bet · GE01JuU17 · 1991-03-12 00:00:00 — Som konstateras imotion Ju836 är många av kriminalvårdens klienter starktmissgynnade i de flesta avseenden, och de behöver vård för attkomma ifrån sitt avvikande beteende. Som framförs i motionenfinns det anledning att slå vakt om de grundläggande tankarnabakom kriminalvårdsreformen, och det arbete som bedrivs inomkriminalvården bör i högre grad än präglas av detsynsättet. Det får ankomma på regeringen att vidta de åtgärderhärför som kan krävas. Vad utskottet nu anfört bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande humanisering av kriminalvårdenatt med anledning av motionerna 1990/91:Ju510yrkande 1 och 1990/91:Ju836 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. Kriminalvårdsanstalten i (mom. 11), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet förutsätter" och på s. 12 slutar med "ochJu507" bort ha följande lydelse:Utskottet har vid en sammanvägning av de olika skäl som kananföras för och mot en nedläggning av anstalten stannat för attbehålla den. I det sammanhanget har utskottet tagit hänsyn tilldels de regionalpolitiska aspekterna, dels till det förhållandetatt det framtida platsbehovet inom anstaltsorganisationen tordekomma att öka i samband med att halvtidsfrigivningen avskaffas.Utskottet har här vägt in att den sydöstra delen av stårutan en sluten lokalanstalt om Karlskronaanstalten läggs ned.Därutöver anser utskottet att det, ur resurssynpunkt, verkligenkan ifrågasättas om det är lämpligt att lägga ned driften vid enanstalt, som renoverats och har ett modernt och välfungerande säkerhetssystem.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att en nedläggningav kriminalvårdsanstalten i inte bör ske. nu anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under moment 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande kriminalvårdsanstalten i Karlskronaatt med anledning av motionerna 1990/91:Ju505,1990/91:Ju506 och 1990/91:Ju507 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.4. Kriminalvårdsanstalten i (mom. 11, motiveringen)(), (), ()och () anser att den del av utskottets yttrande pås. 12 som börjar med "Utskottet förutsätter" och slutar med"nyuppförda häktet" bort ha följande lydelse:Utskottet förutsätter att regeringen innan en nedläggning skerdels väger in dessa regionalpolitiska aspekter, delsnogsamt analyserar det framtida platsbehovet inomanstaltsorganisationen, särskilt med hänsyn till den reform avreglerna om villkorlig frigivning som kan förväntas; ettavskaffande av den obligatoriska halvtidsfrigivningen kan ledatill ett ökat behov av anstaltsplatser. Skulle resultatet avdessa överväganden ändå leda fram till ett beslut om attkriminalvårdsanstalten i läggs ned, förutsätterutskottet att regeringen, för att mildra effekterna därav,medverkar till en smidig lösning när det gällerpersonalsituationen på anstalten. Utskottet tänker därvid på nyaarbetstillfällen vid det nyuppförda häktet.5. Anslag till kriminalvårdsanstalterna (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet ansluter" och slutar med "behandladedelar" bort ha följande lydelse:Som konstateras i motion Ju835 är det mycketotillfredsställande att ytterligare initiativ i arbetet för attskapa nya straffrättsliga reaktionsformer som kan användas istället för frihetsstraff uteblir. Att frihetsstraff medförskador på individen och att fängelseplatser dessutom är mycketkostsamma talar för att arbetet med att utvecklafrivårdsalternativen måste intensifieras. Som framhålls imotionen bör 50 slutna platser inom anstaltsorganisationen kunnastängas och härigenom frigjorda medel, 10 milj.kr., bör användasför det av utskottet nu skisserade arbetet. I det arbetet bör enutveckling av kontraktsvården sättas i förgrunden.Utskottet kan också ställa sig bakom kraven i motionen på enbantning av transportkostnaderna, vilka även enligt utskottetsmening nu nått en icke försvarbar nivå. Beräknade medel fördessa kostnader bör kunna sänkas med 2,5 milj.kr. Dessafrigjorda medel bör, som motionärerna anför, i stället användastill stöd för brottsofferjourerna och fortbildning av nämndemän.dels att utskottets hemställan under moment 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande anslag till kriminalvårdsanstalternaatt med anledning av regeringens förslag och medbifall till motion 1990/91:Ju835 yrkandena 6 och 11 tillKriminalvårdsanstalterna för /92 anvisar ettförslagsanslag på 2 467 303 000 kr.6. Narkotikafrågor m.m. (mom. 13)(), (), (), (), (), () ochBirgit () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet kan" och på s. 14 slutar med "och Ju826"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening måste emellertid arbetet med att fåkriminalvårdsanstalterna fria från narkotika ytterligareintensifieras. Ett grundläggande krav måste vara att intagna somvill bli narkotikafritt placerade skall ha den möjligheten. Enförutsättning för att detta skall kunna förverkligas är attanstalterna görs narkotikafria. Ytterligare åtgärder för attstoppa narkotikainflödet till anstalterna måste därför vidtasmed det snaraste. Angelägenheten av att så sker är enligtutskottets mening så framträdande att intresset av att deintagna helt garanteras personlig integritet måste ge vika föratt detta resultat skall uppnås. Således bör kontrollen av deintagna och även besökande i anstalt skärpas. Vid missbruk avden intagne bör sanktioner inträda i form av indragnapermissioner och disciplinära bestraffningar i vidare omfattningän för närvarande.Utskottet vill vidare erinra om sina senast gjordauttalanden att självklara riktmärken för narkotikabekämpningenpå kriminalvårdsanstalterna är att intagna utan narkotikaprobleminte skall behöva komma i kontakt med narkotika, att missbrukareavskärs från tillförsel av droger och att intagna förhindras attbedriva narkotikahandel inom anstalterna och ute i samhället.Utskottet nödgas återigen konstatera att företagnaåtgärder är långt ifrån tillräckliga. De narkotikafriaavdelningarna på landets riksanstalter är för få, och även omsådana avdelningar nu är under uppbyggnad på ett flertallokalanstalter, motsvarar de inte på långt när behovet.Ökade satsningar på en differentiering av olika kategorierintagna på olika avdelningar resp. anstalter i kombination medinrättande av mindre avdelningar måste göras.Utskottet har tidigare konstaterat att lokalanstalternasutformning med småbostadsavdelningar och för hela anstaltengemensamma utrymmen för arbete och fritid ger små möjlighetertill differentiering beroende på svårigheterna att effektivtisolera olika grupper av intagna från varandra. Differentieringpå lokalanstalterna torde därför kunna komma att medföra attvissa anstalter helt inrättas för vissa kategorier intagna. Detär givet att en sådan åtgärd i vissa fall kan komma att medföraplaceringar av intagna i strid med den s.k. närhetsprincipen.Utskottet anser dock att intresset att hindra spridningen avnarkotikamissbruket och att kunna erbjuda möjligheter tillrehabilitering även på lokalanstalterna väger så tungt att denhär påvisade möjligheten inte bör uteslutas.Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder såatt ovan av utskottet skisserat differentieringssystem ochskärpt kontroll inom anstalterna kommer till stånd. nu med anledning av motionerna Ju802, Ju804, Ju821 ochJu826 uttalat bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under moment 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande narkotikafrågor m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Ju802yrkande 15, 1990/91:Ju804 yrkandena 4 och 5, 1990/91:Ju821yrkandena 28 och 29 samt 1990/91:Ju826 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.7. Särbehandling av långtidsdömda (mom. 14)(), (), (), (), (), () ochBirgit () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Utskottet saknar" och slutar med "och Ju821" bort haföljande lydelse:Utskottet kan, när frågan nu återkommer, instämma i det somframförs i motionerna, nämligen att den lagändring som senastvidtogs i nu aktuellt hänseende var otillräcklig. I likhet medmotionärerna anser utskottet således att särbehandling enligt7 § tredje stycket KvaL skall kunna gälla alla intagna som hardömts till fängelse i lägst oavsett brottslighetenskaraktär. Som motionärerna påpekar, och vilket utskottet villframhålla, har en person som har dömts till ett så långtfängelsestraff som normalt sett gjort sig skyldig tillmycket svår brottslighet, inte sällan allvarliga våldsbrott. Härmåste enligt utskottets uppfattning allmänhetens skyddsintressesättas i första rummet. Bestämmelsen bör därför ändras ienlighet med önskemålen i motionerna. Lagändringen bör vidtasutan dröjsmål. Det bör ankomma på regeringen att utarbetaförslag till denna lagändring och skyndsamt återkomma tillriksdagen därmed. Vad utskottet nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 14 bort haföljande lydelse:14. beträffande särbehandling av långtidsdömdaatt med anledning av motionerna 1990/91:Ju802yrkande 13, 1990/91:Ju803 yrkande 10 och 1990/91:Ju821 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.8. Tillämpning av 7 § tredje stycket KvaL (mom. 15)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Enligt vad" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse:Det i motion Ju836 relaterade förhållandet om en godtyckligtilllämpning av den aktuella bestämmelsen inger utskottet oro,och en utvärdering bör, som framhålls i motionen, ske omgående.Enligt vad utskottet inhämtat gör påföljdsutredningen en översynav tillämpningen utan något särskilt uppdrag härom i sinadirektiv. Detta är emellertid inte tillräckligt. För att fågarantier om en grundlig utvärdering av tillämpningen av 7§tredje stycket KvaL där alla aspekter, såväl när det gällerbeslutsnivå som olika kvalifikationsgrunder, tas upp, anserutskottet att regeringen bör få i uppdrag att utfärdatilläggsdirektiv med detta innehåll till påföljdsutredningen.Detta bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande tillämpning av 7 § tredje stycket KvaLatt med anledning av motion 1990/91:Ju836 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.9. Yrkesutbildning i anstalt m.m. (mom. 17), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 15 sombörjar med "Utskottet välkomnar" och slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse:Som framhålls i motionerna Ju802 och Ju803 har många av demsom intas i anstalt sociala, utbildningsmässiga, psykiska ochmedicinska problem. Kriminalvårdens strävan är också att påolika sätt underlätta den intagnes återanpassning i samhället.Emellertid räcker, enligt utskottets uppfattning, inte deansträngningar som görs inom kriminalvårdens ram i dettahänseende. Ytterligare insatser måste göras för att förbättraden intagnes möjligheter att klara sig ute i samhället. Enbättre utbyggd yrkesutbildning i anstalt borde i dessasammanhang, som anförs i motion Ju802, vara av betydande värde.Längre yrkesutbildningar finns endast på ett fåtal av landetskriminalvårdsanstalter. Tillgången till yrkesutbildning ochsocial träning i anstalt måste som utskottet ser det utökasväsentligt om det rehabiliterande arbetet med de intagna skallha några utsikter att lyckas och återfallen i brottslighetminskas. Det bör ankomma på regeringen att initiera de åtgärdersom behövs. Vad utskottet nu med anledning av motionerna Ju802och Ju803 anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under moment 17 bort haföljande lydelse:17. beträffande yrkesutbildning i anstalt m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Ju802yrkande 17 och 1990/91:Ju803 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.10. Stramare permissionsföreskrifter (mom. 19)(), (), (), (), (), () ochBirgit () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Utskottet har tidigare" och slutar med "berördamotionsyrkanden" bort ha följande lydelse:Utskottet vill först, i linje med vad som framhålls imotionerna Ju802, Ju803 och Ju821, uttrycka sin oro förmisskötsamheten när det gäller permissioner inom kriminalvården,även om misskötsamheten minskat efter införandet av de nyapermissionsföreskrifterna. Misskötsamheten ligger alltjämt på enför utskottet oacceptabel nivå, särskilt när det gäller deregelbundna permissionerna från de slutna lokalanstalterna(18,för /90). Såsom förespråkas i motionernabör reglerna om permissioner därför ytterligare stramas upp påolika sätt. Bl.a. bör kvalifikationstiderna för ny permissionefter missskötsamhet av olika slag göras längre. Vidare börobevakade permissioner starkt begränsas för intagna som gång pågång återfaller i brott. När det gäller intagna som begåttallvarliga våldsbrott och narkotikabrott bör, enligt utskottetsmening, permission få förekomma endast rent undantagsvis.Regeringen bör ta initiativ till de författningsändringar ochandra åtgärder som påkallas av denna bedömning. Vad utskottet nuanfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande stramare permissionsföreskrifteratt med anledning av motionerna 1990/91:Ju802yrkande 14, 1990/91:Ju803 yrkande 11 och 1990/91:Ju821 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.11. Disciplinstraff (mom. 21)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 17 sombörjar med "Frågan hur " och slutar med "motion Ju803" bort haföljande lydelse:Av det ovannämnda beslutet av europeiska kommissionen skullemotsatsvis kunna utläsas att disciplinära tidstillägg i vissafall skulle kunna strida mot konventionsåtaganden.Utskottet motsätter sig inte att saken utreds; tvärtom är dettanödvändigt. Tilläggsdirektiv bör med det snaraste gespåföljdsutredningen i denna fråga. Direktiven bör ges ett sådantinnehåll att de i motion Ju803 föreslagna alternativen grundligtpenetreras. Vad utskottet nu anfört bör ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under moment 21 bort haföljande lydelse:21. beträffande disciplinstraffatt med anledning av motion 1990/91:Ju803 yrkande 15som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.12. Utredning om förtroenderåd (mom. 22)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Utskottet, som" och slutar med "behandlad del" bortha följande lydelse:Utskottet anser att förtroenderådssamverkan mellan de intagnapå allt sätt bör stödjas och uppmuntras. saknar mångaanstalter helt sådant medinflytande från de intagnas sida.Orsakerna kan vara flera, men utskottet ser allvarligt på deförklaringar härtill som ges i motion Ju836. Frågan böromedelbart utredas. I utredningsuppdraget bör inriktningen varaatt förtroenderåd i princip bör finnas på varje anstalt. Vidarebör utredas om förtroenderådens rättsliga ställning kan stärkas.Detta utredningsuppdrag kan lämpligen anförtros åtpåföljdsutredningen. Det får ankomma på regeringen attomedelbart utfärda tilläggsdirektiv till utredningen med deninnebörd som utskottet nu skisserat. Vad utskottet nu anfört börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande utredning om förtroenderådatt med anledning av motion 1990/91:Ju836 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.13. Villkorlig frigivning m.m. (mom. 23), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Utskottets tidigare" och slutar med "villkorligfrigivning" bort ha följande lydelse:En utveckling i den riktning som förordas i motionerna ärsåledes på väg. Enligt utskottets mening är det emellertidangeläget att framhålla att de nya reglerna utformas så attvillkorlig frigivning inte skall äga rum efter en viss avtjänadtid. I princip förespråkar utskottet ett avtjänande av hela denutdömda strafftiden. Möjligheten till villkorlig frigivningskall förekomma som en belöning för gott uppförande, och underalla förhållanden skall den inte kunna ske förrän större delenav straffet har avtjänats.Vidare är det viktigt att framhålla att utskottet inte delarjustitieministerns uppfattning att ändrade regler om villkorligfrigivning inte får leda till generella ökningar av de faktiskaanstaltstiderna. Enligt utskottets mening är det t.ex. inte enförutsättning för ändrade regler om villkorlig frigivning attsamtidigt straffskalorna ses över. Någon generell sänkning avstraffen kan enligt utskottets mening inte komma i fråga.Vad utskottet sålunda uttalat bör som sin mening geregeringen till känna.Av utskottets ställningstagande följer att utskottet inte kanställa sig bakom utredningskravet i motion Ju803.dels att utskottets hemställan under moment 23 bort haföljande lydelse:23. beträffande villkorlig frigivning m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Ju802yrkande 12 och 1990/91:Ju821 yrkandena 4 och 5 samt med avslagpå motion 1990/91:Ju803 yrkande 5 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.14. Villkorlig frigivning m.m. (mom. 23)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Utskottets tidigare" och slutar med "villkorligfrigivning" bort ha följande lydelse:Som framgår ovan är frågan om ett avskaffande av den s.k.halvtidsfrigivningen föremål för överväganden inomregeringskansliet och ett förslag är att vänta. Som uttrycks imotion Ju803 kan det emellertid ifrågasättas om systemet medvillkorlig frigivning från fängelsestraff över huvud taget skallbehållas. Systemet har både för- och nackdelar, och utskottetanser att det finns anledning att utreda om det finnsförutsättningar att helt avskaffa systemet med en förtidafrigivning. Frågan bör övervägas i ett större sammanhang och detfår ankomma på regeringen att föranstalta om dennautredning. Direktiven bör utformas i linje med vad som framförtsi motion Ju803.I avvaktan på utredningens resultat anser utskottet, liksommotionärerna, att den obligatoriska villkorliga frigivningen börbehållas och det förslag som kan förväntas i frågan under vårenbör präglas av denna huvudprincip. Vissa uppmjukningar avobligatoriet krävs dock. T.ex. bör det vara möjligt att stoppaeller skjuta upp den villkorliga frigivningen vid misskötsamhet.Vad utskottet nu med anledning av motion Ju803 uttalat börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 23 bort haföljande lydelse:23. beträffande villkorlig frigivning m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Ju802yrkande 12, 1990/91:Ju803 yrkande 5 och 1990/91:Ju821 yrkandena4 och 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.15. Villkorlig frigivning m.m. (mom. 23)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Utskottets tidigare" och slutar med "villkorligfrigivning" bort ha följande lydelse:En utveckling i den riktning som förordas i motionerna ärsåledes på väg, men det är enligt utskottets mening angelägetatt ändringen kommer till stånd så fort som möjligt. mening bör huvudprincipen för förslaget vara att denobligatoriska halvtidsfrigivningen avskaffas och att det istället införs en fakultativ villkorlig frigivning efter tvåtredjedelar av strafftiden i linje med vad som framförts imotion Ju821.Vidare vill utskottet framhålla att ett slopande avhalvtidsfrigivningen inte får innebära en generell sänkning avstraffskalorna.Vad utskottet nu uttalat bör som sin mening geregeringen till känna.Innan utskottet tar ställning till utredningskravet i motionJu803 bör det ovannämnda förslaget avvaktas.dels att utskottets hemställan under moment 23 bort haföljande lydelse:23. beträffande villkorlig frigivning m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Ju802yrkande 12 och 1990/91:Ju821 yrkandena 4 och 5 och med avslag påmotion 1990/91:Ju803 yrkande 5 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.16. Anslag till frivården (mom. 28)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Regeringens förslag" och slutar med "i motionerna"bort ha följande lydelse:Som framförs i motion Ju821 bör frivården förstärkas medytterligare resurser.Härför bör anslås 5 milj.kr. utöver regeringens förslag.Utskottet kan dock inte ställa sig bakom kraven på deytterligare resurser som framställs i motion Ju835.dels att utskottets hemställan under moment 28 bort haföljande lydelse:28. beträffande anslag till frivårdenatt med anledning av regeringens förslag och medbifall till motion 1990/91:Ju821 yrkande 51 samt med avslag påmotion 1990/91:Ju835 yrkande 7 till Frivården för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på 329 368 000 kr.17. Anslag till frivården (mom. 28)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "Regeringens förslag" och slutar med "i motionerna"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör, som begärs i motion Ju835,frivården tilldelas ytterligare resurser och anslaget tillkriminalvårdsanstalterna minskas i motsvarande mån inför nästabudgetår. Alternativ till fängelsestraff bör över huvud tagetlyftas fram eftersom en sådan satsning kan tänkas ledatill dels ytterligare ett minskat antal fängelseplatser, delsminskad återfallsbrottslighet genom att meningsfull behandlingkan komma i fråga för fler klienter. En brist på handläggareinom frivården kan innebära att möjligheten att användakontraktsvård starkt begränsas. Mot bakgrund av vad utskottetnyss anfört vore detta en olycklig utveckling. Utskottet kanalltså instämma i motionärernas krav på en ytterligaremedelstilldelning till frivården på 10 milj.kr. för utvecklandetav olika öppna behandlingsformer, främst då kontraktsvård.Härigenom har också yrkandet i motion Ju821 tillgodosetts.dels att utskottets hemställan under moment 28 bort haföljande lydelse:28. beträffande anslag till frivårdenatt med anledning av regeringens förslag och motion1990/91:Ju821 yrkande 51 samt med bifall till motion1990/91:Ju835 yrkande 7 till Frivården för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på 334 368 000 kr.18. Frivårdens arbetsuppgifter m.m. (mom. 29)(), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 21 sombörjar med "I det" och slutar med "yrkanden avstyrks" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör frivården lyftas fram inomkriminalvårdsarbetet och nya vägar bör sökas för att görafrivårdspåföljderna effektivare. Intresset för alternativ tillfrihetsstraff har också kommit i fokus genominförandet av kontraktsvård och försöksverksamheten medsamhällstjänst. Kraven på frivårdsmyndigheterna har härigenomockså ökat väsentligt och läget har försvårats ytterligare genomatt klienterna generellt uppvisar en fördjupad problematik. Ettsärskilt problem i det sammanhanget är att frivården normaltinte själv skall svara för uppgifter som ankommer på annanhuvudman utan i första hand förmedla hjälpen. Situationen börföljas uppmärksamt, och regeringen bör i det ovannämndaberedningsarbetet särskilt beakta frivårdens framtidaresursbehov. Vad utskottet nu uttalat bör ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under moment 29 bort haföljande lydelse:29. beträffande frivårdens arbetsuppgifter m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Ju803yrkande 12 och 13 samt 1990/91:Ju821 yrkande 50 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.19. Bevakning i anstalt (mom. 32)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "Utskottet, som" och slutar med "Motionsyrkandenaavstyrks" bort ha följande lydelse:Som framgår av budgetpropositionen vidtas och planerasfortlöpande åtgärder för att höja säkerheten vidkriminalvårdsanstalterna. Utskottet noterar emellertid samtidigtatt rymningarna fortsätter trots dessa ansträngningar; förrabudgetåret rymde således närmare 200 intagna från de slutnaanstalterna.