bet · GF01UU2 · 1991-11-14 00:00:00 — I motion U639(mp) anges vikten av att i och iMR-kommissionen arbetar för mänskliga rättigheter i Myanmar.Efter en period av spänningar och inrikespolitisk oro togmilitären i makten genom en kupp 1988. harrespekten för de mänskliga rättigheterna ytterligare försämrats,inte minst . Krigslagar gäller i störredelen av landet. Rättssäkerheten får anses mycket eftersatt,bl.a. mot bakgrund av att många rättegångar äger rum inom ramenför militära domstolar. Godtyckliga arresteringar på politiskagrunder liksom tortyr och försvinnanden förekommer. Personer harskjutits ihjäl i samband med demonstrationer. Någon öppenpolitisk debatt eller kritik mot regimen tillåts över huvudtaget inte.Situationen förbättrades tillfälligt inför deallmänna valen . Den som då valdesoch i vilken oppositionen fick en överväldigande majoritet haremellertid inte tillåtits sammanträda. Flera av de valdaparlamentsledamöterna har fängslats eller begett sig i exil.Myanmar är föremål för behandling i MR-kommissionenenligt den s.k. 1503-proceduren. I denna har beslutats om ensärskild expert för , vars rapport blir föremål förkonfidentiell behandling. Den särskilde experten för Myanmaravgav en kritisk rapport inför årets möte med MR-kommissionen.Behandlingen i kommissionen innebar att ett beslut togs om attbehålla på dagordningen inom ramen för 1503-proceduren.Sveriges strävan är att få situationen i granskad iMR-kommissionens offentliga behandling.Vid FNs generalförsamlings möte lade somhuvudförslagsställare fram ett resolutionsförslag med rubrikenrespekt för folkviljan i inkluderande en betoning avmänskliga rättigheter. Generalförsamlingen fattade beslut om attskjuta upp behandlingen av resolutionsförslaget till 1991 årsgeneralförsamling mot bakgrund av att situationen i Myanmarskulle tas upp vid . I sambandmed debatten i generalförsamlingen påtalade bl.a. detfaktum att den styrande regimen inte respekterat valutslaget.Utskottet välkomnar den aktiva roll spelat för attuppmärksamma situationen i och få den behandlad i FN.Mot bakgrund av att situationen i synes ha försämratsytterligare utgår utskottet från att fortsätter attdriva frågan om respekt för de mänskliga rättigheterna iMyanmar.Med det ovan anförda får yrkandena 1 och 2 i motion U633 (m)och motion U639 (mp) anses besvarade.10. Mänskliga rättigheter i AngolaI motion U237 (m) yrkas att bör bidra till attstimulera utvecklingen mot demokrati i genom att försökapåverka MPLA-regimen att på allvar inledafredsförhandlingar med UNITA.Det mesta tyder på att det krigstillstånd som rått i och som förorsakat sådana enorma mänskligalidanden nu går mot sitt slut. Fredsansträngningarna i Angolafick en positiv impuls i och med framgångsrika väg motsjälvständigheten som proklamerades 1990. Fredsdialogenmellan parterna MPLA och UNITA kom på allvar i gång ,och genom aktiv medverkan av samt och Sovjetunionenkunde parterna enas om ett fredsavtal och eldupphör iår. innehåller bl.a. bestämmelser omdemobilisering, övervakning av avtalet, sammanslagning avmilitärstyrkor och inte minst demokratisering inklusiveanordnandet av allmänna val. Flerpartisystem har införts. En nyförfattning skall antas. kommer sannolikt att äga rum motslutet av 1992. Fredsprocessen övervakas av en FN-styrka(UNAVEMII) med svenskt deltagande.En förbättring av respekten för de mänskliga rättigheterna idet krigsdrabbade går hand i hand med framstegen i freds-och demokratiprocessen. Det är utskottets förhoppning attprocessen skall fortlöpa som planerat och att det angolanskafolket härigenom uppnår drägligare levnadsvillkor och respektför demokratiska fri- och rättigheter.Härmed får yrkande 3 i motion U237 (m) anses besvarat.11. Mänskliga rättigheter i FilippinernaI motion U612 (v) anförs att i bör taupp Aquinoregimens brott mot de mänskliga rättigheterna samt attSverige i FN och andra internationella fora skall verka förinternationellt stöd till senator fredsinitiativ iFilippinerna.Några av de första åtgärder som vidtogs efter presidentAquinos makttillträde 1986 var att återupprätta politiskademokratiska institutioner och garantera de mänskligarättigheterna i konstitutionen. ratificeradeexempelvis konvention om medborgerliga och politiskarättigheter och tillträdde tilläggsprotokollet omenskild klagorätt. Politiska fångar frigavs och en särskildkommission för mänskliga rättigheter upprättades. Dödsstraffetavskaffades.Trots dessa ansträngningar från den filippinska regeringenssida kvarstår allvarliga kränkningar av de mänskligarättigheterna i . Rapporter, bl.a. från AmnestyInternational, talar om olagliga och godtyckliga avrättningar,försvinnanden, tortyr och ett illa fungerande rättsväsende. Enrapport från tar särskilt upp repressionenmot fackföreningsrörelsen.Det faktum att väpnade oroligheter förekommer mellan olikaväpnade grupper och regeringstrupperna innebär betydandesvårigheter i strävandena vad gäller respekten för de mänskligarättigheterna. Den prekära sociala och ekonomiska situationen ilandet innebär också en grogrund för fortsatta övergrepp.Det får anses som positivt att den filippinska regeringen delserkänner att övergrepp förekommer, dels fortsatt betonar sinintention att förbättra situationen. Positivt är också attenskilda organisationer har ett visst utrymme att verka äveninom MR-området. Inte desto mindre anser utskottet att deallvarliga brotten mot de mänskliga rättigheterna som förekommerbör uppmärksammas internationellt och i bilaterala kontakter.Utskottet har inte kunnat inhämta någon detaljerad informationom den i motion U612 (v) nämnda senator mer än att denne person söker verka för enfredlig lösning av konflikterna i . Utskottet vill idetta sammanhang uttrycka förhoppningen att de väpnadeoroligheterna kan bringas till ett slut genom dialog ochförhandlingar.Med det ovan anförda får motion U612 (v), yrkandena 1 och 3,anses besvarade.12. Mänskliga rättigheter i motion U630 (v), yrkande 3, i yrkande 4 i motion U641 (mp)och i yrkande 1 i motion U646 (fp) föreslås att aktivtverkar för att förverkliga fredsplanen för . Imotion U667 (c) föreslås också att detta sker genom nordisktagerande. I motion U641 (mp) yrkas att i MR-kommissionenskall ta upp frågan om västsahariska ungdomar som befinner sig iMarocko samt att Polisarios representation i bör gesekonomiskt stöd.I betänkandet 1989/90:UU22 ges en utförlig historisk bakgrundtill situationen i konstaterar att viktiga framsteg gjorts iansträngningarna att åstadkomma en fredlig lösning avVästsaharafrågan. FNs generalsekreterare och OAU lade framen fredsplan 1988 i syfte att uppnå ett vapenstillestånd ikonflikten och en överenskommelse om formerna för enfolkomröstning angående territoriets framtida status. Planen haraccepterats av parterna och också erhållit stöd i FNsgeneralförsamling och i . Planen godkändes avsäkerhetsrådet 1990.I enlighet med fredsplanen proklamerades eldupphör i VästraSahara . En FN-styrka, , skall övervakafredsplanens genomförande vars nyckelelement är denfolkomröstning som planeras äga rum . En viktigoch ännu inte avklarad fråga är identifieringen av deröstberättigade vid den förestående folkomröstningen. Dettaarbete har dock försenats vilket kan leda till attfolkomröstningen senareläggs.Utskottet har tidigare uttalat att Västra Sahara-frågan börbetraktas som ett oavslutat kolonialt problem och att områdetsframtid måste avgöras i enlighet med befolkningens frittuttalade önskemål. Utskottet ser det därför som mycket angelägetatt den planerade folkomröstningen kan genomföras på ett frittoch demokratiskt sätt, att identifieringen av de röstberättigadesker på det sätt som FN beslutat om och att parterna avhållersig från fortsatta stridigheter och till fullo samarbetar medFN. Det är vidare väsentligt att de mänskliga rättigheternarespekteras och att politiska fångar och krigsfångar släpps.Utskottet noterar att oroande uppgifter framkommit medinnebörden att fredsplanens genomförande riskerar att fördröjasoch försvåras.Utrikesminister uttalade i den5 att svenska representanter i samtal främst iRabat och uttryckt den oro föråtgärder som kan störa den pågående fredsprocessen och kraftigtunderstrukit den vikt fäster vid att folkomröstningenkan genomföras som planerat. har enligt utrikesministernpåpekat att det är särskilt angeläget att FNs arbete med attidentifiera röstberättigade kan slutföras så skyndsamt ochrättvist som möjligt. Samma fråga har enligt utrikesministerntagits upp i samtal med representanter för och Polisarioi Stockholm.Utskottet ser positivt på att framför denna oro tillde berörda parterna samt utgår från att ävenfortsättningsvis aktivt stödjer fredsprocessen och genomförandetav folkomröstningen, såväl inom ramen för FN som genombilaterala kontakter.Härmed besvaras yrkande 3 i motion U630 (v), yrkande 4 imotion U641 (mp), yrkande 1 i motion U646 (fp) och yrkande 10 imotion U667 (c).Frågan om i försvunna saharier är föremål förbehandling i genom den särskilda arbetsgruppunder kommissionen som följer upp och undersöker rapporter omofrivilliga försvinnanden. Det är naturligt att arbetsgruppenockså kan ta upp den allmänna frågan om kränkningar av mänskligarättigheter för de västsaharier som befinner sig i Marocko.Utskottet utgår från att fortsätter att stödjaarbetsgruppens arbete.Härmed besvaras yrkande 5 i motion U641 (mp).Utskottet anser inte att ekonomiskt stöd från svenska statenbör utgå till Polisarios representation i . Härmedavstyrks yrkande 6 i motion U641.13. Mänskliga rättigheter i El SalvadorMotion U613 (v) tar upp såväl fredsprocessen i somsituationen beträffande de mänskliga rättigheterna. I motionenanförs att skall medverka till att skapa en stödgruppför förhandlingarna samt agera för en inför valen, att skall framförakritik mot USAs ovilja att stödja en förhandlingslösning och attSverige skall ge FMLN diplomatiskt erkännande. Vidare föreslåsekonomiskt stöd för FMLNs representation i och attriksdagen skall sända en flerpartidelegation till El Salvador.Sedan utskottet förra gången behandlade utvecklingen i detkrigsdrabbade (1989/90:UU22) har flera viktigasteg tagits mot fred. De fredssamtal som förts under ledning avFNs generalsekreterare mellan FMLN och den salvadoranskaregeringen ledde fram till ett principavtal om fred ochvapenvila som undertecknades . Avtalet ärtänkt att leda fram till eldupphör. Avtalet inbegriper bl.a.konstitutionella reformer i syfte att skapa ett mer demokratisktoch rättvist samhälle, reformering av den polis och militärmaktsom stått bakom huvuddelen av övergreppen mot de mänskligarättigheterna samt en integrering av gerillan i det civilapolitiska livet. Samtal fortsätter i syfte att uppnå vapenvilaföre årets slut. Eldupphöröverenskommelsen liksom mänskligarättighetsaspekterna kommer att övervakas av enobservatörsstyrka i FNs regi (ONUSAL) i enlighet medsäkerhetsrådets resolution 693.Framsteg i fredsprocessen är grundläggande för att enförbättring av läget beträffande de mänskliga rättigheternaskall äga rum. Även om det nu finns skäl att hysa viss optimismbeträffande den framtida utvecklingen så får utskottetkonstatera att det även inkl. innevarande årskett allvarliga överträdelser av de mänskliga rättigheterna iEl . Mord, försvinnanden, tortyr, godtyckligafrihetsberövanden och en undermålig rättssäkerhet är exempel påde allvarliga bristerna när det gäller respekten för demänskliga rättigheterna.MR-kommissionen har haft pådagordningen. Kommissionens särskilda representant lade införårets möte fram en rapport med redogörelse för grova MR-brott.Med rapporten som grund beslöt kommissionen att förlängarapportörens mandat och på nytt granska situationen i landet vidnästkommande möte.Utskottet utgår från att i internationella sammanhangfortsätter att uppmärksamma kränkningarna av de mänskligarättigheterna i samt aktivt verkar för att den fördemokratin och de mänskliga rättigheterna så avgörandefredsprocessen fortsätter och att den ges erforderligtinternationellt stöd.Med det ovan anförda får utskottet anse yrkandena 1, 5 och 6 imotion U613 (v) besvarade.Utskottet ser inte anledning att i detta läge när ett viktigtförhandlingsgenombrott uppnåtts rikta kritik mot något särskiltland i detta sammanhang som föreslås i motion U613 (v), yrkande2.Yrkande 2 i motion U613 (v) avstyrks därför.Utskottet ser heller inte någon anledning att nu ändra påSveriges nuvarande syn på FMLNs status och ställning. Utskottetvill heller inte förorda ekonomiskt stöd till FMLNsrepresentation i Sverige.Utskottet anser att och riksdag har tillgångtill god information om utvecklingen i , bl.a. genomvår diplomatiska representation. Utskottet ser därför inteanledning förorda att en särskild flerpartidelegation för besöki upprättas.Härmed avstyrks yrkandena 3, 4 och 7 i motion U613 (v).14. Mänskliga rättigheter i GuatemalaI motion U638 (mp) och i motion U660 (mp) anförs attsituationen beträffande de mänskliga rättigheterna i Guatemalaförsämrats liksom det politiska läget. I U638 berörs specifiktproblemet med giftbesprutningar som drabbar urbefolkningen.Situationen för de mänskliga rättigheterna i Guatemalabedömdes under en lång följd av år vara mycket allvarlig, ochlandet har varit föremål förbehandling i . På förslag av ett antallatinamerikanska länder och efter beslut av MR-kommissionenfördes behandlingen av ärendet 1987 över till dagordningspunktenrådgivande verksamhet.Utskottet behandlade situationen i senast ibetänkandet 1989/90:UU5. Av betänkandet framgår att Sverigekritiserade beslutet att ersätta den särskilde rapportören förGuatemala med enbart rådgivning i MR-frågor.Utskottet kan nu konstatera att de förhoppningar om enförbättring av MR-läget i landet som låg bakom beslutet enligtovan och som i mångt och mycket grundades på tillträdandet av encivil regering i landet tyvärr inteinfriats.Expertrapporten som lades fram vid årets kommissionsmöte angavatt politiskt motiverade mord och försvinnanden är frekventa iGuatemala samt att urbefolkningen utsätts för allvarlig ochomfattande diskriminering. Trots rapporten beslöt kommissionenatt vid nästa års möte även skall behandlas underdagordningspunkten rådgivande verksamhet. och övrigavästländer röstade emot detta beslut.Utskottet utgår från att fortsätter att verka för attGuatemala ägnas den internationella uppmärksamhet som ärpåkallad mot bakgrund av den allvarliga situation som råder ilandet.Med det ovan anförda får yrkande 6 och berörd del av yrkande 7i motion U638 (mp) och yrkande 14 i motion U660 (mp) ansesbesvarade.15. Mänskliga rättigheter i CubaI motion U661 (fp) anförs att bör ge stöd till dem somkämpar för mänskliga rättigheter och protesterar mot förtrycketi Cuba.Utskottet bedömer att problemen vad gäller de mänskligarättigheterna i främst har att göra med det politiskasystemet som inte tillåter grundläggande demokratiska fri- ochrättigheter som yttrandefrihet, pressfrihet och föreningsfrihet.De personer som som fritt ger uttryck för åsikter som av denkommunistiska regimen uppfattas som obekväma löper stor risk attfängslas på politiska grunder och under starkt bristanderättssäkerhet. Myndigheterna motarbetar de organisationer somverkar för mänskliga rättigheter.USA tog 1987 initiativ i till en resolution omCuba. Resolutionsförslaget föll men initiativet ledde såsmåningom till att inbjöd en delegation att besöka landet.Besöksrapporten gav belägg för förekomsten av vissa kränkningar.Vid årets möte med fattades efter långaöverläggningar ett beslut med innebörden att stöd uttrycks förFNs generalsekreterares kontakter med och för Cubassamarbete. Vidare beslöts att generalsekreteraren skulle utse ensärskild representant med uppgift att upprätthålla direktakontakter med kubanska regeringen och kubanska medborgare.Representanten uppmanades rapportera till nästkommandekommissionsmöte. röstade för detta beslut.Utskottet utgår från att på lämpligt sätt fortsätteratt verka för respekt för de mänskliga rättigheterna i Cuba.Härmed får yrkandena 2 och 3 i motion U661 (fp) ansesbesvarade.16. Mänskliga rättigheter i BaltikumI motion U531 yrkande 2 (m) begärs att bör ta uppfrågan om balternas fri- och rättigheter i MR-kommissionen.Sedan motionen skrevs har de baltiska staterna återvunnit sinsjälvständighet och situationen beträffande de mänskligarättigheterna genomgripande förbättrats. De baltiska staternasregeringar har lovat att fullt ut respektera de normer förmänskliga rättigheter inkl. för minoriteter som utarbetats inomEuroparådet och ESK.Utskottet erinrar om att vid kommissionsmötetsinledning framförde uppfattningen att läget i debaltiska republikerna borde behandlas av kommissionen. Påsvenskt initiativ utarbetades ett resolutionsutkast.Sovjetunionen kunde dock inte acceptera en resolution men ettuttalande godkändes med i stort sett samma innehåll som dentänkta resolutionen.Uttalandet, som alltså gjordes innan de baltiska staternassjälvständighet, innehåller vissa uppgifter om fortsattakränkningar och olösta problem vad avser mänskliga rättigheter ide baltiska staterna. Vidare uppmanar kommissionen berördamyndigheter att se till att de mänskliga rättigheterna åtnjutsfullt ut av alla utan diskriminering.Med det ovan anförda får utskottet anse yrkande 2 i motionU531 (m) som besvarat.17. Mänskliga rättigheter i NordirlandI såväl motion U620 (fp) som i motion U644 (v) redovisasbrister när det gäller respekten för de mänskliga rättigheternasamt föreslås att tar upp frågan om konflikten påNordirland i olika internationella fora, t.ex. i ESK ellerEuroparådet.Konflikten i har en lång historia. Utan att gå in idetalj i konfliktens komplicerade bakgrund kan det konstaterasatt en huvudfråga i konflikten gäller fortsattaöverhöghet över . När republiken föddes 1921delades ön, och sex grevskap förblev brittiska med hänvisningtill ett protestantiskt befolkningsflertal där. Delningeninnebar att protestanter kunde behålla denpolitiska, ekonomiska och sociala särställning de haft på önsnorra del sedan århundraden. innebar delningen ettminoritetsproblem; drygt 400000 av 1,6 miljonerinvånare är katoliker.På många sätt blev områdets katoliker en missgynnad minoritetoch de levde och lever under sämre levnadsbetingelser änprotestanterna. Härmed utvecklades konfliktens grogrund.Misstron mellan folkgrupperna är djup.De som företräder protestanter motsätter sigförändringar som kan leda till inlemmande iirländska republiken medan den katolska minoriteten är för enåterförening.Den brittiska regeringen har främst efter 1968 sökt finnalösningar på problemen. I första hand har man gjort försök attfå i gång en fungerande dialog mellan protestanter ochkatoliker, en strävan som är förenad med många svårigheter.Terrorism har blivit ett inslag i den nordirländskakonflikten. I en sådan situation utsätts rättsstaten förpåfrestningar. har i detta sammanhang blivitföremål för en hel del kritik när det gäller de mänskligarättigheterna. i och AmnestyInternational har tagit upp bl.a. häktningstider som strider motEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna, olika slagsövergrepp mot häktade samt brister vad gäller att snabbt ingripamot påstådda övergrepp av polis och militär. På brittisk sidahar vissa åtgärder vidtagits i syfte att förbättrarättssäkerheten.Det kan noteras att valt att utnyttja enmöjlighet som för de mänskliga rättigheternager att avvika från denna med hänvisning till de särskildaförhållandena på . Denna fråga väntas få fortsattuppmärksamhet i Europadomstolen.Utskottet konstaterar att de kränkningar av de mänskligarättigheterna som inrapporterats är nära länkade till konfliktenmellan befolkningsgrupperna på och tillterroristbekämpningen. En återupptagen och utvidgad fredligdialog mellan de berörda parterna i konflikten utgör därför detviktigaste steget också när det gäller att förbättra respektenför de mänskliga rättigheterna.Med det anförda betraktar utskottet motionerna U620 (fp) ochU644 (v) som besvarade.18. AvkoloniseringI yrkande 1 i motion U647 (fp) anförs att Franska Polynesienbör föras upp på FNs avkolonialiseringslista. I motionensyrkande 3 föreslås att bör verka för en aktionsplan inomFN för avskaffande av kolonialism till år 2000.Utskottet har inhämtat att för att föra upp ett nytt område påFNs avkolonialiseringslista fordras ett beslut av och ett bekräftande beslut avgeneralförsamlingen. är inte medlem avFNs kolonialkommitté.Det finns ett beslut i om enhandlingsplan för avskaffande av kolonialism . Ibeslutet uppmanas medlemsstaterna att komma med förslagbeträffande förverkligandet av handlingsplanen. avstodvid omröstningen om detta beslut.Sverige vänder sig inte mot idén om en handlingsplan som sådanmen hade jämte övriga nordiska länder vid omröstningeninvändningar mot formuleringar i beslutet.Enligt vad utskottet erfarit återfinns inte frågan om att föraupp på FNs avkolonialiseringslista pågeneralförsamlingens dagordning. Utskottet utgår från attregeringen fortsätter att inom FNs ram följa frågan omavkoloniseringsplanen.Härmed betraktar utskottet yrkandena 1 och 3 i motion U647(fp) som besvarade.19. UrbefolkningarI motion U660 (mp) tas en lång rad frågor, varav en del ärmycket detaljerade, med anknytning till urbefolkningarnassituation upp. Bl.a. berörs frågan om urbefolkningarnas rätttill självbestämmande. Urbefolkningarna berörs också i motionU626 (v) vari yrkas att skall verka för att vissabiståndsmedel inte skall finansiera projekt som hotarindianernas existens.Den svenska synen vad gäller urbefolkningar är att derasrättigheter bör ses i ett större sammanhang där det gäller attvärna om alla individers och alla minoritetsgruppers mänskligarättigheter. Det gäller att verka för att de etniskaminoriteterna åtnjuter grundläggande demokratiska fri- ochrättigheter, rätten till en egen kulturell identitet och etteget kulturliv, till egen religion och eget språk.Sverige har anslutit sig till FNs rasdiskrimineringskonventionfrån 1965 vilken bl.a. medger positiv särbehandling i syfte attskydda särskilt utsatta grupper.Sedan 1982 pågår inom ramen för FNs arbetsgrupp omurbefolkningar ett arbete på att utforma en deklaration omurbefolkningar. Arbetsgruppen sorterar under FNs kommission förde mänskliga rättigheterna. deltar aktivt i dettaarbete.Utskottet vill betona vikten av att urbefolkningarnassituation uppmärksammas, att deras rättigheter skyddas och attvederbörliga sociala och ekologiska hänsyn tas tillurbefolkningarna i den samhälleliga planeringen ochutvecklingen, liksom i biståndssamarbetet.Utskottet anser att många värdefulla aspekter när det gällerurbefolkningarnas rättigheter och ställning tagits upp i motionU660 (mp). Utskottet har emellertid inte möjlighet att belysaalla de detaljerade frågor som tas upp i motionens olikayrkanden.Härmed får yrkande 2 i motion U660, berörd del av yrkande 7 imotion U638 (mp) och yrkande 2 i motion U626 (v) ansesbesvarade. Yrkandena 4--9 och yrkandena 12, 13 och 15 i motionU660 (mp) avstyrks härmed.När det gäller begreppet självbestämmande i detta sammanhangkonstaterar utskottet att det internationellt råder delademeningar om tolkningen. Utskottet är inte i detta sammanhangberett göra några ytterligare uttalanden i den frågan.Yrkande 1 i motion U660 (mp) avstyrks därför.Minnesår i solidaritet med indianerI yrkande 1 i motion U626 (v) föreslås att 1992 skall bli ettår för solidaritet med indianer. I motion U660 (mp),yrkande 16, anförs att bör stödja indianskaorganisationers försök att informera allmänheten om verklighetenbakom och av förtryck.Utskottet konstaterar att 1992 firas 500-årsjubileet avupptäckten av . Utskottet anser det naturligt att allaaspekter av upptäckt och kolonialisering uppmärksammasi jubileet, inkl. följderna för urbefolkningarna. Utskottet serinte anledning göra några vidare uttalanden i denna fråga.Yrkande 1 i motion U626 (v) och yrkande 16 i motion U660 (mp)avstyrks därför. beträffande initiativ för att bygga ut det folkrättsligaregelverketatt förklarar yrkandena 1 och 15 i motion1990/91:U631 besvarade med vad utskottet anfört,2.