagspost är av stor betydelse för många synskadade. I höggrad fungerar verksamheterna som väsentliga komplement tillsamhällets insatser på området, anfördes det. Enligtpropositionen var det angeläget att det av SRF planeradeprojektet kring punktskrift kunde genomföras. Vidare anfördesatt punktskriften är många synskadades enda skriftspråk. Detuppgavs finnas omkring 10 000 svårt synskadade personer som intekunde läsa tryckt eller skriven text. Av dessa uppgavs dockendast ca 1 500 kunna läsa punktskrift. De övriga saknadesåledes i praktiken ett fungerande skriftspråk. Med hänsyn tilldetta föreslog föredraganden att denna anslagspost förstärktesför /90. Av det anvisade beloppet beräknades . Utskottet fannbudgetpropositionens förslag till medelsanvisning väl avvägt.Riksdagen följde utskottet.I årets budgetproposition föreslås att SRF anvisas ettbidrag på 8862000kr. för viss övrig verksamhet utöverbidragen till depåverksamheten och verksamheten med ledarhundar.Den övriga verksamheten avser produktion av ersättningstidningartill synskadade, individinriktade insatser för synskadade medflera funktionshinder, stöd för synskadades sysselsättning samtdet särskilda punktskriftsprojektet. Kostnaden för dennaverksamhet har av SRF angivits till . Ipropositionen har SRFs framställning om medel för att under år1992 kunna fortsätta bokklubbens verksamhet inte beaktats. Medelsom anvisas över anslaget G 7, Bidrag till SRF för viss övrigverksamhet (anslagsposten 3) kan emellertid användas för dettaändamål.Utskottet gör följande bedömning.Endast en mindre grupp av de synskadade kan punktskrift.Punktskriften är emellertid de synskadades enda skriftspråk.Utskottet delar motionärernas uppfattning om värdet av att desynskadade har tillgång till litteratur på punktskrift. är dock den föreslagna medelsanvisningen till SRF förviss övrig verksamhet väl avvägd. Utskottet vill framhållavikten av att medlen i denna del fördelas på det för desynskadade mest ändamålsenliga sättet. Motionerna So301 (v),So313 (c), So314 (s) och So325 (s) avstyrks.TeckenspråksmaterialI motion So268 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behov av ytterligare medel för framställningav teckenspråksmaterial och framtagning av ett teckenlexikon.I motion So323 av och (båda m) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ytterligare medel förframställning av teckenspråksmaterial och framtagning av ettteckenlexikon.I motionerna konstateras att ()fram till erhållit medel från allmänna arvsfondenför arbete med framställning av ett teckenlexikon. Avsikten harenligt motionärerna varit att, när ett provexemplar är färdigtvid , fortsätta arbetet med att tillföra allatecken som finns till lexikonet. För detta arbete behövs medelför framöver.I budgetpropositionen föreslås att . anvisastill teckenspråksavdelningen inom (). Vid teckenspråksavdelningen bedrivs olika verksamheterför att få till stånd en utveckling av teckenspråket. Enfortlöpande utveckling av teckenspråket är en förutsättning fördövas kommunikation och delaktighet i samhället, framhålls ipropositionen. SDR har beräknat kostnaderna för nästa budgetårsverksamhet till 2 803 000 kr.SDR har inkommit med ansökan till allmännaarvsfonden med begäran om medel förarbete med framställning av teckenlexikon.1989 års handikapputredning (dir. 1988:53) har tilluppgift att utreda vissa frågor om kommunernas och landstingensinsatser för människor med omfattande funktionshinder.Kommitténs huvuduppgift är att kartlägga och analysera deinsatser för funktionshindrade som görs inom samthabiliteringen och rehabiliteringen. Enligt uppgift kommerutredningen att behandla frågor om tolktjänst och andranärliggande frågor.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet konstaterar att teckenspråket ständigt behöverutvecklas för att de döva skall kunna kommunicera med andramänniskor och vara delaktiga i samhället. Ett bidrag till dennautveckling är bl.a. det teckenlexikon som SDR framställer.Enligt utskottet är emellertid förslaget till medelsanvisning ibudgetpropositionen väl avvägt. Det är viktigt att medlen idenna del används till de verksamheter som är mest angelägna förde döva. Utskottet anser emellertid inte att det behövs någotinitiativ från sida. Motionerna So268 (s) och So323(m) avstyrks därför.Bidrag till rekreationsanläggningarI motion So300 av () yrkas att riksdagentill Kostnader för viss verksamhet för handikappade /92 anslår . utöver vad regeringenhar föreslagit enligt vad i motionen anförts om ökat bidrag tillSRFs rekreationshem Almåsa. Motionären anser att statens bidragtill de handikappades rekreationsanläggningar är mycket snålttilltaget. Årets uppskrivning med torde inte täcka denväntade inflationen. I motionen föreslås att anslaget skrivs uppför att bl.a. kunna öka bidraget till Almåsa.I motion So223 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de handikappades rekreationsanläggningar(yrkande 13), att beslutar att öka anslaget tillrekreationsanläggningar för handikappade med . (yrkande 14), och att för /92 undersocialdepartementets anslag G 7 Kostnader för viss verksamhetför handikappade punkt 8 Bidrag till rekreationsanläggningaranslår ytterligare , dvs. (yrkande 15).I motion So243 av och (båda m) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om stöd till det s.k.Mättingeprojektet för rörelsehindrade barn och ungdomar.I motion So289 av och (bådamp) yrkas att för /92 avsätter medelenligt vad i motionen anförts om statsbidrag tillMättingeprojektet på 3,7 milj.kr.I motion So304 av och (båda c)yrkas att beslutar att till anslå . för /92.I motion So321 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen till Kostnader för viss verksamhet för handikappadeför /92 anslår . tillMättingeprojektet.I motionerna framhålls det stora behov de kurs- ochfritidsgårdar fyller, som en del handikapporganisationer driver.Motionärerna anser att även Rörelsehindrade barn och ungdomar(RBU) bör få statsbidrag för sin rekreationsanläggning iMättinge. I motion So243 uttalas att kostnaderna föranläggningen borde kunna bestridas med medel från allmännaarvsfonden.I budgetpropositionen föreslås att () anvisas . för merkostnader för sinrekreationsanläggning (av sammanlagt . till SRFs ochDHRs anläggningar). SRF har för det kommande budgetåret begärt . för Almåsa semesterhem och kursgård. Ibudgetpropositionen finns inget förslag om bidrag till RBU förMättinge. RBU har hemställt om . för sin anläggning.1989 års handikapputredning (dir. 1988:53) behandlar bl.a.frågor som gäller funktionshindrades möjligheter till en godfritid och rekreation. I betänkandet (SOU 1990:19) Handikappoch välfärd? -- en lägesrapport anförs (s. 332 f.) att kommitténbör tillse att behovet av fritidsverksamhet för såväl psykisktutvecklingsstörda som andra människor med omfattandefunktionshinder tillgodoses. I betänkandet uttalas att kommitténdärför i sitt fortsatta utredningsarbete bör överväga hur fritidoch rekreation kan tillförsäkras dessa genom ökad personligassistans, genom individuellt utformade hjälpmedel, genomanpassning av fritidsanläggningar, kulturinstitutioner etc.I betänkandet 1988/89:SoU19 (s. 22 f.) behandlades enmotion om bidrag till en organisations rekreationsanläggning.Utskottet hänvisade bl.a. till handikapputredningens direktivoch ansåg att resultatet av utredningens arbete borde avvaktasinnan övervägde något initiativ i frågan. Den dåaktuella motionen avstyrktes (res. c).När utskottet behandlade två motioner om anslagettill SRF för Almåsa (1989/90:SoU17) hänvisade utskottet pånytt till handikapputrednings direktiv. Vidarekonstaterade utskottet att bidragen till SRF för Almåsa varieratkraftigt mellan olika år. Detta berodde på att bidrag vissa årinte enbart givits för att minska kapitalkostnaderna utan ävenför om- och tillbyggnad av anläggningen, anförde utskottet.Bidraget för att minska kapitalkostnaderna hade ökat varje år.Mot denna bakgrund avstyrkte utskottet då aktuella motioner.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet konstaterar att frågor om fritid och rekreationbehandlas av handikapputredning. I avvaktan påutredningens förslag i denna del kan utskottet inte tillstyrkanågon höjning av anslaget till Almåsa semesterhem utöver den somföreslås i budgetpropositionen. Motion So300 (v) avstyrksdärför.För närvarande utgår stöd till två handikapporganisationer förkostnader för deras rekreationsanläggningar, nämligen och . ÄvenRörelsehindrade barn och ungdomar (RBU) har begärt stöd till sinrekreationsanläggning . I budgetpropositionen finnsemellertid inget förslag om bidrag till RBU. Utskottet anser attMättingeprojektet är viktigt för rörelsehindrade barn och derasföräldrar. Här finns möjligheter till fritidsaktiviteter ochnaturupplevelser. Föräldrar får rekreation och avlastning.Utskottet konstaterar också att det finns flerhandikapporganisationer som driver motsvarande anläggningar, förvilka statligt stöd inte utgår. Som tidigare framhållitsbehandlar handikapputredning bl.a. frågor om defunktionshindrades möjligheter att delta i verksamheter ochaktiviteter inom fritids- och rekreationsområdet. Utskottetutgår ifrån att utredningen kommer att överväga det statligastödet till handikapporganisationernas rekreationsanläggningar.I avvaktan på utredningens förslag i denna del anser utskottetatt RBU för /92 bör ges ett bidrag till sinanläggning. Utskottet tillstyrker därför förslaget i motionernaSo289 (mp), So304 (c) och So321 (v) att ytterligare medel med . bör beräknas under anslagspunkten 8 Bidrag tillrekreationsanläggningar. Detta tillgodoser också motionernaSo223 (fp) yrkandena 13, 14 och 15 och So243 (m).MedelsanvisningenTill följd av vad utskottet anfört om Mättingeprojektetföreslår utskottet att anslår ytterligare medel med . till Kostnader för viss verksamhet för handikappade.Träningscenter för barn med ovanliga handikappI motion So223 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen beslutar om inrättande av ett träningscenter för barnmed ovanliga handikapp (yrkande 6) och att /92 anslår 15 milj.kr. under särskilt anslag förinrättande av center för barn med ovanliga handikapp (yrkande7). Motionärerna framhåller vikten av att det gesförutsättningar att bygga upp specialistkompetens inom dessahandikappområden. Ett center för barn med ovanliga handikappskulle kunna fungera som ett stöd för föräldrar och ge kunskapnär sådan saknas hos andra instanser.I direktiven till handikapputredning (dir.1988:53) uttalas att det är angeläget att kommittén i sinaöverväganden även ägnar de s.k. små och mindre kändahandikappgrupperna särskild uppmärksamhet. I utredningensdelbetänkande (s. 182 f.) behandlas behovet av centrala"kunskapsbanker". Här redovisas verksamheten vid FrambuHelsecenter i , som är ett informations- ochbehandlingscenter för många olika grupper med mindre kändahandikapp. Vid detta center har båda föräldrarna möjlighet attmed ersättning från socialförsäkringen delta iverksamheten tillsammans med sitt barn. Vidare redovisas denverksamhet i som har likheter med den norskaverksamheten. I betänkandet framhålls att utredningens avsikt äratt ta till vara dessa olika erfarenheter och överväga hur dekan tillgodose behov som formuleras av enskilda med små ochmindre kända handikapp, deras anhöriga och personal av olikakategorier.Liknande motioner har tidigare behandlats av utskottet(1988/89:SoU19 och 1989/90:SoU17). I betänkandet1988/89:SoU19 konstaterade utskottet att dessa frågoromfattades av handikapputredningens direktiv. Resultatet avutredningens arbete borde enligt utskottet därför avvaktas innanriksdagen övervägde något initiativ i frågan. I betänkandet1989/90:SoU17 vidhöll utskottet denna inställning. Då aktuellamotioner avstyrktes (res. fp).Utskottet vidhåller sin tidigare inställning att 1989 årshandikapputrednings arbete bör avvaktas innan riksdagenöverväger något initiativ i frågan. Motion So223 (fp) yrkandena6 och 7 avstyrks därför.Bidrag till HandikappinstitutetI motion So223 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om resurser (yrkande20) och att för /92 tillsocialdepartementet på ett speciellt anslag anvisar ytterligare10 milj.kr. till (yrkande 21).Motionärerna framhåller att kraven på harblivit allt större som dess resurser har minskat.Detta har medfört att antalet tjänster minskat och attservicenivån skurits ned. ekonomiska ochpersonella resurser bör enligt motionen åtminstone följakostnadsutvecklingen.Staten och är sedan den 1 januari 1978gemensamt huvudmän för , som är ett centraltorgan på hjälpmedelsområdet. finansierasHandikappinstitutets verksamhet genom ett direkt bidrag från denallmänna sjukförsäkringen. Bidraget skall för uppgå till46,5 milj.kr. Staten och har träffat enöverenskommelse som innebär att i framtideninte skall ha uppgifter av normerande karaktär, utan i ställethar dess roll på forsknings- och utvecklingsområdet ytterligarebetonats. I budgetpropositionen framhålls att den väsentligahöjning av institutets anslag för som följer avöverenskommelsen ger goda förutsättningar att ytterligareutveckla verksamhet inom forsknings- ochutvecklingsområdet. Uppgörelsen innebär också attHandikappinstitutets fond för att stödja produktion av vissahjälpmedel utökas från 1,5 till 4 milj.kr.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet konstaterar att uppgifter i århar ändrat karaktär. Den överenskommelse som träffats mellanstaten och innebär en väsentlig höjning avinstitutets anslag för . Utskottet anser att dethärigenom finns goda förutsättningar för attutveckla och stärka sin roll som samhällets centrala organ inomhjälpmedelsområdet. Motion So223 (fp) yrkandena 20 och 21avstyrks.Samhällsinformation i punktskriftI motion So229 av och () yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samhällsinformation tillsynskadade.I motion So275 av () yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av ökad produktion av samhällsinformation ipunktskrift.I motion A605 av () yrkas att riksdagenbeslutar om ett engångsbidrag till SIPU på . enligtvad i motionen anförts om utsändandet av lagradsamhällsinformation till synskadade (yrkande 1) och attriksdagen beslutar att för /92 anslå 2 200 000kr. enligt vad i motionen anförts om framställning och utskickav samhällsinformation till synskadade (yrkande 2).Motionärerna anför att i informationsdelegationens betänkandefrån 1984 framgår att myndigheter är ansvariga för atthandikappade får information om myndigheternas service i stort.Myndigheternas informationsansvar sägs vara extra stort förgrupper som själva har särskilda svårigheter att finnainformation. Enligt motionerna har SIPU, förpersonalutveckling, gjort s.k. rådrumsbeställningar på diversesamhällsinformation hos punktskriftsproducenten i . Medlen för beställningarna har bara räckt tillframtagning av samhällsinformation i punktskriftsoriginal. Detinnebär att en mängd samhällsinformation ligger lagrad i endator i eftersom det saknas medel att bekostamångfaldigande och utskick till synskadade, framhållermotionärerna. I motion So229 anförs att verksamheten under ettår kostar 1,1 milj.kr. för originalframställning och 1,1milj.kr.