bet · GE01SoU12 · 1991-03-28 00:00:00 — Hittillsvarande informationskampanjerhar inte tillräckligt tydligt eller allvarligt beskrivitsituationen.Informationen om aids i vidare bemärkelse har återkommandebehandlats av utskottet, senast i betänkandet 1990/91:SoU5,varvid ett flertal motionsyrkanden liknande de nu aktuellabehandlades. I det nämnda betänkandet redovisade utskottetutförligt utskottets tidigare uttalanden när det gälltinriktningen av informationsarbetet i allmänhet, skolans sex-och samlevnadsundervisning, alkoholkonsumtion ochsmittspridningsmönster och informationen till homo- ochbisexuella grupper m.m. I betänkandet fanns även en beskrivningav AIDS-delegationens, och Landstingsförbundetsgjorda insatser , ävensom riksrevisionsverketsutvärdering av gjorda informationsinsatser.Utskottet underströk att informationsbehovet när det gällerHIV/aids är stort även om avsevärda insatser gjortsi syfta att sprida kunskap. Utskottet framhöll att samhälletefter de insatser som har gjorts inte får geallmänheten intrycket av att faran på något sätt skulle varaöver. När det gäller sambandet mellan alkoholkonsumtion ochsmittspridning vidhöll utskottet sina tidigare uttlanden.Utskottet erinrade om att utskottet ansett det angeläget attdetta samband uppmärksammas i informationsarbetet om HIV ochaids, vilket också skett i AIDS-delegationensinformationskampanjer. Utskottet konstaterade vidare attåtgärder pågår när det gäller att utveckla och förbättrainformationen och rådgivningen om HIV/aids. Vad beträffarinformation till homo- och bisexuella grupper hänvisadeutskottet också till tidigare uttalanden. Utskottet konstateradeatt arbetar med ett projekt där de homosexuellauppmärksammas. Utskottet framhöll slutligen också att ungdomarbör vara en prioriterad målgrupp för riktade insatser ochhänvisade särskilt till vad utskottet tidigare anfört om sex-och samlevnadsundervisningen i skolan. (Utskottets uttalanden om frivilligorganisationernasbetydelsefulla roll i informationsverksamheten har redovisats idet föregående. )Utskottet fann inte skäl för något tillkännagivande tillregeringen med anledning av då aktuella motionsyrkanden.Riksdagen följde utskottet. (Reservation av (m) och (c) ominformationen om HIV och aids. )AIDS-delegationen har numera en särskild referensgrupp närdet gäller invandrare och HIV. Ordförande i referensgruppen ärden statssekreterare i som haransvaret för invandrarfrågor. I gruppen finns myndigheter,kommuner, landsting, invandrarorganisationer ochsmittskyddsläkare representerade. Arbetet i referensgruppenskall bedrivas skyndsamt och pågå till den 20 juni 1991.Avsikten är att gruppen skall stimulera myndigheter ochorganisationer att trappa upp sin ordinarie verksamhet när detgäller arbetet med frågor om invandrare, sexualitet och HIV iett brett perspektiv. Referensgruppen har bl.a. utarbetat ensärskild plan för utbildning och information till sådana gruppersom kommer i kontakt med flyktingar och invandrare.Socialstyrelsen har tillsammans med invandrarverketbedrivit ett särskilt utbildningsprojekt om HIV/aids och sex-och samlevnadsfrågor för personal på flyktingförläggningarna.Särskilda utbildningsinsatser skall nu göras för att utbildatolkar och hemspråkslärare.AIDS-delegationen har från aidsanslaget gett bidrag till bl.a.Sveriges Förenade Studentkårer () men också till vissalandsting för informationsinsatser kring HIV/aids riktade tillstudenter. Här kan nämnas bidrag till en enkät bland studenter iUppsala kring sexualvanor. Även vid högskolorna i och iÖstersund bedrivs informationsverksamhet särskilt förhögskolestuderande.Utskottet gör följande bedömning.Informationen om HIV och aids är det mest verksamma medlet föratt motverka en ytterligare spridning av HIV och aids. Sompåpekas i motion So448 (m) är det bl.a. nödvändigt medinformation som påverkar attityder och beteenden. Utskotteterinrar om sina tidigare uttalanden om information till gruppermed särskilt riskbeteende och nya grupper inom vilka spridningenav HIV och aids riskerar att öka. I motionerna So448 (m), Ub808(m) och So417 (c) ges exempel på områden där informationsbehovetär stort.Bl.a. i motion So420 (fp) tas upp den viktiga frågan ominformation om HIV/aids till invandrare. Den stora andelensmittade bland flyktingar och asylsökande ställer oss inför nyaproblem. Utskottet delar motionärernas uppfattning att det ärangeläget att förbättra informationen om HIV och aids tillinvandrare och asylsökande och att därvid bl.a. ta hänsyn tillderas kulturella och språkliga förhållanden. Även i övrigtbehövs enligt utskottet en ökad beredskap för att mötasmittspridningen i denna grupp. Med detta syfte harAIDS-delegationen tillsatt en särskild referensgrupp som bl.a.utarbetat en särskild plan för utbildning och information tillsådana grupper som kommer i kontakt med invandrare/asylsökande.Utskottet förutsätter att detta arbete och arbete som inletts avsocialstyrelsen och invandrarverket kommer att leda till denbegärda förstärkningen av informationen om HIV och aids tillinvandrargrupperna. Något initiativ från sida för attuppmärksamma regeringen på problemen behövs därför inte. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion So420(fp) yrkande 1.Inte heller beträffande motionerna So448 (m) yrkande 1, Ub808(m) yrkande 2 och So417 (c) yrkande 3 anser utskottet att någonåtgärd från sida behövs. Motionsyrkandena avstyrks.Stödet till storstäderna för HIV/aids-arbetetI motion So525 av m.fl. (fp) hemställs attriksdagen beslutar att vid behandlingen av anslaget A5Insatser mot aids beakta vad som anförs i motionen om Stockholmssärskilda behov för HIV/aids-bekämpning (yrkande 2).Motionärerna hänvisar till att av de HIV-smittade i Sverigefinns i . För att stoppa spridningen i avHIV-smittan är det av största vikt att kraftfulla åtgärdervidtas i . Motionärerna hänvisar till uttalanden iförra årets budgetproposition om att det särskilda bidraget tillstorstadsregionerna från A5-anslaget skulle vara oförändrat. Iårets budgetproposition saknas motsvarande markering. I ställetsägs att bidraget avses utgå . Dennaförändring är enligt motionärerna illavarslande. Det finnsenligt motionärerna ingen anledning att f.n. minska bidragentill storstadsregionerna. Kostnaderna kommer i stället att ökakraftigt när de HIV-smittade insjuknar iaids. Detta bör, anser motionärerna, fastslås vid riksdagensbehandling av anslaget A5.Även i motion So420 av m.fl. (fp)framhålls behovet av stöd till storstäderna. Eftersom de allraflesta fallen av HIV i kommer från de trestorstadsområdena och de HIV-smittade nu successivt insjuknar iaids är det enligt motionärerna viktigt att satsningen påstorstäderna fortsätter. Motionärerna begär ett tillkännagivandeom detta till regeringen (yrkande 10).Utskottet har behandlat fråganom bidrag från staten för de tre storstadsområdena ,och . Här kan nämnas betänkandena SoU 1985/86:25,SoU 1987/88:10 och 1988/89:SoU21. Utskottet har därvidframhållit att staten åtminstone övergångsvis måste ta ettekonomiskt ansvar för smittskyddet. När regeringen i förslagettill statsbudget för /90 föreslog attfinansieringsansvaret för det förebyggande arbetet med HIV ochaids skulle föras över till resp. huvudmanuttalade utskottet (1988/89:SoU21 s. 36--39) att det var förtidigt att binda sig för en tidsgräns när det statliga bidragettill storstadsområdena bör upphöra. Utskottet fann dockanledning att påpeka att utskottet inte uttalat sig emotprincipen att de för sjukvården i storstadsområdena ansvarigahuvudmännen måste räkna med att ta över ansvaretför finansiering av de inom deras områden nödvändiga insatsernamot HIV och aids. Utskottet erinrade om att utskottet tidigareuttalat att det var troligt att särskilda bidrag från statenssida till de mest drabbade kommunerna och landstingen skullebehövas under betydligt än till 1990 om arbetet motaids skall kunna bedrivas så effektivt som förutsatts frånstatsmakternas sida. Enligt utskottet borde regeringen återkommamed förslag om anslag för . Vad utskottet anförtbeslutade sedermera att som sin mening ge regeringentill känna (rskr. 1988/89:212).Frågan om särskilda bidrag till storstädernas HIV/aids-arbetebehandlades senast i betänkandet 1990/91:SoU5. Utskottetvidhöll därvid sin tidigare uppfattning att det är motiverat attsärskilda bidrag från staten fortsätter att utgå till bl.a.Stockholm för smittskyddet. Utskottet fann det inte nödvändigtmed något nytt inititativ från rikdagens sida. följdeutskottet (RD 1990/91:45).För år 1990 har ett extra bidrag om 120 milj.kr. beräknatstill , , , kommun och ur anslagetA5 Insatser mot aids. Enligt uppgift från socialdepartementethar för beräknats ett belopp i ungefär motsvarandestorleksordning.Utskottet gör följande bedömning.Hittills har av de HIV-smittade anmälts frånsmittskyddsläkarna i storstadsområdena. Utskottet har mot denbakgrunden slagit fast att särskilda bidragtill smittskyddsarbetet, i vart fall övergångsvis, måste utgåfrån staten till storstäderna. haremellertid nyanmälda fall i allt större utsträckningrapporterats från andra delar av landet än storstadsområdena.Sannolikt bidrar flera faktorer till detta förhållande. Detsannolika är att antalet smittade utanför storstadsområdenakommer att öka . De förebyggande insatserna mot HIVblir därmed allt betydelsefullare i landstingen utanförstorstadsregionerna. De statliga bidragen bör också inriktas påatt stärka det förebyggande arbetet. En flexibilitet inom ramenför anslaget till insatserna mot aids är nödvändig. Någon störreförändring av storleken på bidragen till storstadsområdena skallenligt uppgift inte ske . Något uttalande av deninnebörd som begärs i motionerna So525 (fp) yrkande 2 och So420(fp) yrkande 10 behövs därmed inte. Motionsyrkandena avstyrks.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen tillInsatser mot aids.Internationell samverkan (A6)Anslaget A6 är nytt. har medel till internationellsamverkan anvisats under anslagspunkterna Bidrag tillVärldshälsoorganisationen samt Internationellt socialpolitisktsamarbete m.m. (tidigare littera I1) och Vissa internationellakongresser i (tidigare littera I2).I budgetpropositionen föreslås att ett förslagsanslag på28367000 kr. för nästa budgetår anvisas till Internationellsamverkan. till Bidrag tillVärldshälsoorganisationen. Anslaget motsvarar Sverigesmedlemsavgift till organisationen för nästa budgetår.Världshälsoorganisationen disponerar medlemsländernas avgifterför sin verksamhet.I motion So424 (c) hemställs att till Bidragtill WHO, Anslag 6, för /92 anvisar 5milj.kr.för bistånd till sjuka barn i (yrkande 7). Imotionen begärs också ett tillkännagivande om vad som anförs imotionen om hjälp till aidssjuka barn (yrkande 8).Motionärerna pekar på den stora mänskliga och materiella nöd sområder på de rumänska barnhemmen. bör enligt motionärernakunna göra en behjärtansvärd insats genom att erbjuda en del avden rumänska barnhemspersonalen att få vistas iSverige och ta del av våra svenska kunskaper och erfarenheter påområdet. Det bör också övervägas vilka möjligheter vi har att taemot ett antal av de sjuka barnen för att de, i varje fall underen tid, skall kunna få del av den goda och mänskliga vård som vikan erbjuda i . Motionärerna föreslår att, inom ramen förav regeringen föreslagen anvisning till Bidrag till WHO, 5milj.kr. omfördelas till det av motionärerna angivna ändamålet.Under huvudtitel finns beräknade medelför humanitära insatser i de östeuropeiska länderna. Fråganbereds av utrikesutskottet som också har motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om hjälp till barn. Frågankommer att behandlas i utrikesutskottets betänkande1990/91:UU16.Utskottet gör följande bedömning.Motionärerna hemställer att inom ramen för anslaget A6 medelanvisas för bistånd till sjuka barn i . Utskottetkonstaterar att medlen under detta anslag utgör demedlemsavgifter som är skyldigt att betala till WHO.Frågor om bistånd bör utgå till aidsbekämpningen i andra länderfår prövas vid behandling av frågor om internationelltutvecklingsarbete. Utskottet avstyrker därmed motion So424 (c)yrkandena 7 och 8.Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag tillmedelsanvisning till Internationell samverkan.Övriga medelsanvisningar till m.m.Utskottet har inte något att erinra mot de av regeringenföreslagna medelsanvisningarna A 1--4, vilka inte mött någraerinringar i form av motioner.Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. (C 1, C 4, C 6 ochC 7)Allmänna barnbidrag (C 1)Allmänt barnbidrag lämnas för barn till dess de fyller 16 år.För elever i eller viss annan utbildning som fyllt16 år utgår förlängt barnbidrag. Sådant bidrag utgår med sammabelopp som det allmänna barnbidraget.Som ett led i skattereformen höjdes det allmänna och detförlängda barnbidraget med . och frånden föreslås i budgetpropositionen en ytterligarehöjning med 1020kr. per barn och år. I budgetpropositionenlämnas också vissa förslag till förändringar av reglerna förbarnbidrag vid utlandsvistelse. föreslås att dengenerella tidsgränsen för att uppbära barnbidrag vidutlandsvistelse sänks från . Förslagenföranleder ändringar i 1 § lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag och 1 § lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att antar deinom utarbetade förslagen till lagar omändring i nämnda lagar. Lagförslagen ingår som bilaga 2 idetta betänkande.Grundavdrag för barnI motion So635 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag som innebär attuppräkningen av det allmänna barnbidraget, det förlängdabarnbidraget och studiebidraget från ersättsmed grundavdrag och ett flerbarnstillägg i enlighetmed vad som anförts i motionen (yrkande 2). Motionärernaföreslår ett grundavdrag för barn vid den kommunalabeskattningen med ett belopp som motsvarar den genomsnittligamerkostnaden för barn efter avdrag för utgående bidrag. Avdragetbör enligt motionen gälla för barn och förhemmavarande barn som går i gymnasieskolan ochuppbär studiestöd. Grundavdraget föreslås införas stegvis. Desom har så låga inkomster och/eller så många barn att de intekan utnyttja grundavdraget fullt ut bör kompenseras genom"negativ skatt". För bör grundavdraget uppgåtill . Avdraget är satt något högre än det belopp (3 290kr.) ett barnbidrag på . motsvarar vid en kommunalskattpå . Grundavdraget bör enligt motionen utformas så att detockså täcker den ökning av flerbarnstillägget som annars skulleha genomförts. Vidare föreslås högre grundavdrag motsvarandeflerbarnstillägget för familjer med tre eller flera barn.Förslag från moderata samlingspartiet om grundavdrag förhemmavarande barn vid den kommunala beskattningen har undersenare år vid upprepade tillfällen avstyrkts avskatteutskottet. Det har skett med den enligtskatteutskottets mening välgrundade motiveringen att det ärförenat med svårigheter att via beskattningen försöka kompenserabarnfamiljer för deras kostnader utan att komma i konflikt medsträvandena att uppnå enkelhet i deklarations- ochtaxeringsarbetet. har vidare hänvisat till attkostnader för barn är av sådan natur att de i första hand börbeaktas på annat sätt än genom avdrag vid beskattningen (sebl.a. betänkande 1988/89:SkU20 s. 19). I skatteutskottetsbetänkande (1989/90:SkU30 s. 58) med anledning avpropositionen (prop. 1989/90:110) om reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning och motioner i anslutning härtillbehandlades förslaget att slopa 1 800-kronorsreduktionen förbl.a. ogift med barn. uttalade att1 800-kronorsreduktionen vilade på en delvis förlegadinställning. Enligt utskottet var den en kvarleva från1960-talet, som med tiden förlorat i betydelse och medförtenligt vad som anfördes i propositionen ojämnheter ibeskattningen och praktiska problem. Därtill kom att kostnaderför barn ansågs vara av sådan natur att de i första hand bordebeaktas på annat sätt än genom avdrag vid beskattningen. Medhänsyn härtill och till att stödet till ensamföräldrarna skulletas upp i regeringens fortsatta beredning avunderhållsbidragskommitténs förslag instämdeskatteutskottet i att denna skattereduktion borde slopas.I betänkandet 1989/90:SoU27 (s. 6) behandlade utskottet enliknande motion om grundavdrag för barn vid den kommunalabeskattningen. uttalade då att utskottet saknadeanledning att göra en annan bedömning än skatteutskottet i dennafråga och avstyrkte därför den då aktuella motionen (res. m).Riksdagen följde utskottet (rskr. 314).Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrkerdärför motion So635 (m) yrkande 2.Utskottet tillstyrker den i propositionen föreslagna höjningenav det allmänna barnbidraget och det förlängda barnbidraget.Utskottet tillstyrker sålunda förslaget till ändring av 1 §första stycket lagen om allmänna barnbidrag och 1 § lagen omförlängt barnbidrag.Barnbidrag vid längre tids utlandsvistelseI motion So630 av och (båda m) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna att olika typer av ideellt biståndsarbete skalllikställas (yrkande 1) och att hos regeringenbegär förslag till sådan ändring i 1 § lagen (1947:529) omallmänna barnbidrag att treårsgränsen kommer att gälla för allasom är anställda av , svenska trossamfund ellertill sådant samfund knutet organ eller av svensk ideellorganisation som bedriver biståndsverksamhet (yrkande 2).Den treårsgräns som gäller för barnbidrag till präster ochmissionärer bör enligt motionen utsträckas till att gälla ocksåför barn till personer som är anställda av ,svenska trossamfund eller ett till sådant samfund knutet organeller av svensk ideell organisation som bedriver biståndsarbete.Motionärerna föreslår att får i uppdragatt i samråd med SIDA till ledning för försäkringskassornaupprätta en förteckning över ideella organisationer som har enuppbyggd och fungerande biståndsverksamhet.I betänkandet 1989/90:SoU27 (s. 12) föreslog utskottet etttillkännagivande till regeringen med anledning av motionerliknande den nu aktuella. Utskottet förordade en ändrad lydelseav 1 § tredje stycket lagen om allmänna barnbidrag. Förslagetinnebar att en ettårsgräns skulle gälla som huvudregel, men attundantag skulle göras för viss ideellt inriktad verksamhet.Utskottet föreslog att undantaget skulle avgränsas så att detomfattade barn till personer som är anställda av ,ett svenskt trossamfund eller till ett sådant samfund knutetorgan eller av en svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet. Utskottet förutsatte attriksförsäkringsverket i samråd med SIDA till ledning förförsäkringskassorna skulle upprätta en förteckning över ideellaorganisationer som har en uppbyggd och fungerandebiståndsverksamhet. Utskottet ansåg att för här nämnda fallborde barnbidrag kunna utgå under utlandsvistelser som inteavses vara längre än . Utskottet uttalade att regeringenborde framlägga förslag i enlighet med vad utskottet hade anfört(res. följde utskottet (rskr. 314).I överensstämmelse med den uppfattning om barnbidrag vid vissideellt inriktad verksamhet, som givit regeringen tillkänna, föreslås nu i budgetpropositionen en utvidgning avrätten till barnbidrag vid utlandsvistelse. 1 § tredjestycket lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag föreslås ändradi enlighet härmed.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen till ändradlydelse av 1 § tredje stycket lagen om allmänna barnbidrag.Motion So630 (m) är tillgodosedd och avstyrks därför.Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag tillmedelsanvisning till Allmänna barnbidrag.Bidrag till kostnader för internationella adoptioner (C 7)lämnas under vissa förutsättningarett bidrag till föräldrar som adopterar barn från utlandet.Bidrag lämnas av kostnaderna enligt schabloner förolika länder, dock högst 20000kr. Med hänsyn tillden inflationsutveckling som varit sedan bidraget infördesföreslår föredraganden i budgetpropositionen att maximibidragethöjs till . Förslagetföranleder en ändring i lagen (1988:1463) om bidrag vid adoptionav utländska barn. Regeringen föreslår att antar detav regeringen utarbetade förslaget till lag om ändring i lagen(1988:1463) om bidrag vid adoption av utländska barn.Lagförslaget ingår som bilaga 2 i detta betänkande.Utskottet tillstyrker den i budgetpropositionen föreslagnahöjningen av det maximala bidraget vid internationellaadoptioner. Utskottet tillstyrker också förslaget ipropositionen till ändring i lagen om bidrag till adoption avutländska barn.Utskottet tillstyrker budgetpropositionens förslag tillmedelsanvisning till Bidrag till kostnader för internationellaadoptioner.Medelsanvisningen i övrigtUtskottet tillstyrker de i budgetpropositionen föreslagnamedelsanvisningarna till Bidragsförskott (C 4) och Särskiltbidrag för vissa adoptivbarn (C 6), vilka inte mött någonerinran i form av motionsyrkanden.Hälso- och sjukvård m.m. (E1 och 2 samt 6--17)(E2)En fristående myndighet för kontroll och tillsyn påläkemedelsområdet m.m. -- läkemedelsverket -- inrättades den 1juli 1990, varvid arbetsuppgifterna vid socialstyrelsensläkemedelsavdelning fördes över till den nya myndigheten (prop.1989/90:99, SoU21, rskr. Vid verket fanns den 1 juli 1990ca 185 anställda.Farmaceutiska och radiofarmaceutiska specialiteter får i regelinte säljas utan att vara registrerade av läkemedelsverket.Varje registrerad specialitet skall fortlöpande kontrollerasgenom verkets försorg. Verket utövar också kontroll av bl.a.naturmedel, kosmetiska och hygieniska medel,fabrikssteriliserade engångsartiklar för hälso- ochsjukvårdsändamål, preventivmedel, teknisk sprit ochalkoholhaltiga preparat samt narkotika. Verksamheten vidläkemedelsverket omfattar tre huvudprogram, Godkännande avregistrering av läkemedel m.m. (program 1), Efterkontroll av ochinformation om läkemedel m.m. (program 2) och Andra produkter änläkemedel (program 3).Samtliga kostnader för kontrollen av läkemedel m.m skalltäckas med avgifter. Anslaget till läkemedelsverket är sålundaett s.k. tusenkronorsanslag.Ett nytt avgiftssystem har införts vid läkemedelsverket. Ensträvan har därvid varit att bättre än tidigare anpassa varjeavgift till den specifika kontroll- och tillsynsuppgift somavgiften är avsedd att täcka. Avgifter tas dock ännu inte ut förvissa av de arbetsuppgifter som ingår i program 3. Andraprodukter än läkemedel. Detta gäller bl.a. för kontroll avmedicinska gaser, preventivmedel, tillsyn och kontroll avteknisk sprit och alkoholhaltiga preparat samt narkotika, handelmed injektionssprutor och kanyler samt utfärdande av certifikatför export.I proposition 1989/90:99 med förslag om inrättande av det nyaläkemedelsverket aviserade regeringen sin avsikt att senareåterkomma till med förslag till författningsändringarför att möjliggöra uttag av avgifter för vissa verksamheter. Ibudgetpropositionen föreslås nu att bestämmelser införs som gergrund för att ta ut avgifter när det gäller medicinska gaser,preventivmedel, narkotika samt injektionssprutoroch kanyler.Socialministern föreslår i budgetpropositionen (bil.7 s. 93 f.) att regeringen får bemyndigande attmeddela föreskrifter om detta. Frågan om avgifter för kontrollenav teknisk sprit och alkoholhaltiga preparat tas upp iproposition 1990/91:139 om avgifter för kontrollen av teknisksprit och alkoholhaltiga preparat som kommer attbehandla senare i vår.För att avgifter skall kunna tas ut för kontrollen avmedicinska gaser måste en ändring göras i läkemedelsförordningen(1962:701). Regeringen föreslår i budgetpropositionen attriksdagen antar ett av regeringen utarbetat förslag till lag omändring i läkemedelsförordningen. Lagförslaget ingår sombilaga 2 i detta betänkande.För att täcka statens kostnader för kontrollen av narkotikaföreslås i budgetpropositionen att den som importerar,exporterar, tillverkar eller driver handel med narkotika skallerlägga särskilda avgifter som bestäms av regeringen. Förslagetförutsätter ett tillägg i narkotikaförordningen (1962:794).Regeringen föreslår i budgetpropositionen att antarett av regeringen utarbetat förslag till lag om ändring inarkotikaförordningen.