bet · GE01JuU34 · 1991-05-14 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett regeringsförslag ombrottsbalkens påföljdsregler för psykiskt störda lagöverträdarem.m. Utskottet tillstyrker regeringsförslagetsom bl. a. innebär att den grupp lagöverträdare som kansärbehandlas avgränsas på ett nytt sätt och blir mindre än förnärvarande och att åtgärder vidtas för att förstärkasamhällsskyddet. Utskottet gör med anledning av ett antalmotioner ett tillkännagivande om behovet av resurser förpsykiatrisk vård i kriminalvårdsanstalterna. Utskottet avstyrkerbifall till övriga motioner. Fyra reservationer och tvåsärskilda yttranden har fogats till betänkandet. I proposition 1990/91:58 har regeringen lagt fram förslag ompsykiatrisk tvångsvård m.m. Propositionen har såvitt avserförslagen i bilaga 2 hänvisats till justitieutskottet. Ipropositionen bilaga 2 har regeringen ()efter hörande av lagrådet föreslagit att anta genompropositionen framlagda förslag till1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i ,3. lag om ändring i bötesverkställighetslagen (1979:189),4. lag om ändring i lagen (1963:197) om allmäntkriminalregister,5. lag om ändring i lagen (1965:94) om polisregister m.m.,6. lag om ändring i delgivningslagen (1970:428),7. lag om ändring i lagen (1972:260) om internationelltsamarbete rörande verkställighet av brottmålsdom,8. lag om ändring i lagen (1974:202) om beräkning av strafftidm.m.,9. lag om ändring i lagen (1974:515) om ersättning vidfrihetsinskränkning,10. lag om rättspsykiatrisk undersökning,11. lag om ändring i lagen (1964:542) om personundersökning ibrottmål.Lagförslag 10 har av justitieutskottet överlämnats tillsocialutskottet som behandlar propositionen i betänkandet1990/91:SoU13.De vid propositionen, bilaga 2, fogade lagförslagen utomlagförslag nr 10 har följande lydelse.1 Förslag till2 Förslag till3 Förslag till4 Förslag till5 Förslag till6 Förslag till7 Förslag till8 Förslag till9 Förslag till11 Förslag till Motioner väckta med anledning av propositionen1990/91:Ju13 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens proposition 1990/91:58 ompsykiatrisk tvångsvård m.m. såvitt avser de delar som bereds avjustitieutskottet,3. att -- om yrkandet om avslag på propositionen idenna del avslås -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om psykisk störning,4. att -- om yrkandet om avslag på propositionen idenna del avslås -- som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om specifika indikationer som definierar vadsom anses vara psykisk sjukdom av en grad som kräverrättspsykiatrisk vård.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So32.1990/91:Ju14 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar att jämka i propositionens förslag ienlighet med vad som angetts i motionen punkt 1,2. att beslutar att jämka i propositionens förslag ienlighet med vad som angetts i motionen punkt 2,3. att beslutar att jämka i propositionens förslag ienlighet med vad som angetts i motionen punkt 3,4. att beslutar att jämka i propositionens förslag ienlighet med vad som angetts i motionen punkt 4,5. att som sin mening ger regeringen till känna attförändrade föreskrifter behövs beträffande s.k. § 7-intyg enligtvad som anges i motionen.1990/91:Ju15 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen, med avslag på propositionen i denna del, hosregeringen begär förslag om psykiatrisk tvångsvård förlagöverträdare (rättspsykiatrisk vård) m.m. i enlighet med vadsom anförts i motionen.1990/91:Ju16 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att kritiskt granska den psykiska vården påkriminalvårdsanstalterna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökade resurser till den psykiskaomvårdnaden inom kriminalvården.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So37.1990/91:Ju17 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att beslutar att förslagen till ändringar ibrottsbalken 29:3, 30:6 och 36:13 justeras så, att termerna"själslig abnormitet" (BrB 29:3) samt "sinnessjukdom" och"sinnesslöhet" (BrB 30:6 och 36:13) behålls, medan begreppet"annan själslig abnormitet av så djupgående natur, att den måsteanses jämställd med sinnessjukdom" utmönstras ur BrB 30:6 och36:13,2. att beslutar att övriga förslag till ändringar ibrottsbalken justeras i enlighet med denna terminologi,3. att justerar övrig lagtext i konsekvens härmed,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts rörande fortsatt utredning avpåföljdssystemet för psykiskt störda lagöverträdare.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So41.1990/91:Ju18 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av psykiatriska vårdinsatser inomkriminalvården,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts rörande överlämnande till rättspsykiatriskvård i förening med beslut om skyddstillsyn.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So42.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19901989/90:Ju615 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fängelsestraff med förbättrad psykiatriskhjälp till internerna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sluten psykiatrisk vård med förstärktsamhällsskydd,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om påskyndande av reformen av reglerna förpsykiskt störda lagöverträdare,4. att beslutar om sådan provisorisk ändring avlagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård somföreslagits i motionen för att förstärka samhällsskyddet.1989/90:Ju638 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av tydligare kriterier för att dömabrottslingar till tvångsvård enligt lagen om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:So539.1989/90:Ju804 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändring av lagstiftningen för slutenpsykiatrisk vård,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en förstärkning av psykiatrininom kriminalvården.Motioner väckta under den allmänna motionstiden 19911990/91:Ju802 av m.fl. (m) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om påföljder för psykiskt stördabrottslingar.1990/91:Ju804 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lagstiftningen rörande psykiskt stördalagöverträdare,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förbättringar av psykiatrininom kriminalvården.1990/91:Ju821 av m.fl. (c) vari yrkas48. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av psykiatrisk vård.Motion överlämnad från socialutskottet1990/91:So500 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att psykiskt utvecklingsstördasom blir föremål för domstolsöverlämnande tills vidare vårdasenligt 35 § omsorgslagen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn av vården avpsykiskt utvecklingsstörda i syfte att få ett bättreomhändertagande. InledningI proposition 1990/91:58 Psykiatrisk tvångsvård m.m. harregeringen (och )föreslagit att anta förslag till nya lagar ompsykiatrisk tvångsvård, om rättspsykiatrisk vård och omrättspsykiatrisk undersökning samt förslag till ändringar ibrottsbalken (BrB) och följdändringar i ett antal lagar.Propositionen jämte motioner har hänvisats tillsocialutskottet (bilaga 1) och justitieutskottet (bilaga 2).Vidare har justitieutskottet efter framställning häromöverlämnat lagförslag 10 om rättspsykiatrisk undersökning jämteyrkande 2 i motion 1990/91:Ju13 till socialutskottet, ochjustitieutskottet har från socialutskottet mottagit motion1990/91:So500 yrkandena 2 och 3.Justitieutskottet har i ärendet yttrat sig tillsocialutskottet över frågor med anknytning tilljustitieutskottets beredningsområde, och socialutskottet har påmotsvarande sätt yttrat sig till justitieutskottet. Yttrandenabifogas detta betänkande som bilagorna 1 och 2.Förslagen i propositionen grundar sig huvudsakligen påsocialberedningens betänkande (SOU 1984:64) Psykiatrin, tvångetoch rättssäkerheten, remissbehandlingen av betänkandet och vissahärefter gjorda särskilda beredningsåtgärder. Bl.a. har samtalförts med företrädare för vissa myndigheter och organisationerav en arbetsgrupp inom social- och justitiedepartementen, ochtvå promemorior har upprättats inom ; enpromemoria om behandlingen av psykiskt störda lagöverträdare ochen promemoria om överförande till en annan stat avverkställighet av brottmålsdom som innebär överlämnande tillpsykiatrisk tvångsvård. Två hearingar har hållits med anledningav promemoriorna.Härutöver har utskottet hållit en offentligutfrågning om psykiskt störda lagöverträdare. I det sammanhangettog utskottet del av synpunkter från företrädare för bl.a.riksåklagaren, , ,rättspsykiatriska kliniken i och flera psykiatriskasjukhus. En uppteckning av utfrågningen bifogas som bilagorna 3och 4 till detta betänkande.Ett flertal skrifter från myndigheter och organisationerföreligger också i ärendet.Propositionens huvudsakliga innehåll m.m.I propositionen föreslås en ny lagstiftning om psykiatrisktvångsvård som skall ersätta lag om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall. Vidare föreslås ändringar i BrBspåföljdsregler för psykiskt störda lagöverträdare liksom en nylagreglering för det medicinska utredningsförfarandet vidstraffrättsliga åtgärder mot sådana lagöverträdare.Propositionen innehåller också förslag till ändringar ianknytande lagstiftning. Den nya lagstiftningen föreslås träda ikraft den 1 januari 1992.Lagförslagen bygger på en delvis ändrad syn på psykiskasjukdomar och därmed jämställd psykisk abnormitet. För attmarkera detta används ett nytt samlingsbegrepp, allvarligpsykisk störning. Syftet med förslaget är bl.a. att anpassalagstiftningen på området till den utveckling mot en starktbegränsad användning av tvångsvård inom psykiatrin som ägt rumsärskilt . Ändamålet med tvångsvårdskall enligt förslaget vara att se till att den som har ettoundgängligt behov av sådan vård blir i stånd att medverka tillbehandling i frivilliga former.Vidare föreslås en organisatorisk nyordning som innebär attfrågor om psykiatrisk tvångsvård alltid kan prövas avförvaltningsdomstol med länsrätt i första instans.Regler för den psykiatriska tvångsvården av lagöverträdareföreslås bli intagna i en särskild lag om rättspsykiatrisk vård.Lagen gäller i första hand personer som ges psykiatrisktvångsvård som brottspåföljd eller som är häktade eller intagnai kriminalvårdsanstalt. I lagen regleras bl.a. förutsättningarnaför vård, hur vården skall utformas och var den skall bedrivas.En nära anslutning till regleringen av den psykiatriskatvångsvården i övrigt har eftersträvats.En utgångspunkt för förslaget när det gäller de psykisktstörda lagöverträdarna är att den straffrättsliga regleringenäven i fortsättningen skall ta hänsyn till den psykiska statusenhos en person som har begått en straffbelagd gärning. Förslagetinnehåller emellertid ändringar i flera avseenden i dennuvarande regleringen på området.Begreppen sinnessjukdom och sinnesslöhet liksom det s.k.jämställdhetsbegreppet ersätts med begreppet allvarlig psykiskstörning, det vill säga samma terminologi som föreslås införd ivårdlagstiftningen. Detta medför en viss minskning av den gruppsom omfattas av den straffrättsliga särregleringen. När detgäller tillämpningen av särbestämmelserna upprätthålls kravet påorsakssamband mellan brottet och den psykiska störningen förvissa situationer och avskaffas för andra.Den som lider av en allvarlig psykisk störning och som begåttett brott för vilket påföljden inte bedöms kunna stanna vidböter skall kunna överlämnas till rättspsykiatrisk vård. Enförutsättning är att det med hänsyn till den tilltaladespsykiska tillstånd och personliga förhållanden i övrigt ärpåkallat att han är intagen på en sjukvårdsinrättning förpsykiatrisk vård som är förenad med frihetsberövande och annattvång.Möjligheten att överlämna en psykiskt utvecklingsstördlagöverträdare till vård i specialsjukhus föreslås avskaffad.När en domstol överlämnar en lagöverträdare tillrättspsykiatrisk vård skall den enligt förslaget i vissa fall fåförordna att frågan om vårdens upphörande skall avgöras avförvaltningsdomstol (länsrätt i första instans) i stället för avchefsöverläkaren. Förutsättningarna för en sådan särskildutskrivningsprövning är att brottet har begåtts under påverkanav en allvarlig psykisk störning och att det till följd av denpsykiska störningen finns risk för att lagöverträdarenåterfaller i brottslighet av allvarligt slag.Åklagaren får befogenhet att överklaga ett beslut om att vårdenskall upphöra.I fråga om vårdens upphörande i andra fall föreslåsmotsvarande regler gälla som vid psykiatrisk tvångsvård iövrigt. Reglerna innebär att chefsöverläkaren skall besluta attvården skall upphöra när behov av tvångsvård inte längreföreligger och att frågan om fortsatt vård, om vården inte harupphört, skall prövas av länsrätten medsexmånadersintervaller.Den straffrättsliga särregleringen för psykiskt stördalagöverträdare behålls också i andra hänseenden men blir intefullt så omfattande som . Emellertid skall det fortfarandefinnas möjlighet att sätta ned straffet om brottet begåtts underpåverkan av en psykisk störning, och den som begått brott underpåverkan av en allvarlig psykisk störning skall inte fådömas till fängelse.Några särskilda regler om villkorlig dom och skyddstillsyn förpsykiskt störda lagöverträdare föreslås inte. Här skall alltsåde allmänna reglerna för dessa påföljder gälla. Det blir dockenligt förslaget möjligt att förena en dom på rättspsykiatriskvård med en dom på skyddstillsyn eller villkorlig dom. Psykisktstörda lagöverträdare skall även i fortsättningen kunna dömastill böter.Möjligheten att besluta att en psykiskt störd lagöverträdareskall vara fri från påföljd behålls.Åtalsunderlåtelse skall även fortsättningsvis kunna ges ompsykiatrisk vård eller vård enligt omsorgslagstiftningen kommertill stånd. En förutsättning skall liksom nu vara att någotväsentligt allmänt eller enskilt intresse inte åsidosätts.Det nuvarande hindret mot att till en annan stat överföraverkställigheten av en dom, som innebär överlämnande tillpsykiatrisk tvångsvård, tas bort. Den som har överlämnats tillrättspsykiatrisk vård skall alltså kunna föras över till sitthemland för verkställighet av domen.Vissa begränsningar i fråga om rättspsykiatriskaundersökningar föreslås. En sådan undersökning skall få utförasför att ta reda på om den misstänkte har begått gärningen underpåverkan av en allvarlig psykisk störning eller om det finnsmedicinska förutsättningar för att döma honom tillrättspsykiatrisk vård, med eller utan särskildutskrivningsprövning. En förutsättning är att det för detkonkreta brottet bör följa en strängare påföljd än böter. Liksomnu skall det enligt förslaget för ett beslut om undersökningkrävas att den misstänkte erkänt gärningen eller att det harförebringats övertygande bevisning att han har begått den. Föratt en lagöverträdare skall få dömas till rättspsykiatrisk vårdmed särskild utskrivningsprövning skall normalt krävas att enrättspsykiatrisk undersökning genomförts i målet. I övriga fallkan det vara tillräckligt med en läkarundersökning som utförs aven specialist i rättspsykiatri.Ett syfte är att begränsa behovet av rättspsykiatriskaundersökningar. Enligt förslaget skall undersökningar kunnautföras antingen vid statliga undersökningsenheter eller, efteröverenskommelse mellan staten och sjukvårdshuvudmännen, inomhälso- och sjukvården. En rättspsykiatrisk undersökning fårnormalt ta högst av den som är häktad. I fråga oms.k. frifotingar är oförändrat sex veckor.Här bör avslutningsvis nämnas att regeringen i proposition1990/91:120 om den rättspsykiatriska undersökningsverksamhetenm.m. har föreslagit bl.a. att bemyndiga regeringen attgodkänna avtal enligt i propositionen angivna riktlinjer i frågaom uppdrag för sjukvårdshuvudmännen att utföra rättspsykiatriskaundersökningar samt att godkänna att rättsmedicinalverket (seprop. 1990/91:93) tar över den rättsmedicinskaundersökningsverksamheten från fr.o.m. den 1oktober 1991. Dessa frågor behandlas av socialutskottet ibetänkandet 1990/91:SoU13.ÖvervägandenAllmäntFrågan om behandlingen av psykiskt störda lagöverträdare harvarit aktuell under en lång följd av år. Den här föreliggandepropositionen kan således inte sägas vara ett resultat enbart avsocialberedningens arbete utan arbetet inleddes ,nämligen redan med som avlämnadebetänkandet (SOU 1977:23) Psykiskt störda lagöverträdare år1977. Det betänkandet jämte remissyttranden överlämnades tillsocialberedningen . Frågorna om psykiskt stördalagöverträdare har således varit ständigt aktuella ilagstiftningssammanhang under de senaste 20 åren.En orsak till detta förhållande är att behandlingen avpsykiskt störda lagöverträdare är ett av de svåraste,principiellt viktigaste och mest kontroversiella problemen inomkriminalpolitiken. Problemet består framför allt i att finna enordning som tillgodoser de krav på rättvisa,humanitet, samhällsskydd och andra hänsyn som här gör siggällande.En straffrättslig särreglering för behandlingen av psykisktstörda personer kan sägas fylla två olika syften.Det ena har att göra med de grundläggande principerna förfördelning av straffrättsligt ansvar. Vid bedömningen av om ochi vilken utsträckning någon bör hållas straffrättsligt ansvarigför sina handlingar kan det tyckas självklart att hänsyn måstetas till vilka möjligheter och vilken förmåga denne haft atträtta sig efter lagen. Detta är också utgångspunkten förbestämmelserna i . Ett nära till hands liggande exempel, vidsidan av behandlingen av de psykiskt störda lagöverträdarna, ärden straffrättsliga särbehandlingen av barn vilkainte får dömas till straff även om de begått brott.Det andra syftet är att reglera valet av lämplig reaktion.Enligt den grundsyn som präglar påföljdssystemet i BrB, inteminst efter de genomförda ändringarna i reglerna omstraffmätning och påföljdsval (prop. 1987/88:120, JuU45, rskr.404), skall gärningsmannens individuella behov beaktas vidpåföljdsvalet. Denna tanke är särskilt tydlig i fråga om depsykiskt störda lagöverträdarna. Detsamma gäller för övrigtungdomar mellan som begått brott.Vårt påföljdssystem bygger på principen att även den som liderav en svår psykisk störning kan dömas till straffrättsligpåföljd. Däremot gäller särskilda regler för påföljdsvalet,bl.a. beträffande möjligheterna att döma till fängelse ochöverlämna till särskild vård (sluten psykiatrisk vård).Enligt den nuvarande regleringen (30 kap. 6 § BrB) får sålundaden som begått ett brott under inflytande av sinnessjukdom,sinnesslöhet eller annan själslig abnormitet av så djupgåendenatur att den måste anses jämställd med sinnessjukdom inte dömastill annan påföljd än överlämnande till särskild vård, bötereller skyddstillsyn. Fängelsestraff eller villkorlig dom kanalltså inte komma i fråga i dessa fall.Den nuvarande ordningen har kritiserats, främst därför att dethar ansetts att alltför många lagöverträdare överlämnas tillsluten psykiatrisk vård i stället för att dömas till fängelse.Kritiken har också tagit sikte på att regelsystemet öppnar förgodtyckliga bedömningar på grund av brister i fråga omavgränsningen av den grupp som kan bli föremål försärbehandling.Som en illustration till svårigheterna när det gällergränsdragningen mellan personer som bör dömas till vård ochpersoner som bör bli föremål för kriminalvård vill utskottetpeka på de stora skillnaderna i antalet till vård dömda underolika tidsperioder. Således överlämnades 400--450lagöverträdare till sluten psykiatrisk vård under den förstahälften av medan motsvarande antal under 1980-taletvar omkring 300. Den förändrade praxis som låg bakom denutvecklingen var sannolikt ett resultat av Bexeliuskommitténsarbete och förslag.En annan fråga som tilldragit sig storuppmärksamhet är vilken hänsyn som bör kunna tas till intressetatt förhindra återfall i brott, i synnerhet allvarligavåldsbrott, av dem som bedömts ha psykiska avvikelser och sommed nuvarande regler överlämnas till sluten psykiatrisk vård.Bl.a. har justitieombudsmannen pekat på brister i det nuvarandesystemet (JOs ämbetsberättelse 1984/85 s. 218 ff), ochrikspolisstyrelsen begärde i en skrivelse tillregeringen att regleringen skulle ses över i syfte att förstärkasamhällsskyddet.Mot den här angivna bakgrunden kan utskottet inte annat änfinna att det föreligger ett påtagligt reformbehov när detgäller behandlingen av psykiskt störda lagöverträdare.Frågan är då om regeringsförslaget uppfyller de krav som börställas på en nyreglering.I de väckta motionerna Ju13, Ju15, Ju17, Ju802 och Ju804hävdas att så inte är fallet. Motionärerna vill utifrån olikautgångspunkter i stället att utredningsarbetet beträffande häraktuella frågor skall fortsätta. De yrkar avslag påpropositionen (såvitt avser bilaga 2).I motion Ju13 görs invändningar mot att förslagen i den del derör de psykiskt störda lagöverträdarna inte i sedvanlig ordningremissbehandlats.I övriga här aktuella motioner förs fram riktlinjer för ettframtida utredningsarbete som bygger på socialberedningensförslag om att ersätta påföljden sluten psykiatrisk vård medfängelse förenad med psykiatrisk vård . Imotion Ju17 förs även fram förslag om vissa åtgärder i avvaktanpå ett nytt förslag. Bl.a. vill motionärerna att gruppenjämställda undantas från den straffrättsliga särregleringen.Utskottet hade anledning att till socialutskottet yttra sigsåväl över beredningen av ärendet som över behovet avytterligare utredning (bilaga 1 s. 49 f). Utskottet uttalade dåmer allmänt förståelse för kravet på sedvanlig beredning, ochutskottet fann det klart att en hearing inte alltid kan ellerbör ersätta ett regelrätt remissförfarande. Utskottet uttaladeatt förfarandet med hearing endast undantagsvis bör komma ifråga i mer komplicerade lagstiftningsärenden. Å andra sidanpekade utskottet på att det här aktuella förslaget är resultatetav ett mångårigt utredningsförfarande, där frågan ombehandlingen av psykiskt störda lagöverträdare granskats ur allaupptänkliga vinklar. Sammantaget fann utskottet att befogadkritik inte kunde riktas mot förfarandet med en hearing i dettafall, och utskottet konstaterade att de i ärendet aktuellafrågorna inte heller i övrigt torde kräva ytterligare utredning.Utskottet har alltjämt denna uppfattning. Utskottet anseralltså att regeringsförslaget bör ligga till grund förriksdagens ställningstagande, och utskottet avstyrker bifalltill här behandlade motionsyrkanden.I fråga om utredningskraven i motionerna Ju15, Ju17, Ju802 ochJu804 vill utskottet tillägga att socialberedningens förslag påflera punkter innebär väsentliga avsteg från den nuvarandeordningen. Förslaget är därför svårt att inordna i ett frånprincipiell synpunkt konsekvent system där vederbörlig hänsyntas till humanitetens krav. Utskottet vill här som exempel pekapå att det ter sig principiellt betänkligt med ettpåföljdssystem som utesluter straffrättslig särbehandling avpsykiskt störda lagöverträdare som särskilda reglerfinns för andra grupper, t.ex. missbrukare och ungdomar under 18år.Allvarlig psykisk störningI propositionen föreslås att den straffrättsligasärregleringen för lagöverträdare med psykiska avvikelserbehålls men att reglernas utformning anpassas till nutidaterminologi inom psykiatrin. Detta sker genom att begreppensinnessjukdom och sinnesslöhet liksom det s.k.jämställdhetsbegreppet ersätts med begreppet allvarlig psykiskstörning.Motsvarande förändring görs i förslagen i propositionen bilaga1 till nya lagar om psykiatrisk tvångsvård resp.rättspsykiatrisk vård.