bet · GE01FöU8 · 1991-04-25 00:00:00 — Ansvaret för civila akuta luftburna sjuktransporterborde föras över från tillsjukvårdshuvudmännen.I augusti 1987 tillsatte socialministern en departementalarbetsgrupp med uppgift att klargöra förutsättningarna för attförverkliga intentionerna i försvarsbeslutet vad avserhelikoptrar för sjuktransporter. Arbetsgruppen redovisade sinasynpunkter i rapporten (Ds 1988:9) Helikoptrar försjuktransporter. Rapporten visade på ett varierande intressefrån sjukvårdshuvudmännen att delta i frågans lösning.I 1990 års budgetproposition (1989/90:100, bil. 7) anmäldeföredragande statsrådet att en särskild förhandlingsdelegation(helikopterdelegationen) hade tillkallats meduppgift att bl.a. träffa erforderliga avtal i fråga omhelikoptrar för sjuktransporter. Föredraganden uttalade dock attdet enligt hennes mening, för att lösa frågan om en ökning avtillgången på helikoptrar för sjuktransporter, torde varanödvändigt att i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) reglerasjukvårdsmännens samlade ansvar för sjuktransporter.Av den nu aktuella propositionen (bilaga 2, s. 10 ff.) framgåratt helikopterdelegationen infordrat anbud för anskaffning avhelikoptrar för sjuktransporter till vissa orter. Vidanbudstidens utgång förelåg förutsättningar attpå vissa ur beredskapssynpunkt viktiga orter påbörjauppbyggnaden av en organisation med helikoptrar försjuktransporter enligt intentionerna försvarsbeslut.Föredragande statsrådet anför att hon har för avsikt attåterkomma med en redovisning för hur helikopterverksamheten försjuktransporter utvecklas för att uppfylla intentionerna.Föredragande statsrådet anser det nödvändigt atthuvudmannaskapsfrågan för sjuktransporter nu löses. Honredovisar att staten och sjukvårdshuvudmännen i samband medförhandlingar om ändrat huvudmannaskap försjukreseadministrationen träffat en överenskommelse om attsjukvårdshuvudmännen skall ta över ansvaretför akuta luftburna sjuktransporter.Mot den bakgrunden föreslås i propositionen en utvidgning avsjukvårdshuvudmännens ansvar för sjuktransporter enligt hälso-och sjukvårdslagen. Förslaget föranleder en ändring i lagens6§. Landstingskommunen skall enligt lagförslaget svara för attdet inom landstingskommunen finns en ändamålsenlig organisationför att till och från sjukhus eller läkare transportera personervilkas tillstånd kräver att transporten utförs medtransportmedel som är särskilt inrättade för ändamålet.Lagändringen föreslås träda i kraft den 1 januari 1992.I motion Fö2 av Tom () yrkas avslag på förslagettill ändring i hälso- och sjukvårdslagen. till beslutet att föra över ansvaretför ambulanstransporter från räddningstjänsten tillsjukvårdshuvudmännen. Detta ledde enligt motionären på fleraplatser till dubbla organisationer med en kraftig fördyring somföljd. Motionären ifrågasätter vidare om harmandat att teckna avtal som innebär finansiella åtaganden förlandstingen, speciellt som behovet av helikoptrar har uppståttinom totalförsvaret och inte är något primärt behov förlandstingen. Motionären framhåller vidare de viktiga uppgifterför sjöräddning och fjällräddning som den befintliga statligahelikopterorganisationen har. Motionären anser att det statligaanvaret för sådan verksamhet bör bestå och att även ansvaret föratt driva organisationen bör vara en statligangelägenhet.I motion Fö12 av () hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom redovisning av helikopterdelegationens förhandlingar medsjukvårdshuvudmännen. Motionären anser att det är av störstavikt att ett heltäckande nationellt system för luftburnahelikoptertransporter skapas. Motionären hänvisar till attförhandlingarna mellan den särskilda förhandlingsdelegationen,helikopterdelegationen, och sjukvårdshuvudmännen inte varitfriktionsfria och att flera landsting ställt sig kallsinnigatill att delta i verksamheten med flygburna sjuktransporter ifred i den ordning som regeringen avsett för verksamheten. Motden bakgrunden finns det enligt motionären goda skäl förriksdagen att begära att regeringen, så snart förhandlingarna ärslutförda, för redovisar resultatet av förhandlingarnaoch sin syn på förhandlingsresultatet.I motion Fö8 (fp) pekas särskilt på frågan om enförstärkning av kapaciteten för sjukvårdstransporter medhelikoptrar. Motionärerna konstaterar att landstingen nu ges ettklart större ansvar för denna fråga i fred. Enligt motionärernamåste staten ansvara för åtgärder som därutöver behövs förkrigsfallet. Motionärerna begär ett tillkännagivande tillregeringen om detta (yrkande 17 delvis).Utskottets bedömningFrågan om hur ansvaret för sjuktransporter med helikoptrar isåväl fred som krig skall kunna tillgodoses har diskuteratsunder . Svårigheterna att lösa ansvars- ochfinansieringsfrågorna har förhindrat att en effektivorganisation sådana transporter. Frågan måste enligtutskottet få en lösning. Det är därvid angeläget att ansvaretför helikopterverksamheten för sjuktransporter i kris och krigklargörs. Föredragande statsrådet uttalar i propositionen atthon har för avsikt att för redovisa hurhelikopterverksamheten för sjuktransporter utvecklas. MotionernaFö8 (fp) yrkande 17 delvis och Fö12 (s) kan enligt utskottetförväntas bli tillgodosedda utan något initiativ från riksdagenssida. Motionerna avstyrks därför.Utskottet anser mot bakgrund bl.a. av det avtal som numeraföreligger mellan staten och landstingen och de landstingsfriakommunerna om akuta luftburna sjuktransporter attsjukvårdshuvudmännens ansvar för sjuktransporter enligt hälso-och sjukvårdslagen bör utvidgas till att omfatta även sådanatransporter. Utskottet tillstyrker förslaget till ny lydelse av6 § hälso- och sjukvårdslagen. Motion Fö2 (m) avstyrks.Försörjningen med infusionsvätskorI motion So456 av och (båda fp) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om vad som anförs i motionen om åtgärder för attgarantera tillgång på infusionslösningar (yrkande3). Av motionen framgår att infusionslösningar sedan år 1987tillverkas vid sjukhusapoteken vid ,, och . IHornsberg i finns möjligheter att ställa om nuvarandetillverkning av fettlösningar till infusionsvätskor. Vissamöjligheter finns också att utnytta gammal utrustning förproduktion vid nedlagda delar av Grådö mejeri i . VidKabi i utanför finnsmöjlighet att ändra produktionen från tillverkning avspolvätskor till infusionsvätskor. Tillverkningen i Matforsplaneras dock att flyttas till av kostnadsskäl.Motionärerna är mycket kritiska mot att fungerande enheter somden i läggs ner och anser att man i stället bör försökalösa lönsamhetsproblemen där. I finns redan utrustningoch kompetent personal. Enligt motionärerna måsteförutsättningar skapas för en inhemsk produktion avinfusionsvätskor som tillgodoser behovet i händelse avberedskapstillstånd och krig.Liknande synpunkter framförs i motion So457 av (). Motionen mynnar ut i en begäran om tillkännagivandentill regeringen om vad som anförs i motionen om dels behovet avinhemsk produktion av infusionslösningar (yrkande 1), delsKabi utmärkta förutsättningar för en sådan produktion(yrkande 2).Infusionsvätskor är registrerade läkemedel som används vidvatten-, salt- och blodförluster i samband med operationer,brännskador, trauma e.d.Sverige är i princip importberoende när det gällerförsörjningen med infusionsvätskor. Behovet av infusionsvätskori krig bedöms öka till ca 15 gånger fredsförbrukningen.Infusionsvätskor, som till huvudsak består av vatten och olikasalter, är skrymmande och tunga. De anses därför medföra bådelagrings- och distributionsproblem.Regeringen uppdrog i sepember 1987 åt överstyrelsen för civilberedskap att i samråd med förhandla medKabiVitrum AB (numera ) om produktion avinfusionslösningar. Förhandlingarna är inne i sitt slutskede.Enligt uppgift från finns goda förhoppningar atten lösning skall kunna nås som garanterar en svenskreservkapacitet i Matfors.Socialstyrelsen har i programplanen /92--1995/96föreslagit att tillgången på infusionslösningar säkerställsgenom en kombination av åtgärder för att bibehålla fredstidaproduktionskapacitet, anskaffning av s.k. minifabriker samtlagring. Totalt beräknar att ca 160 milj.kr.erfordras för att tillgodose behoven av infusionsvätskor.Föredragande statsrådet anför i propositionen attförsörjningen med infusionsvätskor bör ges andra principiellalösningar än de som diskuterats för läkemedel ochförbrukningsmaterial. Hon anser det synnerligen angeläget attåtgärder vidtas för att säkerställa behovet av infusionsvätskor.De totala behoven bör dock enligt hennes mening ses över ochkunna reduceras med hänsyn till de bedömningar av hotbilder,försvarsprinciper och möjligheter till förvarning som blirföljden av beslut, men också till de vårdprincipersom kommer att gälla i krig. Det bör enligt hennes mening ocksåprövas i vilken utsträckning vissa sjukhus i krig kan medverka itillverkningen av infusionsvätskor.Utskottets bedömningSveriges importberoende i fråga om infusionsvätskor är enligtutskottet en allvarlig svaghet i beredskapen för sjukvården ikris och krig. Utskottet delar därför uppfattningen att åtgärdermåste vidtas så att behovet av infusionsvätskor kansäkerställas. pågår ett förhandlingsarbete somsyftar till att en inhemsk produktion av infusionsvätskorskall kunna säkerställas. Utskottet förutsätter att regeringenutan särskilda uttalanden från sida kommer att följaförhandlingsarbetet och i övrigt vidta nödvändiga åtgärder föratt säkerställa försörjningen med infusionsvätskor i kris ochkrig. Utskottet avstyrker därför motionerna So456 (fp) yrkande 3och So457 (fp) yrkandena 1 och 2.Försöksverksamhet med rekrytering av värnpliktiga tillsjukvårdenI motion Fö7 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande till regeringen om att en försöksverksamhet börstarta där 800 värnpliktiga rekryteras tilll vårdsektorn ienlighet med vad som anförs i motionen (yrkande 3).Motionärerna anser att en möjlighet bör införas att rekryteravärnpliktiga direkt till det civila försvaret. Ett lämpligtförsöksområde för en utvidgad värnplikt är enligt motionärernavårdområdet. Motionärerna föreslår att genom uppdrag tillintresserade landsting en försöksverksamhet startas med årligutbildning av 800 värnpliktiga och att 100 milj.kr. Ett motsvarande anslagsyrkande ingår som yrkande 9 imotionen. Anslagsfrågorna behandlas dock under ett särskiltavsnitt nedan.Socialutskottet avstyrkte i betänkandet 1988/89:SoU15ett motionsyrkande om införande av samhällstjänst närmastliknande en allmän värnplikt med inriktning på tjänstgöring inomvården. Utskottet framhöll därvid att hälso- och sjukvårdenaldrig tidigare förfogat över så kvalificerad personal som nu.Att tvinga ungdomar till vårdarbete skulle kunna äventyra dengoda vård vi har . Utskottet hänvisade till det omfattandearbete som pågår för att skapa bättre förutsättningar förpersonalförsörjningen inom vården. Utskottet var inte berett attställa sig bakom motionens krav på samhällstjänst inom vården(reservation av mp). följde utskottet (rskr.1988/89:213).Försvarsutskottet har behandlat ochavstyrkt motionsyrkanden om allmän värntjänst inom bl.a.sjukvården (se bl.a. betänkandena /90:FöU3 och FöU7).Utskottets bedömningUtskottet erinrar om att utskottet tidigare ställt sig heltavvisande till tanken på att personalförsörjningsproblemen inomsjukvården skall lösas genom någon form av allmän värnplikt.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker därförmotion Fö7 (mp) yrkande 3.Finansieringen av beredskapsförberedelserna inom funktionenHälso- och sjukvård samt anslagen för /92När det gäller finansieringen av beredskapsförberedelsernainom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. anförs i propositionenatt de allmänna principerna enligt försvarsbeslut börligga fast. Finansieringen av överlagringen av förnödenheter hossjukvårdshuvudmännen för den kvarvarande fredsmässiga sjukvårdenbör dock enligt propositionen ske enligt principen delatkostnadsansvar. Staten föreslås svara för de kapitalkostnadersom en utökning av lagren medför, medan sjukvårdshuvudmännenföreslås ha kostnadsansvaret för drift inkl. lokaler ochadministration. Staten bör sålunda enligt förslaget ge riktadebidrag till sjukvårdshuvudmännen motsvarande kapitalkostnadernaför investeringen i utökade lagervolymer, medansjukvårdshuvudmännen skall svara för drift och administration.Landstingsförbundet har förklarat att det inte är möjligt försjukvårdshuvudmännen att ta på sig nya arbetsuppgifter medåtföljande kostnadsökningar. Föredragande statsrådet anser medhänsyn till invändningar att det börövervägas att införa ett särskiltstatligt bidrag utöver kapitalkostnaderna för drift- ochadministrationskostnader. Detta anses böra regleras i ettgenerellt avtal mellan staten och sjukvårdshuvudmännen, därersättning enligt schablonbidrag bör eftersträvas. De årligastatliga bidragen för detta ändamål beräknas till högst 5milj.kr. för den överlagring som motsvarar en månads förbrukninginom fredssjukvården. Resultatet av utredningen (dir. 1991:20)om statsbidragen och kommunernas finansiering, som skall varaslutförd , bör dock enligt propositionen avvaktasinnan förändringar genomförs i bidragssystemet.Kostnaderna för att skapa en rimlig försörjningsuthållighetför den fortsatta fredsmässiga sjukvården under kriser och kriganses enligt propositionen kunna hållas på en förhållandevis lågnivå. Kostnaderna för överlagringsåtgärder för läkemedel ochförbrukningsmateriel för en månads uthållighet beräknas uppgåtill 10 milj.kr. , fördelade med ca hälften på vardera avläkemedel och förbrukningsmateriel. Kostnader för lagring avimporterade insatsvaror tillkommer.I propositionen redovisas regeringens avsikt att iprogramplaneanvisningar för totalförsvarsmyndigheterna uppdra åtdem som berörs inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. attunder /92 vidta sådana förberedande åtgärder somfordras för att genomföra de angivna förslagen i fråga omfredssjukvårdens försörjningsuthållighet.Riksdagen föreslås godkänna de sålunda redovisade riktlinjernaför finansieringen av beredskapsförberedelserna inom funktionenHälso- och sjukvård.Anslagen E18 och E19 under femte huvudtiteln ingår iplaneringsramen för totalförsvarsfunktionen Hälso- och sjukvårdm.m. I propositionen föreslås för nästa budgetår tillBeredskapslagring och utbildning m.m. för hälso- och sjukvård ikrig (E18) anvisa . och till Driftkostnader förberedskapslagring m.m. (E19) 69470000 kr.I motion Fö7 av m.fl. (mp) hemställs attriksdagen till totalförsvarsfunktionen Hälso- och sjukvård m.m.anvisar . utöver vad regeringen föreslagit ellersåledes . (yrkande 9). börenligt motionärerna gå till en försöksverksamhet med utbildningav värnpliktiga inom vården (jfr även tidigare avsnitt). bör användas för att bl.a. tillskapa beredskapslager avåteranvändbar sjukvårdsmateriel. Engångsmateriel är enligtmotionärerna olämpligt att lagra när man inte vet hur mycket somkommer att behövas.Utskottets bedömningI motion Fö7 (mp) föreslås bl.a. en höjning av anslagen tillfunktionen Hälso- och sjukvård m.m. i krig med 100 milj.kr. försöksverksamhet med utbildning av värnpliktiga inom vården.Utskottet har tidigare avstyrkt förslaget om en sådanförsöksverksamhet. Utskottet avstyrker även förslaget omsärskilda medel för ändamålet.I motion Fö7 (mp) föreslås även en höjning av anslagen med 60milj.kr. för beredskapslager av återanvändbar sjukvårdsmateriel.Utskottet erinrar om att ett av problemen när det gällerförsörjningen med sjukvårdsmateriel varit att den lagradematerielen med tiden inte längre kommit att motsvara denmateriel som i övrigt används i sjukvården. sker i ställeten överlagring av sjukvårdsmateriel hos de tilltänkta avnämarna,dvs. hos sjukvårdshuvudmännen och hos producenter och andraleverantörer av sådana förnödenheter. Utskottet avstyrker därförförslaget om att särskilda medel skall avsättas för enberedskapslagring av återanvändbar sjukvårdsmateriel.Utskottet tillstyrker propositionens förslag tillmedelsanvisning till Beredskapslagring och utbildning m.m. förhälso- och sjukvård i krig och till Driftkostnader förberedskapslagring m.m. Utskottet har inte heller något atterinra mot vad som i propositionen anförs om riktlinjer förfinansieringen av beredskapsförberedelserna inom funktionenHälso- och sjukvård m.m.Stockholm den 11 april 1991På socialutskottets vägnarUlla TillanderNärvarande: (), (), PerStenmarck (m), (), (), IngridHemmingsson (m), (), (),(), (), (),(), (), förste vice talmanIngegerd (), (), AlfEgnerfors (s) och () i Gislaved.Avvikande meningar1. Helikoptrar för sjuktransporterIngrid och (båda fp) anseratt den del av socialutskottets yttrande under avsnittetHelikoptrar för sjuktransporter som börjar med "Det är därvid"och slutar med "avstyrks därför." bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående förutsatt att en programplanmed ett handlingsprogram för de åtgärder som ännu återstår tasfram . I detta arbete är det enligt utskottetsärskilt angeläget att frågan om en förstärkning av kapacitetenför sjukvårdstransporter beaktas. Utskottet vill också framhållaatt, även om landstingen får ett klart större ansvar i fred försjukvårdstransporterna med helikopter, staten självfallet måsteansvara för åtgärder som därutöver behövs för krigsfallet.Utskottet föreslår att med anledning av motion Fö8(fp) yrkande 17 delvis som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.Resultatet av programarbetet och handlingsplanen måstegivetvis redovisas för . Därigenom tillgodoses ävensyftet med motion Fö12 (s). Helikoptrar för sjuktransporterPer Stenmarck (m), (), ()och förste vice talman () anser att den delav socialutskottets yttrande under avsnittet Helikoptrar försjuktransporter som börjar med "Frågan om ansvaret" och slutarmed "Fö2 (m) avstyrks." bort ha följande lydelse:I propositionen föreslås att sjukvårdshuvudmännen skall taöver det ansvar för sjuktransporter med helikoptrar som i dagåvilar staten via . Förslaget innebär attlandstingen skall åläggas att bedriva helikopterverksamhet, enför landstingen främmande verksamhet som de flesta landstingsaknar ekonomiska förutsättningar att klara. Utskottet villframhålla att behovet av helikoptrar har uppstått inomtotalförsvaret. Det är således inte något primärt behov förlandstingen. Utskottet vill även framhålla att den befintligahelikopterorganisationen med försvaret och polisen somhuvudmän också har viktiga uppgifter för sjöräddning ochfjällräddning. Utskottet anser mot denna bakgrund att detstatliga ansvaret för transporter med helikoptrar bör bestå.Utskottet anser därför att propositionens förslag till ändringav 6 § hälso- och sjukvårdslagen bör avstyrkas och motion Fö2(m) bifallas. Som en följd av utskottets ställningstagande börmotionerna Fö8 (fp) yrkande 17 delvis och Fö12 (s) avstyrkas.3. Försörjningen med infusionsvätskorIngrid (), () och BarbroWesterholm (fp) anser att den del av utskottets yttrande underavsnittet Försörjningen med infusionsvätskor som börjar med"importberoende" och slutar med "yrkandena 1 och 2. "bort ha följande lydelse:Sveriges importberoende i fråga om infusionsvätskor är enligtutskottet en allvarlig svaghet i beredskapen för sjukvården ikris och krig. klarar inte sin vätskeförsörjning i ettkrigsläge, och också i en avspärrningssituation blir lägetbekymmersamt. Utskottet anser det nödvändigt att förutsättningarskapas för en inhemsk produktion av infusionslösningar somtillgodoser behovet i kris och krig. Utskottet delaruppfattningen i motionerna So456 (fp) och So457 (fp) attfungerande enheter som den i inte bör läggas ner. Manbör i stället försöka lösa lönsamhetsproblemen på plats.Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen omdetta.4. Försöksverksamhet med rekrytering av värnpliktiga tillsjukvårdenAnita () anser att det avsnitt i yttrandet underavsnittet Försöksverksamhet med rekrytering av värnpliktiga tillsjukvården som börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med"yrkande 3." bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i motion Fö7 (mp) att det ärlämpligt med en försöksverksamhet med utvidgad värnplikt inomsjukvården. Enligt utskottet bör särskilda medel anslås förändamålet. Utskottet föreslår att motion Fö7 (mp) yrkande 9 imotsvarande del tillstyrks.5. Finansieringen av beredskapsförberedelserna inom funktionenHälso- och sjukvård samt anslagen för /92Anita () anser att det avsnitt i yttrandet underavsnittet Finansieringen av beredskapsförberedelserna -- -- --som börjar med "I motion Fö7 (mp) föreslås bl.a." och slutar med"Hälso- och sjukvård m.m." bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående tillstyrkt motionskrav om atten försöksverksamhet bör inledas med utvidgad värnplikt inomsjukvården och även tillstyrkt att särskilda medel anslås förändamålet. Utskottet anser att 100 milj.kr. är ett väl avvägtbelopp. Utskottet föreslår att motion Fö7 (mp) yrkande 9 imotsvarande del tillstyrks.I samma motion (mp) föreslås även en höjning av anslagen med60 milj.kr. för bl.a. beredskapslagring av återanvändbarsjukvårdsmateriel. Utskottet tillstyrker en sådan höjning avanslagen till totalförsvarsfunktionen Hälso- och sjukvård m.m.Medel från anslaget bör enligt utskottet kunna utnyttjas förberedskapslagring av återanvändbar sjukvårdsmateriel.Utskottet har inte något att erinra mot vad som anförs iövrigt i propositionen om riktlinjer för finansieringen avberedskapsförberedelserna inom funktionen Hälso- och sjukvårdm.m.Jordbruksutskottets yttrande1990/91:JoU7yBilaga 18Totalförsvarets civila del: Funktionen Livsmedelsförsörjningm.m.Till försvarsutskottetFörsvarsutskottet har berettjordbruksutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1990/91:102 om verksamhet och anslag inom totalförsvaret 1991/92såvitt avser bilaga 4 ().PropositionenFunktionen Livsmedelsförsörjning m.m. omfattar försörjningenmed livsmedel inkl. vatten, reglerings- och ransoneringsåtgärderavseende livsmedel, livsmedelshygien och civilveterinärverksamhet. Med livsmedelsförsörjning avses enligtbilaga 4 till propositionen all verksamhet från producent tillkonsument. Vidare har lantbruksstyrelsen, statens livsmedelsverkoch uppgifter inom funktionen.I bilaga 4 lämnas en redovisning av verksamheten medlivsmedelsberedskap m.m. Denna beredskap bygger på det jordbrukoch fiske samt den livsmedelsindustri och distribution m.m. somfinns i fredstid. Målet är att produktion, förädling ochdistribution skall bedrivas på i stort sett samma sätt som undernormala förhållanden. Genom i första hand beredskapshänsyn iplanering och i samhällsutvecklingen (BIS) eftersträvas sådanomfattning och utformning av det fredstida näringslivet attmålen för livsmedelsberedskapen, t.ex. dimensionering ochlokalisering av jordbruket och industrin, i kris och kriguppnås.Emellertid är s.k. BIS-åtgärder inte tillräckliga. I andrahand utnyttjas därför specifika beredskapsåtgärder för att skapaen tillräcklig förmåga att anpassa sig till förhållandena underkriser och i krig. Detta sker bl.a. genom att resurser utnyttjaspå bästa sätt, t.ex. genom omställning av jordbruket, produktionav ersättningsvaror och planläggning av jordbruketsblockorganisation, samt genom resursfördelning i form av t.ex.regleringssystem för insatsvaror och ransoneringssystem förlivsmedel. Vidare sker en lokalisering av resurserna utifrånbehoven, t.ex. genom förberedelser för lageruppbyggnad iNorrland. Först i tredje hand utnyttjas beredskapslagringeftersom denna åtgärd är betydligt dyrare än de andraåtgärderna.I bilaga 4 lämnas vidare en redogörelse beslut omlivsmedelspolitiken (prop. 1989/90:146, JoU 25).Livsmedelspolitikens mål vad gäller beredskapen skall enligtriksdagsbeslutet vara att trygga landets livsmedelsförsörjningunder kriser och i krig. Beredskapen skall grundas på defredstida resurserna inom livsmedelssektorn och dess förmågatill omställning, kompletterade med särskildaberedskapsåtgärder. Förhållandena i övre kräver enligtriksdagsbeslutet speciella åtgärder för att en full beredskapskall kunna upprätthållas.Jordbruksministern framhåller (s. 32 f.) att avregleringen avjordbruket påbörjas . Avregleringen kommer attleda till att resurserna i jordbruket minskar.