bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — En särskild delegation,Dalälvsdelegationen (ME1987:02), har tillsatts med uppgift attutarbeta ett åtgärdsprogram för att minska föroreningarna tillDalälven. Delegationen har slagit fast att åtgärder sombegränsar utsläppen av tungmetaller från upplag med gruvavfallbör ha högsta prioritet. Delegationen har också genomfört ettstort projekt beträffande återställning av gamlagruvavfallsupplag. Projektet ligger till grund för de åtgärdersom planeras för att minska metalläckaget frångruvavfallsupplagen. Utskottet anser i likhet med miljöministernatt åtgärder beträffande gruvavfallsupplag även fortsättningsvismåste ha hög prioritet. Arbetet i övrigt med sanering ochåterställning bör fortsätta i huvudsak enligt de avnaturvårdsverket i anslutning till den fördjupadeanslagsframställningen för budgetåren 1991/92--1993/94 lämnadeförslagen. Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion motionJo107 yrkande 18 i den mån den inte kan anses tillgodosedd.Industrin och andra enskilda utsläppskällorÅtgärder för att minska utsläppen från industrierPropositionenMiljöskyddslagen (1969:387) förtydligas och kompletteras såatt det klart framgår att utövaren av en miljöfarlig verksamhetär ansvarig för att ta fram det underlag som behövs i ettomprövningsärende.Naturvårdsverket ges i uppdrag att upprätta och genomföra etttioårigt program för översyn av industrins utsläppsvillkor isyfte att minska utsläppen ned till sådana nivåeratt miljön inte tar skada. Programmet skall upprättas eftersamråd med statens industriverk och länsstyrelserna. grundas på de regionala miljöanalyserna. Vidare böröverläggningar ske med representanter för de aktuellabranscherna och de berörda kommunerna när planen utarbetas. Deur miljösynpunkt viktigaste branscherna och anläggningarna skallom möjligt vara avklarade . I samband medgenomgången bör fördelningen mellan interna åtgärder(miljörevision, egenkontroll) och myndigheternas uppgifter görasklarare. Stor vikt skall läggas vid företag som har storautsläpp av föroreningar, utsläpp till känsliga recipienter ochgamla tillstånd eller villkor. Vid prövningen skall lokalamiljöförhållanden och företagens produktionsförhållandenbeaktas. Hänsyn skall vidare tas till vad som är teknisktmöjligt och ekonomiskt rimligt.MotionernaI motion Jo776 (m, fp) yrkas att ges iuppdrag att göra en vetenskaplig utredning angående dethälsomässiga behovet av att införa stoftutsläppsgränser förståltillverkning som ligger under de lägsta utsläppsgränsersom tillämpas i något annat ståltillverkande industriland. Imotion Jo749 (c) framförs krav på förändringar i miljövårdensorganisation som syftar till att stimulera utveckling av slutnakretslopp med målsättningen att resursförbrukningen skallupphöra (yrkande 4). yrkar i motion Jo89 att deföretag som inte har tillstånd för sin verksamhet före år1994 skall ha inkommit med en tillståndsansökan. Enligt motionJo117 (mp) yrkande 10 skall ges i uppdrag attkartlägga giftiga metaller och halogenerade organiska ämnen.Kartläggningen skall sedan ligga till grund för omprövning inom10 år. Sistnämnda krav återkommer även i motionJo118 yrkande 1. Enligt motionärerna skall i stort sett allaindustriutsläpp av tungmetaller ha upphört och år2000 skall vara absolut slutår för utsläppen av kvicksilver,kadmium och bly (yrkande 15). I motion Jo61 (s) framhålls att deanläggningar som ännu inte har tillstånd i många fall bordeprövas. Sådan prövning skulle underlättas genom bl.a. automatiki lagstiftningens syn på prövningsförfarandet.Enligt motion Jo118 (mp) yrkande 14 skall dagvatten,miljöfarliga industriutsläpp och avlopp från hushållen inte fåblandas i samma avloppssystem fr.o.m. den 1 januari 1995.Miljöpartiet yrkar vidare i motion Jo764 att industrier ochoffentlig verksamhet som förbrukar processvatten i lag skallåläggas att återföra detta till det egna vatttenintaget (yrkande1). De reningsmassor som uppkommer vid den interna reningen föratt göra cirkulation möjlig skall lagras av industrin så attmiljöskadande ämnen inte kan läcka ut till omgivningen (yrkande2). Direktiv bör utfärdas för återförande av processvatten medkrav på genomförande (yrkande 3).Kommunerna skall befrias från tvånget att ta hand om industriersvatten för rening såvida det inte rör sig om vatten från kök ochsanitetsanläggningar (yrkande 4). I motion Jo755 (s) begärsförslag till sådan ändring i miljöskyddsförordningen atthänsyn kan tas till både sanitär olägenhet och miljöstörningarvid prövning av utsläpp av avloppsvatten.Utskottets övervägandenKvaliteten i miljöarbetet varierar mellan branscher och mellandem som utövar den miljöfarliga verksamheten. Liknandeanläggningar kan ha olika villkor beroende på om derasverksamhet har prövats enligt miljöskyddslagen och i så fall närden prövats. Myndigheternas bedömningar av miljöfarligverksamhet kan skifta i olika delar av landet och kunskaperna ommiljöskydd varierar bland utövarna. Medvetenhet om att enmiljöfarlig verksamhet påverkar miljön saknas hos många somutövar sådan verksamhet. En av miljöskyddslagens huvudprinciperär att utövaren av miljöfarlig verksamhet har ett ansvar bådeför sin verksamhet och för kontrollen av den. Den med anledningav miljöpolitiska beslut förstärkta egenkontrollen hosföretagen underlättar ett effektivt myndighetsarbete samtidigtsom det interna miljöarbetet även kan förbättras.Tillsynsmyndigheternas utvärdering och bedömning av företagensrapporter från egenkontrollen är därmed avgörande för eneffektiv tillsyn. Utskottet delar miljöministerns bedömning attall verksamhet måste omprövas utifrån de senaste kunskaperna ochmodernaste metoderna för att nå målet, en ren processindustri,. I samband denna genomgång bör fördelningenmellan interna åtgärder, t.ex. miljörevision och egenkontroll,och myndigheternas uppgifter göras klarare. Lokalamiljöförhållanden och företagens produktionsförhållanden skallbeaktas. Det i propositionen aviserade uppdraget tillnaturvårdsverket att upprätta och genomföra ett tioårigt programför översyn av industrins utsläppsvillkor bör kunna skapa godaförutsättningar för att minska utsläppen ned tillsådana nivåer att miljön inte tar skada. Utskottet vill i dettasammanhang särskilt betona önskvärdheten av att de frånmiljösynpunkt viktigaste, liksom de mest eftersatta, branschernaoch anläggningarna prioriteras och om möjligt av före år1995. Utskottet ansluter sig med det anförda till regeringensställningstagande beträffande översynen av industrinsutsläppsvillkor. Syftet med motionerna Jo117 yrkande 10, Jo118yrkandena 1 och 15, Jo749 yrkande 4 och Jo776 synes därmed iallt väsentligt tillgodosett. Motionerna bör därför inteföranleda någon vidare åtgärd.Utskottet ansluter sig även till regeringens förslag tillförtydligande och komplettering av miljöskyddslagen så att detklart framgår att utövaren av en miljöfarlig verksamhet äransvarig för att ta fram det underlag som behövs i ettomprövningsärende. Som framhålls i propositionen skall målet fördet av regeringen föreslagna omprövningsprogrammet vara attvarje miljöstörande anläggning skall ha moderna ochändamålsenliga villkor, och att utsläppen till början av2000-talet skall ha nått sådana nivåer att miljön inte tar skadaoch hälsan inte påverkas. erinras om attmiljöskyddskommittén till regeringen överlämnadesitt principbetänkande Miljölagstiftningen (SoU1991:4). Utskottet är mot bakgrund av vad som anförts ovan ochmed hänsyn till kommitténs fortsatta arbete inte berett atttillstyrka de ytterligare förslag till tillståndsprövning somförs fram i motionerna Jo61 och Jo89. Motionerna avstyrks.Med samma motivering avstyrks även motion Jo755.Beträffande omhändertagandet av industrins processvatten m.m.konstaterar utskottet att prövningsmyndigheterna i samband medtillståndsprövning enligt miljöskyddslagen av industriellverksamhet bör göra en bedömning av om avloppsvattnet är avsådan beskaffenhet att det är lämpligt att behandla vattnet iett kommunalt reningsverk eller om vattnet bör behandlas påannat sätt. Vidare bör uppmärksammas att kommunerna i egenskapav huvudmän har möjlighet att ställa krav på anslutna industrieroch därigenom begränsa tillförseln av sådant avloppsvatten sompåverkar reningsverkets drift i negativ riktning. Miljö- ochhälsoskyddsnämnderna har dessutom genom sin tillsyn enligt lagen(1985:426) om kemiska produkter att kontrollera att företageninte förorenar avloppsvattnet med kemikalieavfall. Utskottetvill med det anförda betona betydelsen av att berördamyndigheter i de konkreta fallen utövar sin tillsynsuppgift såatt de kommunala reningsverkens effektivitet kan upprätthållas.Utskottet utgår vidare ifrån att berörda statliga och kommunalamyndigheter följer den vidare utvecklingen med uppmärksamhet ochvidtar de åtgärder som kan anses erforderliga för en fortlöpandeförbättring av miljösituationen. Med det anförda avstyrksmotionerna Jo118 yrkande 14 och Jo764.Stabila organiska ämnen och metallerPropositionenRegeringen föreslår att utsläppen från skogsindustrin avstabila organiska ämnen skall begränsas till ensådan nivå att miljön ej tar skada. Vid prövningen skalleftersträvas att bästa tillgängliga teknik tillämpas.Ett sätt att påskynda arbetet med att vidta åtgärder för attminska skogsindustrins utsläpp skulle vara att belägga utsläppenmed en miljöavgift. En sådan avgift måste enligt miljöministernsättas högt för att vara styrande. Härvid kan inte uteslutas attden skulle kunna försvaga branschens lönsamhet ochkonkurrensförmåga.Kvicksilverfri teknik skall införas vid kloralkaliindustrier.I samband med omprövning bör en tidsplan för övergång tillkvicksilverfri teknik lägggas fast. Härvid bör utvecklingen i EGpå motsvarande område beaktas.Som riktlinjer för prövning enligt miljöskyddslagen avindustriella processutsläpp skall gälla att åtgärder vidtas upptill en kostnad av . per kg svavel och . per kgkväveoxider.MotionernaEnligt motion Jo105 (m) yrkande 32 bör hosregeringen begära förslag till ekonomiska stimulanser för attminska massaindustrins utsläpp av stabila klorerade organiskaföroreningar. Motionärerna föreslår att en ytterligareutsläppsreducering under AOX skall ge företagen enekonomisk stimulans på /kg AOX som ej släpps ut.Stimulansen kan utformas som en skattereduktion och finansierasvia svavelavgiften. Maximal stimulans ges vid utsläpp av 0,3 kgAOX per ton massa. I motion Jo110 yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ett konkret mål förminskningen av klorutsläpp från massaindustrin och att måletdärefter får vara styrande för de åtgärder som vidtas (yrkande8). Enligt motion Jo813 (fp) yrkande 2 skall massaindustrinsutsläpp av klorföreningar vara avvecklade . Imotion Jo113 (c) krävs en avvecklingsplan för klorutsläppen samtatt det i lag föreskrivs att utsläppen av klor frånskogsindustrin skall vara högst AOX per ton massa år 1995resp. Enligt motionärerna börpropositionen avslås i denna del (yrkande 19). Vidare yrkas attatt i lag föreskriver att en avgift på organisktbundet klor uttas med /kg (yrkande 20). Förslag ommiljöavgift på utsläpp av klororganisk substans som överstigernivån per ton massa begärs i motion Jo107yrkande 28. Enligt motion Jo118 (mp) yrkande 17 skall utsläppenav klorerade föreningar från skogsindustrin ha upphört senast år1995. Vidare yrkas att klorblekt papper inte skall få säljas iSverige (yrkande 18) och att ges i uppdrag attutarbeta en konkret plan för att minimera utsläppen av stabilaorganiska föreningar. Målsättningen skall vara att minskautsläppen till havet (yrkande 19).Vänsterpartiet yrkar i motion Jo107 att kloralkaliindustrinsenast skall ha övergått till kvicksilverfria processer(yrkande 11). Enligt motion Jo118 (mp) yrkande 16 skallanvändningen av kvicksilver i kloralkaliindustrin ha upphörttill den 1 juli 1992.Utskottets övervägandenMålsättningen och strategin för utsläpp av stabila organiskaämnen lades fast miljöpolitiska beslut. Enligtbeslutet skulle åtgärder påbörjas före utgången av föratt minska utsläppen av organiska klorföreningar till en vissnivå per ton massa. Målet är att i stort sett eliminerautsläppen av klorerad organisk substans. Den dominerande källanför utsläpp av stabila organiska ämnen är alltjämtskogsindustrins utsläpp av klorerad organisk substans. Aktionsprogram mot havsföroreningar, Hav 90,framgår att det med tillgänglig process- och reningsteknikär möjligt att halvera utsläppen jämfört med vad som förnärvarande är föreskrivet. bedömer vidare attdet efter viss ytterligare teknikutveckling finns möjlighet atthalvera utsläppen ytterligare en gång. Av redovisningen framgårvidare att det med dagens teknik är svårt att producera enpappersmassa med högsta ljushet utan användning av klor. Inomett par år bedöms det som möjligt med en mer miljöanpassadtillverkning av massa med hög ljushet.I likhet med regeringen anser utskottet att 1988 årsmiljöpolitiska beslut fortfarande skall gälla och att utsläppenav stabila organiska ämnen måste upphöra. Av den lämnaderedogörelsen för propositionens innehåll och motionerna framgåratt stor enighet råder om nödvändigheten att åstadkomma enytterligare nedskärning av bl.a. massaindustrins utsläpp avorganiska klorföreningar. Utskottet delar regeringens bedömningatt det är möjligt att ytterligare reducera dessa utsläpp.Skogsindustrin bör vara en av de branscher som prioriteras vidkommande omprövningar, vad avser utsläppen av stabila organiskaämnen. Vid prövningen enligt miljöskyddslagen skall eftersträvasatt genom tillämpning av bästa tillgängliga teknik minskautsläppen till sådana nivåer att miljön ej tar skada. Utskottetansluter sig till regeringens uppfattning att detta mål böruppnås . Mot bakgrund av det anförda avstyrksmotionerna Jo110 yrkande 8, Jo113 yrkande 19, Jo118 yrkandena17, 18 och 19 samt Jo813 yrkande 2.Utskottet är på de i propositionen redovisade skälen inteberett att tillstyrka införandet av miljöavgift påskogsindustrins utsläpp. Utskottet avstyrker således motionernaJo107 yrkande 28 och Jo113 yrkande 20.Utskottet är inte berett att tillmötesgå de krav på ekonomiskastimulanser för att minska massaindustrins utsläpp av stabilaorganiska föreningar som förs fram i motion Jo105 yrkande 32.Motionen avstyrks i berörd del.Utsläppen av metaller kan utgöra ett hot mot såväl miljö somhälsa varför dessa utsläpp måste begränsas ned till nivåer därsådan påverkan ej sker. Åtgärder mot bl.a. kvicksilver börprioriteras. En viktig enskild utsläppskälla av kvicksilver ärkloralkalifabriker som använder kvicksilverbaseradprocessteknik. Utskottet delar regeringens bedömning attkloralkaliindustrin bör vara en av de branscher som prioriterasvid kommande omprövningar vad avser utsläppen av metaller. Isamband med omprövning av kloralkaliindustrin bör en tidsplanför övergång till kvicksilverfri teknik läggas fast. Utskottetfinner mot bakgrund av det anförda inte anledning att föreslånågon åtgärd i anledning av motionerna Jo107 yrkande11 och Jo118 yrkande 16. Motionerna avstyrks således i berördadelarÅtgärder för att minska utsläpp från kommunalaavloppsreningsverkPropositionenEnligt propositionen skall för alla kustbaserade reningsverk,från gränsen mot t.o.m. , vilka ärdimensionerade för att hantera avloppsvatten från mer än 10000personer kvävereduktion vara riktlinje vid prövning enligtmiljöskyddslagen. Motsvarande reningsgrad skall också gällareningsverk med utsläpp i vattendrag belägna mindre än tre milfrån kusten, förutsatt att inga större sjöar ligger mellanutsläppspunkten och havet. För särskilt föroreningskänsligaområden såsom , och skallen högre kvävereduktion eftersträvas. Omprövningen av dekustnära reningsverken bör fortsätta med målsättningen attsamtliga reningsverk som är dimensionerade för mer än 10000personer om möjligt skall vara omprövade före utgången av år1995.MotionernaI motion Jo105 (m) yrkas att hos regeringen begärförslag till metod för att minska kväveutsläppen från dekommunala avloppsreningsverken (yrkande 28). Enligt motionärernaskall de totala utsläppen minskas . Metoden för attuppnå denna reduktion skall vara kostnadseffektiv. Bl.a.föreslås en zonindelning av kusten med separata miljömål.Kommunerna skall förhandla sinsemellan för att inom zonen uppnåmiljömålet. I motion Jo110 yrkande 10 framförs kravpå att hos regeringen begär förslag som möjliggör attkväveutsläpp från avloppsreningsverk kan kvittas mot åtgärdersom minskar diffusa kväveutsläpp. Kommunerna skall tillåtas tatill andra åtgärder som ger samma effekt (reduktion) på desamlade kväveutsläppen men till lägre kostnad. Även i motionJo813 (fp) yrkande 1 framhålls behovet av att prövakostnadseffektiva metoder för kvävereduktion. Krav påkväverening vid reningsverken i framförs i motionJo817 (c) yrkande 3. yrkar i motion Jo118 attkustnära kommunala avloppsreningsverk vid ochÖstersjön skall ha infört kvävereduktion motsvarande minst 60 %senast den 1 juli 1993 (yrkande 10). Vidare yrkas att kustnärakommunala avloppsreningsverk vid och skallha infört kvävereduktion motsvarande senast den 1juli 1995 (yrkande 11). Kustnära kommunala avloppsreningsverkvid skall ha infört kvävereduktion motsvarande minst50 % (yrkande 12). De kustnära kommunalaavloppsreningsverken skall dessutom ha en fosfatreningsgrad på95 % (yrkande 13). I motion Jo70 (s)betonas ekonomisk optimering mellan de möjliga åtgärderna. Deplatsbundna förutsättningarna bör styra valet av åtgärder.Kommunerna bör få rätt att inom vissa utsläppsgränser ta ettövergripande ansvar för mängden kväve som transporteras ut urkommunen (kommunala kvävepooler).Enligt motion Jo64 (c) yrkande 4 bör ges iuppdrag att utvärdera vissa rapporter om betydandekvicksilverutsläpp från hushållen till VA-nätet och bedömautsläppen från miljösynpunkt.Utskottets övervägandenÖvergödningen (eutrofieringen) är ett av de allra störstahoten mot havsmiljön. Övergödningen leder till kraftigaalgblomningar, åtföljande syrebrist i vissa bottnar, förändradvegetation i kustzoner m.m. De mekanismer som styreutrofieringen är inte helt kända. Man har tidigare ändå gjortden bedömningen att motåtgärder i första hand borde sättas inmot den kraftigt ökade tillförseln av näringsämnet kväve, såvälfrån som från andra länder. Kväve är detnäringsämne som styr primärproduktionen framför allt i deöppna haven. Kväveutsläppen från reningsverken svarar för 10--av den svenska antropogena kvävetillförseln till våra havs-och vattenområden. I miljöpolitiska beslut (prop. 1987/88:85, JoU23, rskr. 373) fastställdes attreningsverkens andel av utsläppt kväve bör minskas isärskilt påverkade områden före utgången av . Vidareframhölls att ambitionsnivån bör vara kvävereduktion förövriga kustavsnitt från gränsen mot upp t.o.m. Stockholmsskärgård före år 1995.Enligt Aktionsprogram mot havsföroreningar,Hav 90, har den tidigare händelseutvecklingen och de ökadekunskaperna om eutrofieringssituationen i våra omgivandehavsområden visat på behovet av åtgärder för att minskanärsaltsbelastningen på havet. Tydliga eutrofieringseffektersyns nu på flera håll och risken bedöms vara stor för att dennautveckling skall accelerera. Det förefaller också klart att detkommer att ta att vända utvecklingen. åtgärdernär det gäller kvävetillförseln får stor betydelse för våra inreskärgårdsområden och för kustområdena i närheten av storautsläpp. Utskottet anser därför i likhet med regeringen att detär angeläget att kvävereduktion införs på de störrereningsverken med direktutsläpp i havet eller till vattendrag iinlandet. Omprövningen av de kustnära reningsverken börfortsätta med den i propositionen redovisade målsättningen attsamtliga reningsverk som är dimensionerade för mer än 10000personer om möjligt skall vara omprövade före utgången av år1995. kvävereduktion skall vara riktlinje vid prövningenligt miljöskyddslagen. Utskottet kan även ansluta sig tillregeringens ställningstagande beträffande reningsverken längsNorrlandskusten. Dessa kan undantas från generella krav påkvävereduktion. Behovet av kvävereduktion får där avgöras frånfall till fall med utgångspunkt från miljövinsten i jämförelsemed kostnaden för åtgärden. För att återställa en ekologiskbalans inom de i propositionen redovisade särskiltföroreningskänsliga områdena (, ,) måste en högre kvävereduktion eftersträvas.Sammanfattningsvis kan konstateras att redovisade förslag bör gegoda möjligheter att komma till rätta med de kväveutsläpp somberör de för vidkommande särskilt utsatta områdena. Denföreslagna ambitionsnivån kommer att relateras tillutsläppskällornas storlek och geografiska läge. Detta bör enligtutskottets mening säkerställa en klart förbättrad situation i dekustnära områdena med bl.a. känsliga skärgårdar och vikar.Eventuella skärpningar av de i propositionen redovisadeförslagen måste dock till större del bygga på regionalaförutsättningar. Kunskap om kväveläckaget från diffusa källorsaknas i stor utsträckning. Jordbrukets recipientkontroll haruppvisat vissa brister. I samband med den i förevarandeproposition föreslagna satsningen på PMK kommer enligt vadutskottet erfarit även jordbrukets recipientkontroll attutredas. Avsikten är att förbättra insamling och beskrivning avden nationella informationen. Forskningens betydelse bör ävennämnas i detta sammanhang, och då främst vad avser nya och mereffektiva metoder att reducera kväveutsläppen. Det avnaturvårdsverkets forskningsnämnd initieradeforskningsprogrammet om våtmarker som kvävefälla kommer attbidra med ökad kunskap. Forskningsprogrammet skall bl.a. belysaeffekterna av våtmarksrestaurering på kväveretention. Föreslagna åtgäder beträffandereduktionen av kväveläckaget får enligt utskottets mening inteinnebära att man bortser från behovet av fortsattaansträngningar på detta område. Enligt utskottets bedömning ärsyftet med motionerna Jo70, Jo105 yrkande 28, Jo110 yrkande 10,Jo813 yrkande 1 och Jo817 yrkande 3 med det anförda i alltväsentligt tillgodosett. Yrkandena påkallar således ingenytterligare åtgärd.Utskottet är inte berett att tillmötesgå de krav påytterligare kvävereduktion och fosfatrening som förs fram imotion Jo118 yrkandena 10, 11, 12 och 13. Motionen avstyrks iberörda delar.Utskottet konstaterar i likhet med vad som anförts ipropositionen att dagvattnets sammansättning är dåligt känd. Detgäller t.ex. dess innehåll av metaller, olja och närsalter.Enligt regeringen bör ytterligare utredaproblemets omfattning. Utskottet ansluter sig till regeringensbedömning i denna fråga. Motion Jo64 yrkande 4 bör således intenu föranleda någon vidare åtgärd.Varornas miljöpåverkan -- från råvara till avfallSammanfattningPropositionenKemikaliekontrollen utvecklas genom förhandsanmälan av nyakemiska ämnen, utbyggnad av produktregistret, fortsatt arbetemed kriterier för och föreskrifter om klassificering ochmärkning efter miljöfarlighet samt utvidgat bemyndigande tillkemikalieinspektionen och att förbjuda skadligaämnen och produkter enligt lagen om kemiska produkter.Införandet av en förhandsgranskning av biologiskabekämpningsmedel föreslås.Användningen av tungmetallerna kvicksilver, kadmium och blybör upphöra. Även användningen av arsenik och krom bör starktbegränsas. Avvecklingen inleds genom en rad åtgärdsprogram.Användningen av klorerade organiska lösningsmedel avvecklasgenom förbud att sälja konsumentprodukter med trikloretylen,metylenklorid och perkloretylen från samtförbud att använda trikloretylen och metylenklorid från 1995.Användningen av organiska tennföreningar, ftalater, bromeradeflamskyddsmedel, klorparaffiner och nonylfenoletoxylater skallbegränsas. Kemikalieinspektionen och arbetarvidare med hur begränsningarna skall genomföras.Avvecklingsplanerna för ozonnedbrytande ämnen utvidgas genomatt avvecklingsplanen för CFC-föreningar breddas, attCFC-innehållet i kasserade kyl- och frysskåp omhändertas på ettmiljöriktigt sätt, att användningen av haloner avvecklas till år1998, att användningen av HCFC begränsas och attanvändningen av 1,1,1-trikloretan och koltetraklorid avvecklastill resp. .