bet · GE01JoU27 · 1991-04-19 00:00:00 — Den internationella utvecklingen bör avvaktas innanstörre eller principiellt viktiga förändringar genomförs. Stödettill livsmedelsindustrin skall emellertid lämnas endast inom detnuvarande området för prisstödet till jordbruket. Sydgränsen förstödet till livsmedelsindustrin bör därför anpassas tillsydgränsen för jordbruket. Kostnadstillägget till mejeriernaskall utbetalas på samma sätt som hittills.MotionernaI motion Jo231 framhålls att det inomjordbruksnäringen i norra råder stor osäkerhet omframtidsutsikterna. Den nu inledda omställningsprocessen gerklara indikationer på att den nödvändiga indragningen av dennationella produktionsvolymen påskyndar den redan nu negativatrenden i de jordbruksglesaste delarna av landet. Ändradeproduktionsförutsättningar får stor genomslagskraft.Jordbruksnämnden har lagt ett förslag till ny områdesindelning.Förslaget strider mot livsmedelspolitiska beslut ochskulle innebära kraftigt försämrad lönsamhet för allalantbrukare i . Ett nytt förslag bör tas fram och iavvaktan på detta bör nuvarande områdesindelning bibehållas. Imotion Jo202 (c) konstateras att ligger helt utanförstödområdet. Stödområdesgränsen följer länsgränserna. En fastlänsindelning infördes och fick i huvudsak sittnuvarande utseende . De naturliga förutsättningarna förjordbruk följer ej länsgränserna. Vid arealinventeringen 1919genomfördes i den officiella statistiken enuppdelning av länen i enhetliga områden med avseende på denaturliga förutsättningarna. Det permanenta skördeskadeskyddetinfördes . Som mest har varit indelat i 429skördeområden och församlingen har varit grundstenen iindelningen. I andra sammanhang anses norra tillhöraBergslagsregionen. Även i lantbruksstatistiken tillhörBergslagsdelen i , , och Kopparbergslän samma produktionsområde. Det är nödvändigt att engränsjustering genomförs. Bergslagsdel måste in istödområde 4. Enligt motion Jo206 (c) innebär riksdagenslivsmedelspolitiska beslut att lönsamheten i detnorrländska jordbruket inte skall tillåtas sjunka i nämnvärdgrad. I beslutet förutsattes vidare att regeringen skallåterkomma till i frågan om dels prisstödetskonstruktion, dels områdesindelningen. Lönsamheten iNorrlandsjordbruket har därefter försämrats ytterligare. Detbehövs en lönsamhetsförstärkning. Statens jordbruksnämndpresenterade en delrapport avseendeområdesgränserna för stödet till jordbruket i norra förslag stämmer inte med målsättning när detgäller lönsamhet. Enligt förslaget skallden framtida indelningen baseras på de s.k. skördeområdena.Dessa har skapats som ett instrument inom skördeskadeskyddet ochtar ej hänsyn till arrondering, bearbetningsgrad, m.m.Jordbruksnämndens förslag innebär en kraftigt försämradlönsamhet för lantbrukarna i bl.a. . Detta stridermot intentionerna i beslut. Enligt motionen får inteen omläggning av områdesgränserna innebära försämringar förVästerbottensjordbruket (yrkande 1). Det finns tvärtom starkaskäl för att överföra vissa mycket utsatta jordbruksområden tillhögre pristillägg (yrkande 2). I motion Jo126 (c) yrkas attriksdagen beslutar förändra stödområdesindelningen enligtföljande. Mo och Naverstad församlingar i skallingå i stödområde 3. , Krokstad, , iMunkedals kommun skall ingå i stödområde 4. i Tanums kommunbör ingå i stödområde 4. bör i sin helhet ingåi stödområde 4. Krav på ändrad indelning i skogs- ochmellanbygder framförs i motion Jo127 (c). Norra ,och Åmåls kommuner bör flyttas upp till stödområde 3.Norra delarna av och kommuner bör ingå iområde 4. Enligt motion Jo128 (c) uppfyller BergslagskommunernaNorberg, och jordbruksnämndens ipropositionen redovisade kriterier för stödområdesindelningen.Sydgränsen för stödområde 4 bör förskjutas söderöver så attområdet även omfattar norra (Bergslagsdelen). Imotion Jo131 (c, m, fp) yrkande 2 framhålls att de föreslagnaförändringarna i stödet till industrin innebär en klarförsämring. Exempelvis skulle slakteriet i förlora ca 1milj.kr. genom att stöd inte skall utgå till all slakt som skeri . Det industristöd som blir kvar kommer inte att täckamerkostnaderna som slakteriet i har jämfört med Västsövriga slakterier. I motionen yrkas vidare att övrigastödområden justeras. Kommunerna samt Älvsbacka och Nyeds församlingar iKarlskoga kommun bör flyttas från stödområde 4 till 3. Om dettaej vinner bifall bör åtminstone kommun tillhörastödområde 3 (yrkande 3). Potatisodlingen inom stödområdet är ennäring av stor betydelse i och delar avFryksdalen. Lönsamheten är svag. Enligt motionärerna finns detingen rimlig anledning till att dessa områden inte skall erhållastöd. Stöd bör därför utgå inom stödområde 2 och 3 (yrkande 5).I motion Jo141 (c) yrkas att nuvarande områdesindelningen skallgälla under (yrkande 4). Förändringar bör dockgöras när det gäller stödområdesindelningen i ochVärmlands län. Kommunerna , , , Forshagaoch samt Älvsbacka och Nyeds församlingar i kommunbör ingå i stödområde 3. Till detta område bör även Grangärdeförsamling i kommun föras (yrkande 5). Vänsterpartietyrkar i motion Jo132 yrkande 3 att beslutar omförändring av stödområdesindelningen i enlighet med det avjordbruksnämnden utarbetade förslag som inte kom tillgenomförande i samband med beslut /90 (prop.1988/89:140, JoU21, rskr. 322).Enligt motion Jo136 (s) bör jordbruksnämnden ges i uppdrag attunder de i propositionen redovisade kriterierna undersökaförutsättningarna för att del av skördeskadeområde 1912(, , ) skall kunna ingå i ettframtida prisstödsområde.Utskottets övervägandenI propositionen redovisas de kriterier som på förslag avjordbruksnämnden bör utgöra utgångspunkt för en framtidastödområdesindelning. Utskottet har beträffande förslaget ingenannan uppfattning än jordbruksministern. Utfallet avförhandlingarna inom har stor betydelse för den framtidautformningen av stödet till norra . Även en eventuellsvensk EG-anslutning kommer förmodligen att ändraförutsättningarna för regionalpolitiskt motiverade stöd av dennatyp. Den internationella utvecklingen bör enligt utskottetsmening avvaktas innan större eller principiellt viktigaförändringar genomförs. Detta innebär att utskottet ansluter sigtill regeringens förslag om ett bibehållande av nuvarandeområdesgränser . Därmed tillgodoses motion Jo231och den bör således inte föranleda någon vidareåtgärd.Utskottet har tidigare (1989/90:JoU25) framhållit att förslagtill ändringar av prisstödets konstruktion ochstödområdesindelningen är av den betydelse för jordbruket inorra att de bör redovisas i . De avjordbruksnämnden redovisade utgångspunkterna för en framtidastödområdesindelning innebär med stor sannolikhet förändringar inu gällande områdesindelning. Som utskottet anfört i detföregående bör förändringar i stödområdesindelningen integenomföras . Utskottet förutsätter dock att regeringen vidlämplig tidpunkt återkommer med en sådan redovisning. Utskottetär således inte nu berett att föreslå någon åtgärdmed anledning av förslagen till förändringar istödområdesindelningen. Utskottet avstyrker därför motionernaJo126, Jo127, Jo128, Jo131 yrkande 3, Jo132 yrkande 3, Jo136,Jo141 yrkandena 4 och 5, Jo202 samt Jo206 yrkandena 1 och 2.Stöd till odling av matpotatis lämnas inom ,, , och län.Utskottet är inte heller berett att tillstyrka de i motion Jo131föreslagna förändringarna i stödområdesindelningen för stödettill odlingen av matpotatis. Motion Jo131 yrkande 5 avstyrks.Utskottet delar jordbruksministerns uppfattning att stödendast bör lämnas inom det nuvarande området för prisstödet tilljordbruket. Enligt förslaget medför detta att sydgränsen förstödet till livsmedelsindustrin bör anpassas till sydgränsen förjordbruket. bör därmed godkänna vad i propositionenförordats om områdesindelningen för stödet till norra det anförda avstyrks motion Jo131 yrkande 2.Stödet /92PropositionenJordbruksministern föreslår bl.a. att prisstödet tilljordbruket i norra skall höjas med i genomsnitt 12 /92. Kostnaden för stödet till jordbruketberäknas till totalt 763 milj.kr. Utöver uppräkningen på grundav ökade merkostnader bör en uppräkning ske för en del av denlönsamhetsförsämring som skett till följd av tvåprissystemetsavskaffande. Enligt jordbruksministern är 34 milj.kr. Detta motsvarar ca hälften avlönsamhetsförsämringen fr.o.m. till följd avtvåprissystemets avskaffande. Av höjningen av stödnivån med igenomsnitt utgör kompensation för avskaffandet avtvåprissystemet. Kompensationen bör i sin helhet tillfallamjölkproducenterna och således höja pristillägget på mjölk. Detextra utjämningsbidraget för mjölk skall ingå i pristillägget. Ipropositionen föreslås vidare att stödet tilllivsmedelsindustrin skall uppgå till 76 milj.kr. Detta innebär oförändrad stödnivå. Stödnivånnär det gäller getnäringen bör vara oförändrad under budgetåret1991/92. Ingen differentiering mellan norra och södra delen avstödområdet bör göras . Jordbruksministern föreslår /92 ett anslag till stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra på 839000000kr. Ipropositionen föreslås vidare att ett stöd riktat direkt tilläggproducenterna i norra införs och attstödet till äggpackerierna reduceras i motsvarande grad.MotionernaI motion Jo139 (fp) framhålls att svinproduktionen i Norrlandtill stor del är förlagd till . Under senare århar antalet suggor minskat något på grund av att flera företagövergått från specialiserad slaktsvinsproduktion till integreradmed egen smågrisproduktion. Utvecklingen har varit betingad avproblem med djurhälsan i besättningar där smågrisar med olikaursprung sammanförts. Det finns nu starka skäl som talar för attåstadkomma en bättre djurhälsa genom lokal produktion.Avelsproduktion i norra kan också ha ett nationelltvärde om landet utsätts för smitta av någon av de svåraresvinsjukdomarna. Även beredskapsskäl motiverar en bibehållen helproduktionskedja från avel till färdigt livdjur i . Detär därför angeläget att ett produktionsstöd till avelsproduktionav svin tillkommer om svinproduktionen i skallupprätthållas. Även i motion Jo134 aktualiserasstödet till svinproduktionen i norra . Enligt motionenbör suggstödet höjas så att det följer stödnivån för slaktsvin(yrkande 4). Det tak på 60 suggor som har gällt försuggstödet är enligt motionärerna inte längre ändamålsenligt.Taket bör höjas till 120 suggor för att motsvara arbetsinsatseni ett normalt familjeföretag (yrkande 5). I motionen framhållsvidare att avelsproduktionen av svin i är av stortvärde. För att klara denna produktion måste de ekonomiskavillkoren för avelsproducenterna förbättras genom att dekompenseras för de merkostnader som man har i förhållande tillövriga landet (yrkande 6).Enligt motion Jo138 (c) utbetalas s.k.djurbidrag per mjölkko som ersättning för utebliven höjning avproduktpriset per liter levererad mjölk. Utbetalningen grundarsig enligt huvudregeln på det antal djur som anges ilantbruksregistret för . Bidraget grundas dock pålantbrukets företagsregister bl.a. i de falljordbruksföretag i förhållande till det antal mjölkkor som avsesi huvudregeln har ökat sitt djurantal med , dock medminst tre mjölkkor. Enligt motionären är dessa regler orättvisa.En tillämpning av lantbruksregistrets uppgifter för varje årvore en mer rättvis och naturlig grund för utbetalning.Nuvarande regler för utbetalning av djurbidrag måste därföromprövas.Enligt motion Jo258 (v) är getnäringen en missgynnad del avdet svenska jordbruket. Inom det gamla regleringssystemet gickmerparten av stöd och utvecklingsinsatser till de prisregleradeprodukterna. beslutade om en nylivsmedelspolitik. I samband därmed beslutades om en uppräkningav getstödet inom ramen för det s.k. Norrlandsstödet. Dennauppjustering är ett steg i rätt riktning men det behövsytterligare åtgärder. Det behövs mer forsknings- ochutvecklingsarbete om getnäringen (yrkande 1). Eftersom getbondensjälv förädlar råvaran hemma på gården så är man inte beroendeav intransporter av mjölken . Det gör dentill en utmärkt kompletterande sysselsättning i glesbygd.Kulturtraditioner förs vidare och hålls levande. Detta ärviktigt att värna i när vi går mot ett alltmer utslätatoch likriktat sortiment av livsmedel. En ambition med den nyalivsmedelspolitiken är att främja småskalig produktion ochvidareförädling. Målet bör vara att getnäringen utvecklas ochfår större omfattning. En utökad basproduktion kan bara kommatill stånd om det finns efterfrågan på produkterna. För att gåvidare på den väg som beträddes behövs en ny grundför prisstödsberäkningen inom stödområdet. Getmjölken kan intejämföras med komjölken eftersom getbonden också står förförädlingen (yrkande 2).Det i propositionen redovisade förslaget till anslag till stödför jordbruket och livsmedelsindustrin i norra ärföremål för ett antal yrkanden.I motion Jo125 (m) framhålls att vid fleratillfällen tagit beslut som tydligt visar att man vill bryta dennegativa utvecklingen inom jordbruket i norra . 1990 årsbeslut om livsmedelspolitiken är det mest positiva eftersomriksdagen tydligt anger målsättningen och även en konkretlönsamhetsnivå för framtiden inom området. Regeringen har medsitt förslag gått ifrån denna ståndpunkt. Om skallleva upp till sina tidigare beslut måste nivån på stödet tilljordbruket i norra höjas utöver vad som föreslås ipropositionen. En uppräkning bör kunna ske genom enomdisponering av medel från anslaget Omställningsåtgärder ijordbruket m.m. En höjning utöver regeringens förslag tillanslag yrkas även i motion Jo131 (c, m, fp). Av tidigareriksdagsbeslut följer att den samlade satsningen som föreslagitsför norra förväntas leda till höjd lönsamhet förnäringen och arbetsro för dess utövare. Den nu föreslagnahöjningen är inte tillräcklig. Stödet till jordbruket i norraSverige måste höjas så att det når upp till den nivå som varavsikten med riksdagsbeslutet (yrkande 1). Enligtmotion Jo134 (c) kan medelsbehovet för jordbruket i norraSverige beroende på kompensationsgraden för effekterna avtvåprissystemets avskaffande för /92 beräknastill mellan 969 milj.kr. och 1 016 milj.kr. Vid en kalkyleradproduktionsanpassning på mjölk (enligt propositionen)stannar medelsbehovet i intervallet 934--981 milj.kr. Det ipropositionen redovisade förslaget till stöd innebär enligtmotionärerna att regeringen går ifrån riksdagsbeslutet i juni1990. Skulle förslaget förverkligas innebär det den störstalönsamhetssänkningen under ett enskilt år sedanNorrlandsprisstödets tillkomst. Till extra regionalt stöd tilljordbruket i norra bör anvisas 76 milj.kr. /92 (yrkande 1). Till stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra bör för budgetåret1991/92 anvisa 187 milj.kr. utöver regeringens förslag ellertotalt 1 026 milj.kr. (yrkande 2). I motion Jo141 (yrkande 3)föreslås att en uppräkning av stödet skall ske med utgångspunktfrån den lönsamhet som gällde 1989/90. Detta innebär attlönsamheten skall beräknas från en kostnadstäckningsgrad somenligt motionärerna är . Ambitionen skall vara att nivån påproduktionen i norra inte skall minska. Med angivenutgångspunkt och med beaktande av en volymminskning på börriksdagen till stöd till jordbruket och livsmedelsindustrin inorra anvisa ett förslagsanslag på 128 milj.kr. utöverregeringens förslag eller totalt 967 milj.kr. Vänsterpartietyrkar i motion Jo132 yrkande 1 att till stöd tilljordbruket och livsmedelsindustrin i norra /92 anvisar 170 milj.kr. Enligt motionärerna kan man räkna med att medelsbehovetkommer att kulminera . Omställningen avjordbruket kommer att vända lönsamheten uppåtigen. Staten skall därför fullfölja sina åtaganden och anvisaerforderliga medel . I miljöpartietsmotion Jo129 framhålls Norrlandsjordbrukets stora betydelse förlivsmedelsförsörjningen i norra . Prisstödet på deprodukter som odlas i måste finnas kvar för attgarantera en bibehållen livsmedelsproduktion. Det är docktveksamt att som regeringen gör utgå från nivån vidavregleringens början. bör till stöd till jordbruketoch livsmedelsindustrin i norra för /92anvisa 130 milj.kr. utöver regeringens förslag eller totalt 969milj.kr. (yrkande 2). Enligt motion Jo137 (s) innebärifrågavarande förslag till stöd för jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra att täckningsgraden sänks iförhållande till den nivå som enligt motionärerna utgjordeutgångspunkten för det livsmedelspolitiska beslutet i juni 1990.Den i detta beslut gjorda utfästelsen om bevarad lönsamhet skalldärmed endast gälla fr.o.m. när avregleringen avjordbruket i sin helhet träder i kraft. Det bör prövas omriksdagens livsmedelspolitiska beslut stämmer med förevarandeförslag om stöd till jordbruket i norra övervägandenSom utskottet anfört i det föregående (Allmännautgångspunkter) innebär det livsmedelspolitiska beslutet när detgäller jordbruket i norra att prisstödets konstruktion ihuvudsak skall behållas. Avstämningen av merkostnaden skall skeen gång för att lönsamheten i det norrländska jordbruketskall kunna upprätthållas. Beslutet innebär vidare att stödnivånskall kunna anpassas till eventuella förändringar så attlönsamheten inte tillåts sjunka nämnvärt under nivån i juni1990. Det livsmedelspolitiska beslutet innebär enövergång till ett mer marknadsinriktat system där jordbruketskall ersättas endast för efterfrågade varor och tjänster.Jordbruksproduktionen skall i princip vara underkastad sammavillkor som andra näringar. Priserna på jordbruksprodukter kan ivissa fall komma att sjunka till följd av den internaavregleringen. Som tidigare slagit fast skall sådanaprisförändringar inte tillåtas påverka lönsamheten i detnorrländska jordbruket i någon nämnvärd grad. Detta innebär attnorra i princip undantas från den produktionsanpassningsom följer av det livsmedelspolitiska beslutet.Stora förändringar väntar det svenska jordbruket. En utbreddosäkerhet föreligger när det gäller omställningens effekter.Detta gäller i särskilt stor utsträckning det norrländskajordbruket. Enligt livsmedelspolitiska beslut skallproduktionen anpassas till vad som kan avsättas på kommersiellavillkor. Jordbrukets totala intäkter förväntas sjunka dåproduktionen minskar. minskar resurserna i näringen.Lönsamheten bör kunna påverkas positivt av den avreglerademarknadens utveckling mot balans mellan utbud och efterfråganoch av att kostnaderna för export minskar. Sammantaget förväntasbeslutet därför innebära att lönsamheten för den enskildebrukaren skall kunna förbättras. Vidare innebär detlivsmedelspolitiska beslutet att jordbruksnäringen i Sverigeunder en övergångsperiod kommer i åtnjutande av olika stimulans-och stödåtgärder vars effekter ännu till stor del är outredda.Det norrländska jordbruket består till stor del avglesbygdsföretag. saknas en helhetssyn som beaktar alla defaktorer (ekonomiska, sociala m.fl.) som avgör dessa företagsframtid och fortbestånd. Ytterligare osäkerhet skapas genom attNorrlandsstödets lönsamhetsgaranti endast avser kalkyleradlönsamhet. Denna kalkyl bygger på skilda faktorer som egenfoderproduktion, eget kapital m.m., vilka varierar mellan deenskilda företagen. Som redovisats i propositionen är dagensberäkningsmodell inte tillräcklig som underlag för att nå syftetmed stödet framöver.Utskottet konstaterar sammanfattningsvis att en beräkning avlönsamhetsutvecklingen för /92 av naturliga skälmåste vila på en relativt osäker grund. Utgångspunkten för enuppräkning av stödet bör dock som framhållits i propositionenvara ökningen av merkostnaderna i norra . Utskottetansluter sig till jordbruksministerns förslag i denna del ochföreslår således att stödnivån för jordbruket i norra upp . Detta motsvarar enligt jordbruksnämndensförslag ökningen av merkostnaderna. Mot bakgrund av denosäkerhet som präglar lönsamhetsberäkningarna är utskottet inteberett att förorda någon ytterligare justering av stödnivån ivad avser merkostnadsersättningen. Som framgår i det följande(Utgångspunkter för stödet efter /92) anserutskottet att utformningen och fastställandet av det framtidastödet till jordbruket i norra bör bli föremål för engenomgripande översyn. Utskottet erinrar dessutom om deytterligare åtgärder som vidtagits och som helt eller delviskommer det norrländska jordbruket till del (se avsnittetAllmänna utgångspunkter). beräkningar visaratt lönsamheten i det norrländska jordbruket sjunkit /90 och . I en särskild rapport omeffekter av tvåprissystemets avskaffande bedömerjordbruksnämnden att en stor del av lönsamhetsförsämringen berorpå detta. Nämndens egna uppskattningar tyder på att det kan rörasig om 65--av lönsamhetsförsämringen. Utskottet finner ilikhet med jordbruksministern att kompensation skall utgåhärför. Utskottet anser dock att lönsamhetsförsämringen till dendel den kan hänföras till tvåprissystemets avskaffande i sinhelhet bör kompenseras. Som kompensation för denna effektföreslår utskottet således en extra uppräkning av prisstödet förmjölk med 68 milj.kr. Denna höjning bör i sin helhet tillfallamjölkproducenterna och således höja pristillägget på mjölk.Detta innebär att utskottet förordar en uppräkning av stödettill jordbruket och livsmedelsindustrin i norra med 34milj.kr. utöver regeringens förslag. Med det anförda avstyrksmotionerna Jo125, Jo129 yrkande 2, Jo131 yrkande 1, Jo132yrkande 1, Jo134 yrkande 2, Jo137 och Jo141 yrkande 3 i den månde inte kan anses tillgodosedda.Utskottet avstyrker även det i motion Jo139 framförda kravetpå stöd till avelsproduktion av svin i Norrland.Utskottet finner mot bakgrund av det anförda inte anledningatt föreslå någon åtgärd i anledning av de i motionJo134 yrkandena 4, 5 och 6 framförda kraven beträffande nivå ochformer för det s.k. suggstödet. Motionen avstyrks således iberörda delar.Utskottet torde få anledning att i annat sammanhang behandlafrågan om hur kobidraget skall hanteras i fortsättningen. Medhänsyn härtill avstyrks motion Jo138.Stödet till getnäringen infördes /79 med ettbidrag per mjölkproducerande get. Stöd lämnas till företag medminst fem mjölkproducerande getter. Antalet getter somberättigar till bidrag uppgick /90 till 2 100.Stödet per get har höjts kraftigt. Fr.o.m.den 1 december 1990 uppgår stödet till getnäringen till 700 kr.per mjölkande get i alla de stödberättigade länen. Utskottetmotsätter sig ej att forskningsinsatser görs till förmån förgetnäringen. Utskottet erinrar dock om den självständighet somtillkommer och vad gällerprioritering av forskningsområden. Den detaljstyrning avmedelsfördelningen som motionen syftar till bör således inteankomma på . Utskottet, som i det följande(Utgångspunkter för stödet efter /92) förordar enöversyn av stödet till jordbruket i norra , avstyrker meddet anförda motion Jo258 yrkandena 1 och 2.Utskottet är inte berett att tillstyrka det i motion Jo134yrkande 1 föreslagna extra regionala stödet till jordbruket inorra . Motionen avstyrks således i berörd del.Riksdagen bör godkänna vad i övrigt förordats i propositionenom prisstödet under /92.Utgångspunkter för stödet efter /92PropositionenEnligt propositionen måste stödet till jordbruket i norraSverige utformas så att det bidrar till att uppfylla målet om enregional utjämning av sysselsättning och välfärd. Stödet börutformas i överensstämmelse med andra åtgärder, som vidtas föratt utveckla jordbruket och andra delar av näringslivet, så attden bästa samlade effekten kan nås för dessa delar av landet.Beräkningsmodellen som tillämpas för att beräkna merkostnadernaför produktionen i norra måste kompletteras medberäkningar av pris och lönsamhet. Sjunkande priser i södraSverige på jordbruksprodukter med anledning av avregleringenskall inte tillåtas påverka lönsamheten i det norrländskajordbruket. Priset kommer dock i större utsträckning att bero påkonkurrenssituationen, totalt i landet och regionalt. Prisetåterspeglar även konsumenternas preferenser när det gällerkvalitet, odlingsförhållanden m.m. Detta innebär attprisförhållandena i norra får större betydelse för attbedöma lönsamhetsutvecklingen. Täckningsgraden bör enligtjordbruksministern även framöver användas som lönsamhetsmått.Utgångspunkten bör dock vara att täckningsgraden i detnorrländska jordbruket inte bör sjunka nämnvärt från nivån vidavregleringens början. Stödet anpassas så att dennalönsamhetsnivå kan upprätthållas.