bet · GE01NU40 · 1991-05-30 00:00:00 — Även i motion 1990/91:N73 (v)finns krav på att regeringen skall lägga fram förslag omkraftigare satsningar på bl.a. forskning och utveckling rörandevätgas.Utskottet har och behandlat motioner medlikartade krav. Som framgår av utskottets betänkande (1989/90:NU40 s.34) har utskottet intagit ståndpunkten attvätgas på lång sikt kan komma att spela en viktig roll ienergiförsörjningen. Med hänsyn bl.a. till de forskningsinsatserpå området som görs med stöd från olika program inomenergiforskningsprogrammet har utskottet emellertid inte funnitanledning att förorda något initiativ från sida.Återigen hänvisar utskottet till de forsknings- ochutvecklingsinsatser som bedrivs kring vätgastekniken inom ramenför energiforskningsprogrammet. De berörda yrkandena i de nuaktuella motionerna avstyrks sålunda.Förslag om ökad satsning på gengas som alternativtdrivmedel förs fram av samma motionärer i de två likalydandemotionerna 1989/90:N409 (c) och 1990/91:N413 (c). Motionärernaönskar att skall uttala sig för dels en förlängning avpågående projektperiod för utvecklingsarbete kring gengas, delsexport av svenskt kunnande på gengasområdet.Utskottet hänvisar till det arbete som pågår inom ramen förenergiforskningsprogrammet och ser inte någon anledning förriksdagen att ta initiativ i frågan.Nya organisationsformer för energitekniskt forsknings- ochutvecklingsarbete efterlyses i motion 1990/91:N453 (c).Motionären vill att regeringen skall bilda ett tillsammans mednäringslivet hälftenägt företag, AB Svensk förnybar energi. Somförebild anges den samverkan mellan stat och näringsliv som harlegat till grund både för satsningarna på vattenkraft under1900-talets första hälft och för satsningarna på kärnkraftenfrån slutet av 1950-talet.Utskottet utgår från att regeringen tar de initiativ tillformer för samverkan mellan stat och näringsliv som resultatenav energiforskningen kan föranleda. Något initiativ frånriksdagens sida behövs enligt utskottets mening inte. Motionenavstyrks därmed.ElproduktionsfrågorVattenkraftAllmäntMålet för vattenkraftsproduktionen är enligt gällanderiktlinjer (prop. 1983/84:160, BoU1983/84:30;prop. 1984/85:120, BoU 1984/85:25). I proposition 1990/91:88lämnas (s. 24--26) en redovisning när det gäller kapacitet ochproduktion av vattenkraftsproducerad elenergi. År 1990beräknades vattenkraftsproduktionen till , vilket utgjordehälften av den totala elproduktionen om . Inom ramen förden plan för utbyggnaden av vattenkraften som antogs avriksdagen enligt de nyssnämnda besluten avses projektmotsvarande en årskapacitet av bli genomförda.Hittills har utbyggnader motsvarande en årsproduktion av0,6TWh tagits i drift. Lika stor mängd, ca , är underutbyggnad eller har fått tillstånd efter prövning ivattendomstol. Drygt 0,1TWh är under prövning ivattendomstolen. Utöver planen bedöms ny vattenkraft motsvarandeen årsproduktion om ca tillkomma . Mot dennu angivna bakgrunden räknar regeringen med att uppemot nyvattenkraft skall tillkomma till mitten av 1990-talet.Vidare sägs att vattenkraftskapaciteten kan komma att påverkasav de omprövningar av nu gällande tillstånd enligt vattenlagensom kommer att ske efter utgången av år 1993.Enligt regeringens bedömning kommer kraftsystemetsproduktions- och leveransförmåga att bli tillräcklig för attelsystemet skall kunna hålla en tillfredsställandeleveranssäkerhet . ärdet, fortsätter regeringen, angeläget att på både kort och långsikt en god marginal upprätthålls mellan tåld och primaelanvändning. Det hänvisas till förslag som läggs fram senareför att utbyggnad av miljövänlig elproduktion skall främjas.Inga förslag om vattenkraften läggs fram i propositionen.Ett uttalande om effektiviseringar av befintligavattenkraftverk begärs i motion 1990/91:N68 (mp). Eftersommiljöpartiet anser att energiförsörjning skall grundaspå inhemska förnybara energikällor, betraktar man vattenkraftensom en stor nationell tillgång. Å ena sidan måste vattenkraften-- när kärnkraften är avvecklad -- vara basen för vårelförsörjning. Å andra sidan är det angeläget att inte enfortsatt storskalig utbyggnad av vattenkraften genomförs. Därföraccepterar bara den av fastställda ramen66 TWh vid normalår. Denna produktionsnivå bör i huvudsak uppnåsgenom modernisering och effektivisering av befintligaanläggningar, anser motionärerna.Bostadsutskottet har i yttrande till näringsutskottet sagt sigdela motionärernas principiella uppfattning om värdet av attmoderniseringar och effektiviseringar av befintligavattenkraftverk tas till vara för att det genomvattenkraftsplanen uppsatta produktionsmålet skall nås. I planeningår också, fortsätter utskottet, att effektiviseringar skallkomma till stånd i inte ringa omfattning. Mot bakgrund härav fårförutsättas, menar bostadsutskottet, att deneffektiviseringspotential som finns i redan befintligaanläggningar utnyttjas så långt detta är möjligt.Bostadsutskottet är inte berett att göra det i motionenförordade tillkännagivandet och avstyrker motionen.Näringsutskottet gör ingen annan bedömning änbostadsutskottet. Det här aktuella yrkandet i motion 1990/91:N68(mp) avstyrks således.Två tjänster som oberoende vattenkraftsrådgivare behövsför att tillkomsten av ny elproduktion från tidigare nedlagda,mindre vattenkraftsanläggningar skall främjas, hävdas det imotion 1990/91:N79 (mp). Motionären begär ett beslut avriksdagen i detta avseende.Sveriges energiföreningars riksorganisation (SERO) har frånstatens energiverk erhållit bidrag som har använts till tvåhalvtidstjänster som vindkraftsrådgivare under viss begränsadtid.Inom ramen för de berörda myndigheternas stödgivande funktionsker regelmässigt information och rådgivning i nu aktuellafrågor. Enligt utskottets uppfattning tillgodoser dennaverksamhet i huvudsak det krav som motionären för fram. Någonåtgärd från sida är därför inte motiverad. Motion1990/91:N79 (mp) i berörd del avstyrks med det nu sagda.I motion 1989/90:N411 (m) begärs förslag från regeringen omförstärkta stimulansåtgärder för i huvudsak småskaligvattenkraftsproduktion. Vattenkraften är heltöverlägsen andra energislag och nationalekonomiskt mycketangelägen, heter det. Den beprövade tekniken medger enverkningsgrad på . Den är dessutom inhemsk, förnybar,miljövänlig och går att lagra. En småskalig drift -- i närhettill förbrukningen -- innebär dels att överföringsförlusternaminimeras, dels att beredskapsintresset kan tillgodoses. Imotionen skisseras ett antal åtgärder för att en nybyggnad skallkomma till stånd, innebärande framför allt alternativa låne- ochbidragsmöjligheter, anpassade till de olika energislagens"amorteringsförmåga".Stimulansåtgärder för småskalig vattenkraftsproduktionefterlyses också i motion 1989/90:N441 (c). I motionen begärsuttalande av om investerings- och projekteringsbidragför detta slags energiproduktion. Motionären åberopar en rapportfrån statens energiverk enligt vilken det finns enekonomiskt lönsam potential i små vattenkraftverk av ca 2,5 TWhper år. Denna produktion skulle förutsätta en nyanläggning av40000 små vattenkraftverk. finns 1200 sådanaanläggningar med en sammanlagd produktion av ca per år.Motionären finner -- efter att ha diskuterat olika hinder för enfortsatt utbyggnad -- att de finansieringsmöjligheter som i inte kan kompensera de höga initialkostnaderna. Hanföreslår därför att man återinför numera borttagna bidrag tillinvesteringar om och till förprojektering om 50%.I propositionen föreslår regeringen (s. 67--69) stöd tillinvesteringar i dels småskalig vindkraftsproduktion (se s. 102 idet följande), dels solvärmeanläggningar (se s. 121 i detföljande). Enligt utskottets uppfattning innebär de föreslagnainvesteringsstöden att viktiga steg för en stimulans tilluppbyggnad av småskalig energiproduktion nu tas. De energislagsom omfattas av stimulansåtgärderna har i stor utsträckningsamma fördelar som motionärerna tillskriver vattenkraften. Meddet nu sagda avstyrker utskottet motionerna 1989/90:N411 (m) och1989/90:N441 (c).Vinstmedel från vattenkraftsproduktionenFrågan om de s.k. övervinster som kan uppstå från produktionav elkraft berörs i tre motioner.En återföring av vinstmedel från vattenkraftsproduktionentill de områden -- län och kommuner -- där elkraften harproducerats är angelägen, heter det i motion 1990/91:N355 (c).Därför bör regeringen förelägga ett förslag med ettsådant syfte. Motsvarande krav har framställts också i motion1990/91:N405 (c).I ett publicerat betänkande (SOU 1991:8) har utredningen om kraftföretagens vinster lagtfram förslag om hur sådana vinster skall behandlas. Bakgrundentill utredningen var förväntningar om kraftiga elprisökningarunder . Sådana prisökningar skulle bli följden av dens.k. omställningen av energisystemet och skulle innebära attbefintliga kraftanläggningar skulle få en ökad vinst.Efter att ha övervägt fyra alternativa lösningar harutredningen stannat för att den nuvarande beskattningen avelkraftsproduktionen, en kWh-skatt, bör ersättas med enfastighetsskatt, baserad på markvärdena enligt nu gällandeprinciper för taxering. En sådan beskattningsprincip, menarutredningen, skulle tillgodose flertalet av de krav som iutredningsdirektiven hade ställts upp för ettbeskattningssystem. Ett av kraven gällde att skattemodellenskulle möjliggöra en återföring av vinsterna från äldrevattenkraftsproduktion till de regioner där dessa hargenererats. I fråga om detta sistnämnda krav uttalas ibetänkandet (s. 22) att ingenting i den föreslagna modellenhindrar en återföring av beskattade medel till de regioner därvattenkraften produceras.Utskottet konstaterar att det system som har förordats synestillgodose kravet om återföring av vinstmedel på sätt som tordemotsvara motionärernas önskemål. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Enligt utskottets uppfattning bör avvaktaden fortsatta beredningen av betänkandet. Utskottet finner detdärför inte befogat att gör något uttalande i enlighetmed motionsyrkandena. Regeringens förslag med anledning avutredningsförslaget och remissutfallet bör enligt utskottetsmening avvaktas. Med vad nu har sagts avstyrker utskottetmotionerna /91:N355 (c) och 1990/91:N405 (c), den förra iberörd del.Övervinsterna från produktionen av elenergi genom vattenkraftär föremål för intresse även i motion 1990/91:N352 (v). I dennabegärs ett uttalande om infrastrukturens betydelse för att enregional balans skall kunna upprätthållas. Motionärerna anservidare att per kWh av inkomsterna från vattenkraftsskattenbör reserveras för investeringar i infrastruktur. Riksdagenbör besluta i enlighet härmed, anser de.I det föregående har refererats till det betänkande omvinsterna från elkraftsindustrin som bereds inomregeringskansliet.Av proposition 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxtframgår (s. 69 f.) beträffande kommunikationer och infrastrukturatt regeringens strategi för ökad tillväxt innebär attinvesteringar i järnvägar, vägar och kollektivtrafikanläggningarskall fördubblas och uppgå till under1990-talet.Inom övriga delar av kommunikationssektorn skall en höginvesteringsnivå vidmakthållas, heter det vidare. Regeringenföreslår att en infrastrukturfond inrättas för att möjliggörafinansiering av större, för landet strategiskainvesteringsprojekt. Fondmedlen -- --skulle användas i enlighet med de riktlinjer som riksdagenfastställer. För innevarande budgetår föreslår regeringen att5 miljarder kronor anvisas, och samma belopp bör avsättas /92, anser regeringen. Denna del avtillväxtpropositionen och övriga frågor som rörinfrastrukturinvesteringar har hänvisats till trafikutskottet.Riksdagen har på förslag av trafikutskottet(1990/91:TU24) avslagit regeringens förslag om inrättande av eninfrastrukturfond. har dock anslagit medel förinvesteringar i trafikens infrastruktur i enlighet medregeringens förslag.Med hänvisning till vad som anförts i det föregående anserutskottet att någon åtgärd i enlighet med motionärernas önskemålinte är påkallad. Motion 1990/91:N352 (v) avstyrks i nu berörddel.Stöd till kraftvärmeproduktion med biobränslenRegeringen föreslår i proposition 1990/91:88 bilaga 1 åtgärderför att främja investeringar i anläggningar förkraftvärmeproduktion med biobränslen samt särskilda åtgärder föratt förbättra konkurrenskraften för befintlig biobränslebaseradkraftvärme (s.57--60).För främjande av investeringar i anläggningar förkraftvärmeproduktion med biobränslen föreslås i propositionenatt ett bidrag på . per kW installerad effekt skalllämnas. Bidrag skall enligt förslaget lämnas även för ombyggnadav befintliga värmeverk och fossilbränslebaserade kraftvärmeverktill anläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen.Bidrag lämnas i sådana fall av investeringskostnadenför ombyggnaden. Bidraget får dock inte överstiga . perkW installerad effekt. Stödsystemet föreslås träda i kraft den 1juli 1991 och avse anläggningar som har beställts tidigast den20 . Stödsystemet förutsätts gälla under enfemårsperiod.Av propositionen framgår att med biobränslen här avsesexempelvis trädbränslen, energigrödor och halm, även i förädladform såsom biogas, pellets m.m., och att stöd inte bör lämnastill anläggningar där torv svarar för den huvudsakligabränsleförsörjningen (s.59).Förslagen om åtgärder för att förbättra konkurrensen förbefintliga anläggningar innebär följande. Ett bidrag på 1000kr. per kW installerad eleffekt lämnas till befintligaanläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen. Tidigareerhållet statligt stöd till investeringen räknas av. Enförutsättning för stöd skall vara att kraftvärmeverket harbeställts --den 19 februari1991.Moderata samlingspartiet avvisar i partimotionen 1990/91:N88de föreslagna stödformerna. Huvudargumentet är att tillfälligasubventioner i syfte att främja efterfrågan på biobränslen intekommer att ge tillräckligt långsiktiga spelregler för att olikaaktörer skall vara beredda att satsa på ny teknik. Frånvänsterpartiets och från sida betecknas insatsernasom otillräckliga. I motion 1990/91:N73 (v) efterlyses enhandlingsplan från regeringen för hur biobränslen snabbt och irimlig takt skall få en avgörande roll i den svenskaenergiförsörjningen, en fråga som utskottet behandlar längrefram i detta betänkande. Motion 1990/91:N68 (mp) innehålleryrkanden om avslag på regeringens förslag och om väsentligtstörre ekonomiska insatser av staten i syfte att främjabioenergibaserad kraftvärmeproduktion.Utskottet tillstyrker, med de undantag som framgår av detföljande, i alla delar regeringens förslag och avstyrker sålundadet yrkande i motion 1990/91:N88 (m) som går ut på avslag påförslagen samt de yrkanden i motion 1990/91:N68 (mp) sominnefattar avslag på förslagen till förmån för ökade ekonomiskainsatser av staten. I detta sammanhang konstaterar utskottetäven att regeringens förslag tillgodoser syftet med ett yrkandei motion 1989/90:N359 (c) från allmänna motionstiden 1990.Därför avstyrker utskottet även detta yrkande.Den del av förslaget som innebär att investeringsbidraget med4000 kr. per kW installerad effekt endast avser anläggningarsom har beställts tidigast har föranletttre motioner, nämligen 1990/91:N83 (c), 1990/91:N89 (s) och1990/91:N92 (fp). Motionärerna har uppmärksammat att denföreslagna tidpunkten skulle få särskilt stora negativa effekterför fastbränsleanläggningen Heden i kommun.Anledningen är att en stor del av beställningen har tecknatsrelativt före . Motionärernaföreslår att stödsystemet får en sådan utformning att nämndaanläggning kan få större bidrag än som skulle utgå enligtförslaget i propositionen.Utskottet vill understryka att det bidrag på . per kWinstallerad effekt som föreslås i propositionen har till syfteatt främja tillkomsten av nya anläggningar. Den anläggning sommotionärerna syftar på har till väsentliga delar beställts föreden . Detta datum har valts med hänsyn till dentidpunkt då propositionen offentliggjordes.Det kan inte komma i fråga att skulle göra en sådanändring i de föreslagna bidragsvillkoren att den åsyftadeanläggningen skulle kunna få en större del av stödet för attfrämja tillkomsten av nya anläggningar än vad som följer avförslaget i propositionen. Däremot har utskottet stannat för enannan avvägning vad gäller bidragsbelopp som skall kunna utgåtill befintliga anläggningar. En sådan avvägning bör ta särskildhänsyn till de anläggningar som har beställts kort före den 20februari 1991.Utskottet förordar att bidrag utgår med . per kWinstallerad effekt för anläggningar som har beställts underperioden --. Det ipropositionen föreslagna bidraget om . per kWinstallerad effekt bör utgå för anläggningar som beställts underperioden --. De av utskottetförordade bidragsbeloppen skall rymmas inom den medelsram om1000 milj.kr. som föreslås ipropositionen. Utskottet föreslår att som sin meningger regeringen till känna vad som sagts. Genom ett sådantuttalande tillgodoses önskemålen i motionerna 1990/91:N83 (c),1990/91:N89 (s) och 1990/91:N92 (fp) i betydande mån.I en annan motion, 1990/91:N90 (s) kritiseras förslaget attstöd till befintliga anläggningar endast skall kunna utgå tillanläggningar som har beställts den 1 januari1985--. Motionärerna önskar att den bortretidsgränsen sätts till . Utskottet hänvisartill den avvägning som har redovisats i föregående stycke ochavstyrker motionen.I detta sammanhang tar utskottet också upp ett yrkande imotion 1990/91:N93 (mp) som går ut på att skall uttalaatt regeringen med ekonomiska styrmedel bör göra det lönsammareatt driva anläggningar för industriell mottryckskraft ochkraftvärmeverk med biobränsle än med fossila bränslen ochlönsammare att bygga nya kraftvärmeverk för biobränslen än attbygga anläggningar för produktion av icke förnybar energi.Det av utskottet förordade höjda bidragsbeloppet ligger också,menar utskottet, i linje med vad som föreslås i det härbehandlade förslaget i motion 1990/91:N93 (mp) till uttalande ombättre lönsamhet för anläggningar för kraftvärmeverk medbiobränslen.En särskild fråga som har uppmärksammats under motionstidenoch också under utskottsbehandlingen gäller uttalandet ipropositionen om att stöd inte bör lämnas till nya anläggningarför kraftvärmeproduktion där torv svarar för denhuvudsakliga bränsleförsörjningen (s.59). Dettaställningstagande görs i anslutning till att föredragandestatsrådet har uttalat att han med biobränslen avser "exempelvisträdbränslen, energigrödor och halm, även i förädlad form såsombiogas, pellets m.m.".Yrkanden av innebörd att skall uttala att detföreslagna stödet till nya kraftvärmeanläggningar skall kunnautgå också till anläggningar där torv utgör det huvudsakligabränslet finns i motionerna 1990/91:N86 (s), 1990/91:N70 (m) och1990/91:N87 (c). I de två sistnämnda av dessa motioner föreslåsdessutom uttalanden av innebörd att torv definitionsmässigtskall anses vara ett biobränsle. Sistnämnda förslag ingår ocksåi yrkanden i ett antal andra motioner från allmänna motionstiden1990 och 1991 vilka utskottet behandlar senare i dettabetänkande.Frågan om torv är ett fossilt eller ett förnybart bränsle, omdet med andra ord är att hänföra till kategorin biobränsleneller inte, har diskuterats i olika sammanhang. Frågan har ocksåbelysts vid flera av de utfrågningar som har ägt rum införutskottet under beredningen av detta betänkande. Här finns olikauppfattningar. Utskottet vill erinra om att den parlamentarisktsammansatta miljöavgiftsutredningen diskuterade denna fråga isamband med förslaget om koldioxidskatt och därvid ansåg atttorv inte på samma sätt som biomassa kan ses som ett förnybartbränsle.Det är knappast lämpligt att utskottet eller riksdagengenerellt uttalar sig om torv definitionsmässigt skall ansesomfattas av begreppet biobränslen. Utskottet utgår från atthithörande frågor kommer att diskuteras ytterligare inom denbiobränslekommission som regeringen nu har tillkallat (se vidares.113). Frågan kan också komma att övervägas av statensnaturvårdsverk, bl.a. i samband med att verket fullgör ettuppdrag som regeringen har givit verket attredovisa en fördjupad analys av åtgärder mot klimatförändringarm.m.Däremot är det utskottets och uppgift att taställning i frågan om sådana nya anläggningar förkraftvärmeproduktion där torv svarar för den huvudsakligabränsleförsörjningen skall kunna komma i fråga för detföreslagna stödet. Utskottet ansluter sig härvidlag tillregeringens bedömning och tillstyrker alltså förslaget ipropositionen.Av detta ställningstagande följer att utskottet avstyrker härbehandlade delar av motionerna 1990/91:N86 (s), 1990/91:N70 (m)och 1990/91:N87 (c).Slutligen behandlar utskottet i detta sammanhang också ettyrkande i motion 1990/91:N75 (c) som går ut på att regeringenskall uppmanas att lägga fram förslag om vissaändringar i utformningen av stödet till kraftvärmeproduktionmed biobränslen. Utskottet anser att erfarenheterna från detstödsystem som står i begrepp att besluta om först böravvaktas och avstyrker därför det aktuella yrkandet.VindkraftRiktlinjer, m.m.Frågan om elenergiproduktion genom vindkraft har varit föremålför överväganden och bedömningar. I detta avsnitt tas uppfrågor som gäller den huvudsakliga inriktningen av den fortsattavindkraftsproduktionen. Följande avsnitt berör konkreta förslagbeträffande stöd till dels storskalig vindkraftsproduktion, delsproduktion vid små och medelstora vindkraftverk.Vindkraftsutredningen har i sitt betänkande (SOU 1988:32) Lägeför vindkraft behandlat förutsättningarna för och konsekvensernaav lokalisering av stora vindkraftverk i grupper både på landoch till havs. Små och medelstora vindkraftverk har inteberörts. Vidare har utredningen lämnat redogörelser för denenergipolitiska bakgrunden och sina bedömningar rörandevindkraftens möjliga roll i det svenska elsystemet. Betänkandethar remissbehandlats.I propositionen 1990/91:90 om en god livsmiljö har regeringenbehandlat vissa frågor om vindkraftverk. Dessa gäller i förstahand energipotential och lokalisering. Regeringen anser (s.296--299) bl.a. att det är angeläget att de goda förutsättningarför vindkraft som finns i vårt land utnyttjas. Mot bakgrund avvindkraftsutredningens redovisning kan det bedömas vara möjligtatt finna lägen för lokalisering av en årlig produktion genomstorskalig vindkraft på 2på land och omkring tillhavs.När det gäller lokalisering av storskalig vindkraftsproduktionanser regeringen att de närmare förutsättningarna bör bedömas ikommunernas fysiska planering. Vidare tar regeringen upp buller,skyddsavstånd och övriga frågor som kan bli aktuella vidplanering och bygglovsprövning för vindkraftverk av olikastorlek. Enligt regeringens mening ankommer det på berördamyndigheter -- närmast , statens energiverk och statensnaturvårdsverk -- att utarbeta föreskrifter och råd och att gevägledning i detta avseende.I den energipolitiska propositionen (1990/91:88) harregeringen lagt fram konkreta förslag om stöd till utvecklingoch introduktion av vindkraft.Utvecklingsinsatserna gäller i första hand den storskaligavindkraften och går ut på att en ökad prioritet skall ges åtdetta slags teknik vid fördelning av medel urenergiteknikfonden. Introduktionen av vindkraftstekniken skallunderlättas genom att små och medelstora vindkraftverk medgesett bidrag om av investeringskostnaderna. Dessa förslagbehandlas i det följande (s. 102).Flera motioner innehåller yrkanden om förutsättningar förvindkraftsproduktion.Kompletterande åtgärder behövs för att de föreslagna bidragentill vindkraftsproduktion skall få optimal effekt, sägs i motion1990/91:N76 (c). De förslag som därvid anges rör bl.a.skattelindring för små vindkraftverk, investeringsstöd urenergiteknikfonden såväl till de minsta vindkraftverken (upptill 60 kW) som till de små och medelstora (mellan 100 kW och1000 kW), obunden rådgivningsverksamhet samt viss utbildningvad gäller småskalig vind- och vattenkraftsproduktion.Motionären begär att skall göra ett tillkännagivandetill regeringen av nu angiven innebörd.En handlingsplan för vindkraftsproduktion krävs i motion1990/91:N73 (v). En sådan borde klart visa hur en kraftigutbyggnad av vindkraften skall ske i takt med avvecklingen avkärnkraften, heter det.