bet · GE01SkU30 · 1991-05-14 00:00:00 — Utskottet har justerat det i dettabetänkande återgivna förslaget till ändring i lagen om statliginkomstskatt (lagförslag 2) i enlighet härmed. beträffande krav på börsnoteringatt bifaller proposition 1990/91:167 i denna deloch avslår motion 1990/91:Sk75,res. 1 (m, fp, c)2. beträffande propositionen i övrigtatt bifaller proposition 1990/91:167 i denna del,3. beträffande den allmänna inriktningen avföretagsbeskattningenatt avslår motion 1990/91:Sk433 yrkandena 7--10,res. 2 (v)4. beträffande dubbelbeskattningen av aktieutdelningaratt avslår motionerna 1990/91:Sk353 yrkande 6 och1990/91:Sk424 yrkande 12 i denna del,res. 3 (m, fp)5. beträffande särskild redovisningsmetodatt avslår motionerna 1990/91:Sk349 yrkande 3,1990/91:Sk352 yrkande 7 i denna del, 1990/91:Sk390 yrkande1, 1990/91:Sk391 yrkande 11 och 1990/91:Sk435 yrkande 17,res. 4 (m)res. 5 (c)6. beträffande MINI-SURV m.m.att avslår motion 1990/91:Sk352 yrkande 5 och1990/91:Sk424 yrkande 12 i denna del,res. 6 (m, c)7. beträffande fartygsfondatt avslår motionerna 1990/91:Sk331 yrkande 2 och1990/91:Sk428 yrkande 2,res. 7 (m, c)8. beträffande förvärvskällereglerna för egenföretagareatt avslår motionerna 1990/91:Sk345,1990/91:Sk410, 1990/91:Sk411, 1990/91:Sk424 yrkande 12 idenna del och 1990/91:Sk428 yrkande 1,res. 8 (m)res. 9 (c)9. beträffande skadeförsäkringsföretagatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk361,1990/91:Sk415 och 1990/91:Sk416 yrkande 1 och med avslagpå motionerna 1990/91:Sk384 och 1990/91:Sk416 yrkandena 2och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört angående konkurrensneutralitet mellan ömsesidiga bolagoch aktiebolag i samband med skattereformens genomförande,10. beträffande avdragsrätt m.m. vid kapitalförlust isamband med rånatt avslår motionerna 1990/91:Sk305,1990/91:Sk306, 1990/91:Sk307, 1990/91:Sk337,1990/91:Sk344, 1990/91:Sk358, 1990/91:Sk409 och1990/91:Sk811 yrkande 19,res. 10 (m)11. beträffande arbetsrättsliga skadeståndatt avslår motion 1990/91:Sk430 yrkande 5,res. 11 (m, fp)12. beträffande kompanjonförsäkringaratt avslår motion 1990/91:Sk322,res. 12 (m)13. beträffande skogsavdragatt avslår motion 1990/91:Sk365,14. beträffande kostnader för lantmäteriförrättningaratt avslår motion 1990/91:Sk349 yrkande 4,res. 13 (m, c)15. beträffande utbildnings- och konferensverksamhetatt avslår motionerna 1990/91:Sk433 yrkande 11 och1990/91:Sk627 yrkande 41,res. 14 (v, mp)16. beträffande reklamkostnaderatt avslår motion 1990/91:Sk627 yrkande 40,res. 15 (mp)17. beträffande nuvärdeavskrivningatt avslår motion 1990/91:Sk424 yrkande 11,res. 16 (m)18. beträffande skogsbilvägar m.m.att avslår motionerna 1990/91:Sk349 yrkande 2,1990/91:Sk397 yrkande 4 och 1990/91:Sk418,res. 17 (m)res. 18 (c)19. beträffande avskrivningar i stödområdenatt avslår motion 1990/91:Sk413,20. beträffande avsättningsnivåerna för SURV i egenföretagatt avslår motionerna 1990/91:Sk352 yrkande 7 idenna del och 1990/91:Sk435 yrkande 18,res. 19 (m)res. 20 (c)21. beträffande räntefördelning m.m.att avslår motionerna 1990/91:Sk362 i denna del,1990/91:Sk429 yrkande 10 och 1990/91:Sk435 yrkande 19,res. 21 (m)res. 22 (c)22. beträffande avyttring av näringsfastighetatt avslår motionerna 1990/91:Sk429 yrkande 2 och1990/91:Sk435 yrkande 15,res. 23 (m, c)23. beträffande insättningsnivåer på skogskontonatt avslår motion 1990/91:Sk397 yrkande 3 i dennadel,res. 24 (m)24. beträffande användningen av skogskontomedelatt avslår motion 1990/91:Sk419,25. beträffande källskatten på skogskontomedel, m.m.att avslår motionerna 1990/91:Sk388 yrkande 2,1990/91:Sk397 yrkande 3 i denna del och 1990/91:Sk429yrkande 8,res. 25 (m)26. beträffande den särskilda löneskattenatt avslår motionerna 1990/91:Sk388 yrkande 4,res. 26 (m)27. beträffande spärregler i fåmansföretagatt avslår motionerna 1990/91:Sk352 yrkande 6,1990/91:Sk391 yrkande 8 och 1990/91:Sk424 yrkande 12 idenna del,res. 27 (m)28. beträffande föräldrakooperativa daghematt avslår motion 1990/91:Sk417,res. 28 (v)29. beträffande lön till eget barn i familjeföretagatt avslår motion 1990/91:Sk391 yrkande 9,res. 29 (m, c)30. beträffande lägesavgift för kontorslokaleratt avslår motion 1990/91:Sk386,res. 30 (v, mp)31. beträffande fiskevårdsområdesföreningaratt avslår motionerna 1990/91:Sk320 och1990/91:Sk412,res. 31 (mp)32. beträffande stämpelskatten vid förvärv av skeppatt avslår motionerna 1990/91:Sk331 yrkande 3 och1990/91:Sk428 yrkande 5,res. 32 (m, c)33. beträffande Stiftelsen och Svenskaflaggans dagatt avslår motion 1990/91:Sk414,34. beträffande avgift på vapenindustrinatt avslår motion 1990/91:Sk905,res. 33 (v, mp)35. beträffande miljöavgift på kalkstensbrytning påGotlandatt avslår motion 1990/91:Sk389,36. beträffande lagförslagenatt med anledning av propositionerna 1990/91:107 idenna del, 1990/91:166 i denna del och 1990/91:167 i dennadel samt till följd av vad utskottet ovan anfört och hemställtantar de på s. 3--13 återgivna förslagen till 1. lag omändring i kommunalskattelagen (1928:370),2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt,3. lag om ändring i lagen (1967:94) om avdrag vidinkomsttaxeringen för viss aktieutdelning,4. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:642).Stockholm den 14 maj 1991På skatteutskottets vägnarLars HedforsNärvarande: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), i (s) och (). Krav på börsnotering (mom. 1)(), (), (), HugoHegeland (m), (), () ochRolf Kenneryd (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "De skäl" och slutar med "motion Sk75" bort haföljande lydelse:Begränsningen att endast börsnoterade bolag skall kunnaåtnjuta skattefrihet vid utdelning av alla sinadotterbolagsaktier är inte tillräckligt välgrundad. Även etticke börsnoterat bolag kan ha intresse av att effektiviserasin kapitalanvändning genom uppdelning på flera bolag utanskattekonsekvenser. Aktiemarknadsapekterna behöver inte varaen anledning till delningen, utan denna kan vara starktmotiverad av andra skäl. En delning kan t.ex. öka bolagenskreditmöjligheter.I enlighet med vad som anförts i motion Sk75 bör kretsen avbolag som skattefritt får dela ut dotterbolagsaktier vidgas påså sätt att alla aktiebolag får omfattas av den aktuellaskattefriheten vid delning av företag.dels att utskottet under moment 1 och moment 36 imotsvarande del bort hemställa:1. beträffande krav på börsnoteringatt med bifall till motion 1990/91:Sk75 och medanledning av proposition 1990/91:167 i denna del beslutaratt den i propositionen föreslagna skattefriheten vid delningav företag skall gälla alla aktiebolag,36. beträffande lagförslagen i fråga om 3§ 7 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskattatt med anledning av proposition 1990/91:167 idenna del antar det vid propositionen fogade förslaget tilllag om ändring i 3§ 7 mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt med den ändringen att i det fjärde nya stycketmeningen "Det utdelande bolaget skall ha aktier inregistreradevid " utgår ur lagförslaget.2. Den allmänna inriktningen av företagsbeskattningen (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Genom " och slutar med "motion Sk433"bort ha följande lydelse:Svenska företag har länge haft en mycket förmånlig beskattningoch skattereformen har inte ändrat i detta. Reformen borde halett till ökade skatter på främst de stora företagen somfinansiering av sänkt skatt på arbetsinkomster. Den ledde istället till troligen lägsta företagsskatt.Allmänt sett gäller dock fortfarande att skatteuttaget ärhögre på mindre företag än exempelvis familjeföretag jämförtmed de större börsnoterade bolagen.I enlighet med vad som anförts i motion Sk433 bör detgenomsnittliga skatteuttaget från företagssektorn ökas, ochdetta främst genom att skatteuttaget ökas på de störrebörsnoterade företagen. SURV-systemet bör avskaffas för attförhindra inlåsningar av kapital i företagen ochsnedvridningar av industriella och andranäringslivssatsningar.Det totala skatteuttaget på produktionen utgörs inte bara avinkomstskatten. Även andra skatter och avgifter påverkarkostnadsläge, vinst- och löneutrymme samt investeringar ochsysselsättning. Övriga skatter som påverkar detta är bl.a.energibeskattningen och miljöavgifter, samt socialavgifter. Igrunden utgör arbetsgivaravgifterna avgifter för socialaförmåner, men till en del kan de ses som en lönebaserad skatt.Det är en defensiv industri- och näringspolitisk strategi attsöka trygga den ekonomiska tillväxten genom lågbolagsbeskattning eller andra skattesubventioner. Resultatetav en sådan politik blir låg produktivitetstillväxt ochinlåsningseffekter. Starka fördelningspolitiska skäl talardärjämte mot en alltför låg bolagsbeskattning.En ny företagsskatteutredning bör tillsättas med uppgift attse över det totala skatteuttaget från produktion så attföretagsbeskattningen utformas efter en samlad fördelnings-och näringspolitisk bedömning. I utredningen skall ingå attlägga förslag om fastighetsskatt på industrifastigheter.Utskottet tillstyrker motion Sk433 yrkandena 7--9 omtillkännagivande till regeringen i nämnda avseenden.Ett utredningsförslag om en särskild skatt om påfinansiella tjänster har remissbehandlats. Enligtmotion Sk433 skall också begära att regeringenlägger fram ett förslag på grundval av det nyssremissbehandlade utredningsförslaget. Skattesatsen böremellertid sättas till . Av tekniska skäl faller dennainkomst ut först under /93. Under mellantidenbör arbetsgivaravgifterna höjas i enlighet med vad somföreslås i motionen. Utskottet tillstyrker yrkande 10 i motionSk 433 om att regeringen skall få i uppdrag att lägga fram deförslag som sagts.dels att utskottet under moment 3 bort hemställa:3. beträffande den allmänna inriktningen avföretagsbeskattningenatt med bifall till motion 1990/91:Sk433 yrkandena7--10 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat skatteuttag från företagssektorn, avskaffandeav SURV-systemet och översyn av skatteuttaget på produktionoch hos regeringen begär förslag om en beskattning avfinansiella tjänster i enlighet med motionen.3. Dubbelbeskattningen av aktieutdelningar (mom. 4)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Motsvarande yrkande" och slutar med "förevarandemotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:I enlighet med vad som yrkas i motionerna Sk352 yrkande 6 ochSk424 yrkande 12 i denna del bör dubbelbeskattningen avaktieutdelningar successivt slopas. Den teknik som bör väljasär den som kommer att gälla eller redan gäller i flertaleteuropeiska länder. Den erlagda bolagsskatten får räknas av vidbeskattningen av utdelningen hos aktieägaren. Avvecklingen avdubbelbeskattningen bör inledas . Motionsyrkandenatillstyrks följaktligen.dels att utskottet under moment 4 bort hemställa:4. beträffande dubbelbeskattningen av aktieutdelningaratt med bifall till motionerna 1990/91:Sk353yrkande 6 och 1990/91:Sk424 yrkande 12 i denna del hosregeringen begär förslag till slopande av dubbelbeskattningenav aktieutdelningar i enlighet med vad utskottet anfört.4. Särskild redovisningsmetod (mom. 5), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Under utredningsarbetet" och slutar med "Sk435yrkande 17" bort ha följande lydelse:Regeringen utreder fortfarande de väsentliga frågor omegenföretagarnas skatter som kvarstod vidskattereformbeslutet. Enligt utskottets uppfattning måstefrågan om egenföretagarnas resultatutjämnings- ochkonsolideringsmöjligheter lösas skyndsamt. Den teknik somkallas särskild redovisningsmetod bör härvid läggas till grundför ett förslag till . Däremot skall frågan omhandelsbolagens rättsliga ställning inte utredas vidare.Nuvarande princip för handelsbolagens beskattning skall lämnasoförändrad. Utskottet tillstyrker med hänvisning till detanförda motionerna Sk352 yrkande 7 i denna del. I övrigt fårde motioner som rör särskild redovisningsmetod ansestillgodosedda genom vad utskottet nu anfört.dels att utskottet under moment 5 bort hemställa:5. beträffande särskild redovisningsmetodatt med bifall till motion 1990/91:Sk352 yrkande 7i denna del och med anledning av motionerna 1990/91:Sk349yrkande 3, 1990/91:Sk390 yrkande 1, 1990/91:Sk391 yrkande11 och 1990/91:Sk435 yrkande 17 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om ett skyndsamtförslag om särskild redovisningsmetod.5. Särskild redovisningsmetod (mom. 5)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Under utredningsarbetet" och slutar med "Sk435yrkande 17" bort ha följande lydelse:Skattereformen som trätt i kraft har i huvudsaklämnat egenföretagarnas skattesituation ofullständigt löst.För småföretagen medför det klara negativa konsekvenser attden viktiga frågan om en särskild redovisningsmetod kvarståratt behandla trots att skattereformen medför genomgripandeförändringar i företagsbeskattningen i övrigt. Arbetet måstenu bedrivas intensivt med inriktning på att skapa en rimligskatte- och avgiftsnivå för egenföretagen. Regeringen börskyndsamt lägga fram ett förslag till om en särskildredovisningsmetod som ger möjlighet till uppbyggnad av etteget kapital för förstärkning och utveckling av företaget.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna Sk435 yrkande17 och Sk390 yrkande 1. I övrigt bör de motioner som rörfrågor om särskild redovisningsmetod kunna vara helt ellerdelvis tillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottet under moment 5 bort hemställa:5. beträffande särskild redovisningsmetodatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk390yrkande 1 och 1990/91:Sk435 yrkande 17 och med anledning avmotionerna 1990/91:Sk349 yrkande 3, 1990/91:Sk352 yrkande7 i denna del och 1990/91:Sk391 yrkande 11 hos regeringenbegär förslag om särskild redovisningsmetod i enlighet med vadutskottet anfört.6. MINI-SURV m.m. (mom. 6)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Utskottet har" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Möjligheterna till resultatutjämning, konsolidering ochexpansion för små och medelstora företag måste förbättras. Enviktig åtgärd för att underlätta vid nystart av små ochmedelstora företag är att i enlighet med motion Sk352 yrkande5 införa en särskild reserveringsmöjlighet för nystartadeföretag med utgångspunkt från det förslag angående s.k.MINI-SURV som togs fram under utredningsarbetet tillskattereformen. Den extra reserveringsmöjligheten bör dockutformas så att den gäller oavsett om det egna kapitalet ellerlönesumman valts som bas för reserveringarna. Utskottettillstyrker att förslag skall tas fram som kan tillgodosekraven i motionerna Sk352 yrkande 5 och Sk424 yrkande 12 idenna del. Detta bör ges regeringen till känna.dels att utskottet under moment 6 bort hemställa:6. beträffande MINI-SURV m.m.att med bifall till motionerna 1990/91:Sk352yrkande 5 och 1990/91:Sk424 yrkande 12 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad i motionerna anförts omde små och medelstora företagens skatteförhållanden.7. Fartygsfond (mom. 7)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Skattereformbeslutet innebar" och slutar med"aktuella motionsyrkandena" bort ha följande lydelse:Hösten 1989 slopades möjligheten till särskild avskrivning påfartyg och luftfartyg. Dessa båda förändringar leder till avsevärdasvårigheter att anskaffa ersättningsfartyg, särskilt för demindre rederierna. Gamla fartyg och luftfartyg som egentligentjänat ut skall inte behöva behållas av skatteskäl. uppfattning bör med anledning avmotionerna Sk331 yrkande 2 och Sk428 yrkande 2 hos regeringenbegära att den skyndsamt lägger fram ett förslag som innebäratt ett system med fartygsfond återinförs.dels att utskottet under moment 7 bort hemställa:7. beträffande fartygsfondatt med anledning av motionerna 1990/91:331yrkande 2 och 1990/91:Sk428 yrkande 2 begär att regeringenlägger fram förslag om fartygsfonder i enlighet med vadutskottet anfört.8. Förvärvskällereglerna för egenföretagare (mom. 8), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "har" och slutar med "påinvesteringskonto" bort ha följande lydelse:Det gällande förbudet mot kvittning mellan olikaförvärvskällor i enskild näringsverksamhet påverkarförutsättningarna för nyföretagande och tillgång påriskvilligt kapital på ett mycket negativt sätt. De nuvarandereglerna bör utmönstras och ersättas med regler som i principmedger fri kvittning av underskott mellan olikaförvärvskällor. Vissa restriktioner bör gälla endast i frågaom vilka kostnader som skall få leda till kvittningsbaraunderskott.Det är angeläget att dessa förändringar kan genomföras snabbt.För att komma till rätta med de akuta problem som uppkommit isamband med den pågående omställningen frånlivsmedelsproduktion i jordbruket, är det dock sannoliktnödvändigt att regeringen får lägga fram förslag i två steg.En första åtgärd som bör begära av regeringen ärsåledes att den lägger fram förslag till en snabb lösning påde problem som uppkommer vid samverkan mellan näringsidkareoch som tagits upp i motion Sk410. Arbetet bör därefterfortsätta så att regeringen så snabbt som möjligt kanåterkomma till med förslag till en fullständiglösning i enlighet med vad som föreslås i motion Sk424 yrkande12 i denna del. Detta förslag bör även omfatta de frågorrörande partrederier och sjöfartsnäringen som tagits upp imotion Sk428 yrkande 1. Härigenom tillgodoses motion Sk411 ochmotion Sk345 till viss del.dels att utskottet under moment 8 bort hemställa:8. beträffande förvärvskällereglerna för egenföretagareatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk410,1990/91:Sk424 yrkande 12 i denna del och 1990/91:Sk428yrkande 1 och med anledning av motionerna 1990/91:Sk345,1990/91:Sk411 hos regeringen begär förslag angåendeförvärvskällor och kvittning av underskott m.m. i enlighet medvad utskottet anfört.9. Förvärvskällereglerna för egenföretagare (mom. 8)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "har" och slutar med "påinvesteringskonto" bort ha följande lydelse:Gällande skatteregler ger en enskild näringsidkare vissamöjligheter till en fortsatt utveckling av sin verksamhet sålänge investeringarna stannar inom en och samma förvärvskälla.Som reglerna om förvärvskällor är konstruerade upphör dessautvecklingsmöjligheter om näringsidkaren samverkar med andranäringsidkare. Detta förhållande hämmar angelägnainvesteringar, som av finansieringsskäl eller andra skäl måstegöras gemensamt med andra näringsidkare. Ett aktuellt exempeldär de negativa effekterna framträder tydligt gäller detomställningsarbete som sker inom jordbruket. Nuvaranderegler gör det omöjligt för jordbrukare att tillsammansinvestera i kostnadskrävande anläggningar för förädling av deenergigrödor man producerar inom rörelsen, t.ex.etanolfabriker.Enligt utskottets mening måste de nämnda problemen medförvärvskälleindelningen få en snabb lösning. Utskottettillstyrker yrkandet i motion Sk411 att regeringen skall få iuppdrag att skyndsamt lägga fram ett förslag till ifrågan. Förslaget bör även omfatta de frågor angåendeinvesteringsreserverna som aktualiserats i motion Sk345.Härmed bör även motion Sk410 anses tillgodosedd och till vissdel motionerna Sk424 yrkande 12 i denna del och Sk428 yrkande1.dels att utskottet under moment 8 bort hemställa:8. beträffande förvärvskällereglerna för egenföretagareatt med bifall till motion 1990/91:Sk411 och medanledning av motionerna 1990/91:Sk345, 1990/91:Sk410,1990/91:Sk424 yrkande 12 i denna del och 1990/91:Sk428yrkande 1 hos regeringen begär skyndsamt förslag till lösningav problemen med förvärvskälleindelningen i enlighet med vadutskottet anfört.10. Avdragsrätt m.m. vid kapitalförlust i samband med rån(mom. 10), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Avdragsrätt i" och slutar med "utskottet anfört"bort ha följande lydelse:De problem som oklarheterna i rådande praxis medför för deaffärsställen som blir utsatta för rån och andratillgreppsbrott motiverar enligt utskottet att en lagändringbör genomföras. Lagändringen skall innebära ett slopatskatteansvar för en företagare som drabbas av stöld eller rånav influtna kontanter i verksamheten. Utskottet förordar attriksdagen med anledning av de motioner som väckts i fråganuppdrar åt regeringen att skyndsamt lägga fram ett förslag ienlighet med vad nu sagts.dels att utskottet under moment 10 bort hemställa:10. beträffande avdragsrätt m.m. vid kapitalförlust isamband med rånatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk305,1990/91:Sk306, 1990/91:Sk307, 1990/91:Sk337,1990/91:Sk344, 1990/91:Sk358, 1990/91:Sk409 och1990/91:Sk811 yrkande 19 hos regeringen begär förslag omslopat skatteansvar för näringsidkare som drabbas av förlustav influtna kontanter.11. Arbetsrättsliga skadestånd (mom. 11)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "I motion Sk430" och slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse:En huvudprincip vid beskattningen är att ett belopp som ärskattepliktigt för mottagaren också skall vara avdragsgilltför mottagaren. Detta gäller inte -- på grund av en särskildundantagsregel -- för allmänt skadestånd för åsidosättande avarbetsrättsliga regler. Enligt utskottets mening finns detinte skäl för ett sådant särskilt undantag för arbetsrättsligaskadestånd. Utskottet tillstyrker motion Sk430 yrkande 5. Detbör ankomma på regeringen att återkomma till medlagförslag.dels att utskottet under moment 11 bort hemställa:11. beträffande arbetsrättsliga skadeståndatt med bifall till motion 1990/91:Sk430 yrkande 5hos regeringen begär förslag om avdragsrätt förarbetsrättsliga skadestånd i enlighet med vad som anförts imotionen.12. Kompanjonförsäkringar (mom. 12), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "En fråga" och slutar med "detta förslag" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det bör prövas om det skall införas enavdragsrätt för som betalas för s.k.kompanjonförsäkringar. Följaktligen tillstyrks yrkandet imotion Sk322 att det bör uppdras åt regeringen att utredafrågan.dels att utskottet under moment 12 bort hemställa:12. beträffande kompanjonförsäkringaratt med bifall till motion 1990/91:Sk322 hosregeringen begär utredning om rätt till avdrag förkompanjonförsäkringar.13. Kostnader för lantmäteriförrättningar (mom. 14)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "I motion Sk349" och slutar med "avstyrkermotionen" bort ha följande lydelse:De höga lantmäterikostnaderna utgör ofta ett hinder motangelägen omarrondering. Enligt utskottets mening börlantmäterikostnader vara avdragsgilla. Utskottet tillstyrkerföljaktligen förslaget i motion Sk349 yrkande 4 att riksdagenbeslutar ett tillkännagivande till regeringen av dennainnebörd.dels att utskottet under moment 14 bort hemställa:14. beträffande kostnader för lantmäteriförrättningaratt med bifall till motion 1990/91:Sk349 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avdragsrätt för lantmäterikostnader.14. Utbildnings- och konferensverksamhet (mom. 15)() och () anserdels att utskottet i fråga om utbildnings- ochkonferensverksamhet bort ha anfört:Företagen satsar stora summor på utbildnings- ochkonferensverksamhet. Beräkningar har visat att företagensatsar mer på konferens- och reseverksamhet än vad man betalari bolagsskatt. Till övervägande del är dock dessa satsningarägnade att stärka produktivitet och utvecklingsmöjligheter inäringslivet.Det finns emellertid inslag som har karaktären av renmarknadsföring eller dolda personalvårdsförmåner till vissapersonalkategorier. Enligt utskottets uppfattning äravdragsrätten för konferenser och kurser för generelltutformad och den kan därmed användas på ett sätt som inte äravsett. Det finns anledning att närmare bereda vilkaförutsättningar det finns att skärpa avdragsreglerna så attosunda inslag kan minimeras.Till betydande del sker företagens utbildnings- ochkonferensverksamhet numera utomlands.