bet · GE01UU15 · 1991-03-28 00:00:00 — Förslaget innebär risker för attIMPODs nuvarande värdefulla verksamhet inte kan fortsätta.Folkpartiet liberalerna tillstyrker i sin motion U246 budgetpropositionensförslag om att inrätta en ny myndighet för näringslivsutveckling. Vidareföreslås att ytterligare 10 milj.kr. ställs till den nya myndighetensförfogande. Motionen betonar att den nya organisationen skall stödja uppkomstenav kommersiella verksamheter som kan fortgå under marknadsmässiga förhållanden.Vidare anges att det finns ett starkt samband mellan handel ochnäringslivsutveckling. IMPOD bör, med utgångspunkt från en positiv värdering avIMPODs kompetens, enligt motionen inordnas som en särskild enhet i det nyabiståndsorganet. Ambitionen att främja u-landsimport till bör utvidgas.Motionen föreslår höjning av anslaget till IMPOD samt en höjning av SWEDFUNDsgrundfond. Dessa förslag behandlas under resp. anslagsavsnitt.Enligt motion U246 ställer sig liberalerna bakombiståndsorganisationsutredningens riktlinjer vad gäller ansvarsfördelningenmellan SIDA och BITS. Skillnaderna i SIDAs resp. BITS arbetssätt gör detnaturligt att deras verksamhet i normalfallet pågår i olika länder.I motion U231 (c) föreslås att avslår regeringens förslag till nyttorgan för tekniskt bistånd. accepterar inte någon ytterligareorganisationsförändring innan en parlamentarisk utredning om Sverigesrelationer till tillsatts. En helhetsbedömning saknas. Förslaget attsammanföra IMPODs verksamhet med organ för industribistånd verkar mindrevälbetänkt, heter det i motionen.I motion U244 (v) yrkas att det för näringslivsutveckling föreslagnaaktiebolaget inte skall bildas. IMPOD bör enligt motionen få bestå somseparat organisation. I motionen anges att regeringens förslag omnäringslivsbistånd är ett led i kommersialiseringen av biståndet. I ställetskall SIDA vara ansvarigt för det tekniska samarbetet. Det privatanäringslivets verksamhet i bör bekostats av företagen själva, inte avbiståndsmedel. Vidare anges i ett särskilt yrkande att BITS kan privatiserasoch omvandlas till SITCO om företagen önskar.I samma motion yrkas att alla riksdagspartier bör vara representerade i SIDAsstyrelse.Miljöpartiet föreslår i motion U239, yrkande 28 att till en myndighet med uppgift att arbeta både med de hinder föru-ländernas utveckling som finns i och i . Partiet yrkar påatt denna fråga snabbutreds och att förslag till omorganisation föreläggsriksdagen för beslut /92.Utskottets övervägandenI det följande behandlar utskottet med utgångspunkt från väckta motionerförst budgetpropositionens förslag till allmänna riktlinjer för organisationenav det bilaterala biståndet och därefter frågan om organisationen avnäringslivsbiståndet.Utskottet delar regeringens slutsatser som återges i propositionen medanledning av utredningen om organisation och arbetsformer inom bilateraltutvecklingsbistånd. Således bör som anges i propositionen huvuddelen av desvenska biståndsinsatserna även i fortsättningen koncentreras till ettbegränsat antal fattiga samarbetsländer. SIDA förutsätts i enlighet härmedfortsätta sitt djupa och långsiktiga samarbete inom landramarna med ett antalländer, kanalisera stödet till enskilda organisationer, katastrofbistånd samthumanitärt bistånd och medverka i genomförandet vad gäller särskildamiljöinsatser och särskilda program. SIDA skall också kunna svara för projekteller sektorsstöd till en vidare krets samarbetsländer där ett mer djupgåendeoch långsiktigt engagemang krävs. bör således vara verksamt i en vidarekrets av länder. BITS huvudsakliga verksamhet när det gäller tekniskt biståndförblir att finansiera samarbetsavtal mellan svenska företag och organisationeroch motsvarande organ i en bredare krets av . Utskottet har ingenerinran mot vad som angivits i propositionen vad avser rollfördelningen mellanSIDA och BITS och den fördelning av samarbetsländer som blivit följden avskillnaderna i arbetssätt mellan de båda organen. Utskottet delar vidarebiståndsorganisationsutredningens uppfattning att BITS verksamhet i störreutsträckning bör breddas för att svara även mot de övriga biståndspolitiskamålen från att tidigare ha inriktats främst på tillväxtmålet.Med det ovan anförda får yrkande 7 i motion U246 (fp) som behandlaransvarsfördelningen mellan BITS och SIDA anses besvarat.Yrkande 47 i motion U244 (v) som förordar att enbart SIDA blir ansvarigt förtekniskt bistånd avstyrks liksom yrkande 48 i samma motion som föreslår enutredning om privatisering av BITS.Utskottet ser inga skäl till att SIDA skall ägna sig mer åt frågor rörandeutvecklingen i , som anges i yrkande 28 i motion U239 (mp), utanyrkandet avstyrks.I finns de fyra största partierna representerade. Utskottetbedömer att nuvarande parlamentariska representation i ärändamålsenlig och är inte berett att ändra nu gällande ordning. Motion U229avstyrks härmed.När det gäller budgetpropositionens förslag om en myndighet förnäringslivsutveckling vill utskottet anföra följande.Utskottet tillstyrker förslaget om att inrätta en ny biståndsmyndighet förnäringslivsutveckling genom en sammanslagning av , IMPOD och delar avSIDAs industribyrå.Enligt vad utskottet erfarit är ett av huvudsyftena med att inrätta ett nyttorgan för näringslivsstöd att främja konkurrensutsatta aktiviteter och därmedverka för att den verksamhet som stöds i blir självbärande och intebiståndsberoende. Utskottet finner att denna målsättning är starkt motiverad.Man bör i det svenska biståndet söka undvika att subventionera industriellproduktion i utan i stället sträva efter att projekten i u-ländernaav egen kraft skall kunna hävda sig på marknaden. Bistånd inomnäringslivssektorn bör därför såsom anges i regeringens förslag präglas avaffärsmässighet. Det är således viktigt att det nya biståndsorganet bibehålleroch kompletterar det nuvarande organet SWEDFUNDs möjligheter att förmedla ochsatsa riskkapital. Utskottet förutsätter att denna verksamhet fortgår med ettbetydande utnyttjande av den svenska resursbasen genom ett nära samarbete ochsamverkan med svenskt näringsliv.Utskottet har inhämtat att det nya näringslivsorganet främst kommer att varaverksamt på företagsnivån, såväl vad gäller riskkapitalsatsningar förproduktion som exempelvis när det gäller kunskapsöverföring av olika slag.Utskottet vill i anslutning härtill framhålla vikten av stöd till u-ländernaäven när det gäller att skapa den miljö och det klimat som måste finnas för attproduktiv verksamhet skall kunna initieras och bli bärkraftig. Härvid spelardet s.k. förvaltningsbiståndet, som främst kanaliseras genom SIDA liksom delarav BITS institutionsstödjande verksamhet, en viktig roll.Eftersom det föreslagna organets verksamhet i finansieras genombiståndsmedel, ser utskottet ingen anledning att gå emot regeringens förslag omatt verksamheten skall bedrivas i myndighetsform. När det gäller förvaltningenav riskkapitaldelen specifikt, inom ramen för myndigheten, kan det finnasfördelar med en annan verksamhetsform, exempelvis stiftelse eller bolagsform.Utskottet har erfarit att frågan om formen för riskkapitaldelen av den nyamyndighetens verksamhet är föremål för beredning.Utskottet anser att handel och produktion har ett nära samband. Framgångsrikaexportansträngningar från sida kräver såväl kunskap om effektivproduktion som kännedom om marknadskrav och marknadsföring. Det nyanäringslivsorganet berikas därför om IMPODs breda marknadskunnande ochkompetens, inte minst när det gäller den svenska marknaden, maximalt kanutnyttjas inom ramen för den nya organisationen. Utskottet vill särskiltunderstryka den i propositionen framförda uppfattningen att det bör varamöjligt för IMPOD att bevara den identitet och den kompetens som är så viktig iden handelsfrämjande verksamheten. Vidare ser utskottet positivt på att denhandelsfrämjande verksamheten breddas utöver IMPODs nuvarande inriktning påSverigemarknaden till att gälla en breddad världsmarknad, inkl. möjligheternaatt främja handeln mellan u-länder.Utskottet utgår från att får ta del av de riktlinjer och mandat somskall gälla för den nya myndigheten efter det att den av regeringen tillsattainterdepartementala arbetsgruppen och den särskilda organisationskommittén somförbereder myndighetens upprättande slutfört sitt arbete.Med det ovan anförda avstyrks motionerna U219 (m), U221 (m), U249 (m),yrkande 7 i motion U231 (c) och yrkande 46 i motion U244 (v). Yrkande 22angående IMPODs ställning i den nya organisationen och yrkande 78 (delvis) imotion U246 (fp) vad avser inrättandet av den nya biståndsmyndigheten får ansesbesvarade.Den nya myndigheten avses träda i funktion . Enligt vadutskottet har erfarit är enligt propositionens förslag finansieringen av dennya myndighetens verksamhet under nästa budgetår i huvudsak enligt följande.Genom IMPODs anslutning tillförs 25,5 milj.kr. Härtill kommer BITS särskildamedel för aktiviteter inom om 20 milj.kr. Dessutom tillförs desärskilda medlen för den nya myndigheten som uppgår till 25 milj.kr.Tillsammans med kostnader för de tjänster vid SIDAs industribyrå som överförsger detta en ungefärlig medelsram om 78 milj.kr. för nästa budgetår. Härtillbör nämnas att SWEDFUNDs grundkapital ökas från 250 till 350 milj.kr.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag till medelstilldelningför den nya biståndsmyndigheten. Yrkande 78 i motion U246 (delvis) vad avserökad medelstilldelning avstyrks härmed.Vad gäller den nya myndighetens lokalisering talar flera skäl för enplacering i . En nära samverkan med andra biståndsorgan som BITS ochSIDA samt med UD är en förutsättning för att verksamheten skall kunna bedrivaseffektivt. Härtill kommer att de organ som kommer att ingå i den nyamyndigheten, IMPOD, och industribyrå, är lokaliserade tillStockholm.Härmed avstyrks motion U226 (s), motion U238 (s) och motion U201 (c).Medelsramen för den nya myndigheten behandlas under avsnittet C 3 Andrabiståndsprogram.Effektivitet i biståndetSammanfattning av motionernaFolkpartiet liberalerna tar i sin partimotion U246 upp effektivitetsfrågornai biståndet. Effektivitetskrav bör enligt motionen gälla både på projektnivåoch vad gäller ekonomisk och politisk miljö. En aktiv dialog medmottagarländerna spelar en viktig roll. Aspekter som bör uppmärksammas är bl.a.u-ländernas administrativa kapacitet och underhållsfrågor. Att ta vara påtidigare erfarenheter är viktigt, såväl från andra biståndsgivare som frånhemvändande biståndsarbetare. Man bör förbättra mekanismerna för utvärderingoch erfarenhetsuppbyggnad. Det finns enligt motionen behov av en friståendeutvärderingsfunktion. Vidare tar motionen upp vikten av biståndskompetens påambassaderna.Utskottets övervägandenDen övergripande måttstocken vad gäller effektivitet är biståndets förmågaatt uppfylla de biståndspolitiska mål som uppställt. Utskottet villunderstryka att effektiviteten fortlöpande bör uppmärksammas i hela det svenskabiståndet och av de involverade biståndsmyndigheterna.Utskottet välkomnar att en principiell diskussion sker om effektivitetsfrågornaoch att en översyn genomförts och redovisats genom rapporten beslut: Omeffektivitet och utvärdering i biståndet (Ds 1990:63). Det bör i sammanhangetnoteras att SIDAs räkenskaper och redovisningssystem regelbundet blir föremålför granskningar av . Dessutom inspekterar RRVbiståndskontoren och undersöker från tid till annan delar av SIDAs verksamhet.För närvarande pågår en noggrann studie benämnd Effektiviteten i förvaltningenav svenskt utvecklingsbistånd som bl.a. behandlar lednings- ochstyrningsfunktioner, resursplanering samt relationen mellan sakanslag ochförvaltningsanslag. Studien görs av revisorer efter ett initiativ avutskottet.Resonemangen och förslagen i motion U246 angående effektiviteten i biståndetstämmer väl överens med vad regeringen angivit i propositionen och medslutsatserna i nämnda utredning. Aktuella exempel på ansträngningar attförbättra effektiviteten är den ökade uppmärksamheten på den ekonomiska ochpolitiska miljö i vilka de enskilda biståndsprojekten skall verka. Genom deövergripande studier om bl.a. och som genomförts inom ramenför det svenska biståndssamarbetet har man identifierat de viktigaste hindrenför utveckling och sökt anpassa biståndssamarbetet härtill. För har detexempelvis gällt stöd till strukturanpassning och reformer, förvaltningsbiståndoch förbättring av institutionellt kapacitetsstöd, stöd till underhåll ochrehabilitering av anläggningar, former för att genom importstöd motverkaflaskhalsar i samband med strukturanpassning, stöd till sociala sektorer isamband med reformprogram etc.Den viktigaste samordningen av bistånd bör äga rum i mottagarländerna ochgöras av mottagarländerna själva. Det är inte desto mindre väsentligt attgivarna aktivt bidrar till att underlätta samordningen. Detta gäller även detmultilaterala biståndet där organ som UNDP och spelar viktigakoordinerande roller. Det är en fördel om biståndsgivarna i högre grad äntidigare kan dra nytta av varandras erfarenheter. Inom ramen för sker ansträngningar att tillgodose detta intresse. InomNorden förekommer kontinuerligt samråd mellan biståndsansvariga på politisknivå och mellan tjänstemän.Med det ovan anförda får yrkande 3 i motion U246 som behandlar övergripandeeffektivitetsfrågor anses besvarad.I yrkande 4 i motion U246 ges stöd till effektivitetsutredningens förslag omatt inrätta ett fristående utvärderingssekretariat.Mekanismerna för uppföljning och erfarenhetsuppbyggnad måste ständigtförbättras. I första hand bör ett fortlöpande utvärderingsarbete bedrivas inomde olika biståndsorganen. Det kan dock finnas fördelar med en friståendeutvärderingsfunktion för att komplettera det arbete som görs av de enskildabiståndsorganen, i enlighet med vad som föreslås i den ovannämnda utredningenom effektiviteten. Utskottet noterar att regeringen avser inhämta synpunkter pådetta förslag genom ett särskilt remissförfarande. Utskottet utgår från attriksdagen får ta del av de förslag som detta förfarande kan komma attaktualisera.Med det ovan anförda får yrkande 4 i motion U246 anses besvarat.Yrkande 5 i motion U246 tar upp vikten av att ta till vara hemvändandebiståndsarbetares erfarenheter.I betänkandet 1989/90:UU15 tillstyrkte utskottet ett likalydande yrkande ombetydelsen att ta till vara biståndsarbetares erfarenheter. SIDA har nuetablerat en utbildningsbyrå som enligt uppgift kommer att aktivt arbeta meddenna fråga. Utskottet utgår från att regeringen vid lämpligt tillfälleredovisar hur detta viktiga arbete fortgår.Härmed får yrkande 5 i motion U246 anses besvarat.Med anledning av yrkande 8 i motion U246 om biståndskompetensen påambassaderna får utskottet anföra följande.UDs handläggare består antingen av personer som genomgåtthandläggarutbildningen eller av direktrekryterade specialister. Ihandläggarutbildningen ingår biståndet som en integrerad och viktig del. Iutbildningen ingår bl.a. praktikperioder på biståndsavdelningen. Despecialister som rekryterats till biståndsavdelningen kommer i storutsträckning från andra biståndsmyndigheter eller enskilda organisationer.Detta flöde av personer mellan myndigheterna och departementet förhöjerkompetensen. Många av dessa tjänstemän handlägger sedermera biståndsfrågor påambassadernas allmänna avdelningar.Vid rekryteringen till rena biståndshandläggartjänster vid ambassaderna ärkravet på biståndskompetensen mycket stort. Förutom från UD och samtligabiståndsmyndigheter kan även personer från enskilda organisationer ochfolkrörelser komma i fråga.Beträffande biståndsmyndighetens behov av fältrepresentation för denoperativa verksamheten föreslås enligt årets budgetproposition attmyndigheterna ges större möjligheter att själva bestämma sitt behov avfältrepresentation. framhålls att det skall vara ambassadens uppgiftatt svara för fältrepresentationen vad gäller den biståndspolitiskaplaneringen, ekonomisk och politisk rapportering m.m. Utskottet ställer sigbakom dessa riktlinjer.Med det ovan anförda får yrkande 8 i motion U246 anses besvarat.I motion U260 föreslås att svenska befrias från staten.Idealitet främjas bäst utan statlig styrning heter det i motionen.Svenska UNICEF-kommittén bildades som en frivillig kommitté. 1958omvandlades den till en statlig kommitté. 1979 konstaterades att viss oklarhetrådde om kommitténs rättsliga status. Mot den bakgrunden beslöts att ombildasvenska till en statlig stiftelse. 1983 fastställdes stadgarför stiftelsen.De nationella UNICEF-organen i olika länder har varierande form och status. Inågra länder är de privata organisationer som får statliga bidrag, som ärfallet i övriga nordiska länder. I andra länder kan organen ha en starkarestatlig koppling. accepterar alla dessa olika konstruktioner.Bakom det svenska beslutet att ha den statliga anknytningen som kom tillgenom beslutet och beslutet om stiftelseformen låg bl.a. önskemålet om attsäkerställa fortlevnad och verksamhet. Enligt stadgarna skallkommittén bedriva informationsverksamhet, granska UNICEFs verksamhet och geförslag, ta emot och förmedla gåvor till samt organisera försäljningenav produkter.I styrelsen som utses av regeringen finns representanter för fyrariksdagspartier, , , , ,Rädda barnen, korset, och statens ungdomsrådrepresenterade. Genom att representanter för folkrörelser och enskildaorganisationer finns representerade i så pass hög grad anser utskottet att deideella intressena i kommitténs ledning är väl tillgodosedda. UNICEFs styrelsehar såvitt utskottet erfarit inte uttryckt något missnöje med den statligaanknytning som finns i och med stiftelseformen. De problem inomUNICEF-kommittén som bl.a. återspeglats i pressartiklar har såvitt utskottetkan bedöma inte något samband med kommitténs nuvarande rättsliga status.Med det ovan anförda avstyrks motion U260.Nya samarbetsländer, länderprogram och landvalLandprogram, projektbiståndSammanfattning av motionernaI yrkande 7 i motion U227 (m) föreslås att landramsbiståndet på siktbör avvecklas till förmån för ett projektinriktat bistånd. I motion U246(fp), yrkande 23, föreslås att bättre kunskap om det fransktalandeAfrika skall byggas upp inom de svenska biståndsorganisationerna. Enligtmotionärerna bör ytterligare insatser i och Sahelområdetkunna bli aktuella ur bl.a. miljösynpunkt. En långsiktigkunskapsuppbyggnad om det fransktalande behövs därför inombiståndsadministrationen och i den s.k. resursbasen. Det finns enligtmotionärerna få traditionella kontaktytor med i området, ochpraktiska svårigheter som begränsade kunskaper i franska i kanlägga hinder i vägen för ett framtida samarbete.I motionens yrkande 32 föreslås att systemet med programländer börförbättras. Enligt motionärerna har systemet i stort en rad fördelar.Biståndet blir exempelvis i högre grad behovsstyrt. Man behöver inteheller hasta fram projekt för att utnyttja tillgängliga biståndsmedelinnan de dras in. Systemet har enligt motionärerna emellertid också endel problem. Det kan ge en alltför schematisk uppdelning i programländeroch icke-programländer som inte motsvarar verklighetens behov. Det kangöra det problematiskt att avveckla programlandssamarbete och det kanleda till att alltför stora summor slussas genom mottagarlandetsadministration m.m. För att komma till rätta med dessa problem villmotionärerna i högre grad lämna utrymme för modifieringar efter hand somnya erfarenheter vinns och situationen i förändras.Tidpunkter för omprövning bör oftare anges och rörligheten iprogramlandskretsen bör kunna ökas.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att det svenska biståndet redan till stor del ärprojektinriktat. En kombination av landramar och användning av andrabiståndsinstrument ger den flexibilitet som är nödvändig i det samladebiståndet. Även inom landramssamarbetet finns många möjligheter tilländrad inriktning om situationen skulle kräva detta. Exempelvis kan del av landramsbiståndet användas för humanitära insatser. Ettlandprogrammerat bistånd kan också avbrytas till förmån för annatbistånd om de ekonomiska och politiska förutsättningarna så kräver.Systemet med landramar är enligt utskottets bedömning motiverat särskilti de allra fattigaste länderna, där biståndet kanske svarar för enmycket stor del av utvecklingsresurserna. Genom att en ökande andel avbiståndet i själva verket går utanför landramarna och allt flerbiståndsinstrument används avdramatiseras programlandsfilosofin omsärskilt gynnade mottagarländer. Utskottet anser att en kombination avolika biståndsformer är det effektivaste arbetssättet.Utskottet konstaterade redan i förra årets biståndsbetänkande(1989/90:UU15) att kunskapsuppbyggnad om det fransktalande ärbetydelsefullt. Denna fråga förtjänar att uppmärksammas av de i Sverigeberörda institutionerna, inte minst vad gäller behovet av kunskaper idet franska språket. Utskottet utgår ifrån att regeringen vidtar delångsiktiga åtgärder som behövs för att förstärka kunskapen om detfransktalande Afrika.Därmed avstyrks yrkande 7 i motion U227 (m). Yrkande 32 i motion U246(fp) får med det ovan anförda anses vara besvarat. Yrkande 23 i sammamotion tillstyrks.Bindning, återflödeSammanfattning av motionernaI yrkande 9 i motion U239 (mp) föreslås att bindningen avbiståndsmedel till inköp av varor och tjänster i skall tas bort.I yrkande 6 i motion U246 (fp) föreslås att det bundna biståndet iprincip bör ersättas med obundet gåvobistånd.Utskottets övervägandenUtskottet delar motionärernas principiella syn att bistånd bör varaobundet. Utvecklingen i har också gått mot en ökad andel obundetbistånd. Varubiståndet är till största delen obundet. U-krediterna ochdet tekniska samarbetet via BITS är bundet så till vida att kontrakt medsvensk part finansieras. Importinnehållet kan emellertid vara stort, ochen svensk konsultfirma eller myndighet kan mycket väl engagera utländskasamarbetspartners och konsulter. Det svenska biståndet har gått mot ökadavbindning, och bindningsgraden håller internationellt sett en låg nivå.En förutsättning för att en u-kredit skall kunna lämnas är i principatt ett kontrakt vinns i internationell konkurrens. Genom att BITS inteerbjuder högre gåvoelement än den internationellt överenskomnaminiminivån (för de minst utvecklade länderna och för låg-och medelinkomstländer) bidrar det svenska systemet inte heller till denosunda konkurrens med kreditvillkor som ibland förekommer.I pågår förhandlingar om en förbättrad disciplin för bundnabiståndskrediter. har varit aktivt i dessa förhandlingar ochlagt fram förslag som, om de vinner gehör, kan leda till en merutvecklingsorienterad, konkurrensneutral ordning förkapitalöverföringar till angelägna projekt i . En avregeringen tillsatt utredning är dessutom i färd med att granskakreditinstrumentets roll i biståndet.Därmed får yrkandena 9 i motion U 239 (mp) och 6 i motion U 246 (fp)anses vara besvarade.Avbrytande, krigSammanfattning av motionernaI yrkande 33 i motion U246 (fp) föreslås att bistånd endast böravbrytas när de förutsättningar som samarbetet vilar på dramatiskt harförändrats. Om det bedöms nödvändigt skall enstaka projekt kunna drivasvidare även efter det att landramen har avskaffats och övrigt samarbetehar upphört. I motionens yrkande 38 föreslås att inte längre böringå i kretsen av reguljära samarbetsländer för BITS. I yrkande 1 imotion U248 (fp) anförs på liknande sätt att inte bör komma i frågaför insatser från BITS förrän en utveckling mot demokratiska fri- ochrättigheter och av respekten för mänskliga rättigheter inletts. Istället bör enligt motionärerna stöd ges till de organisationer somaktivt arbetar för en demokratisk utveckling på Cuba.I yrkande 1 i motion U661 (fp) föreslås att något svenskt bistånd tillCuba inte bör komma i fråga så länge som den kubanska regeringen, trotspåpekanden från FN och Röda korset, inte visar någon som helst vilja attrespektera grundlägande mänskliga rättigheter.