bet · GE01UU21 · 1991-04-11 00:00:00 — "Miljöpolitiken EG-anpassas", lyder veckotidningenAlternativets (21/2) rubrik över en svidande kritik avregeringens senaste miljöproposition. gav uttryckför samma ståndpunkt i ett kritiskt PM med rubriken (18/2) där regeringens dåliga miljöpolitikförklaras med att "miljöpolitiken underordnas regeringens övrigamål, bl.a. anpassning till EG". Att EG knappast är ett verktygför radikal miljöpolitik har också Natur upptäckt, somhävdar att "EG är kraftlöst mot försurning" (nr 1991:1).Hur EGs miljöpolitik drabbar EG-medlemsstater visar danska ochtyska erfarenheter. berättar nästan varjevecka om danska konflikter med EG om miljöregler. Senast gälldedet att EG vill tillåta den giftiga tungmetallen kadmium och"icke accepterar att har skärptare regler än andraEG-länder" (1/3). På liknande sätt finns nästan iDer Spiegel rapporter om försök att stoppatyska miljölagar. (nr 10/91) handlade det om att denfranska kemijätten lyckats övertygaEG-kommissionen om att träimpregneringsmedlet PCP(pentaklorfenol) är ofarligt. Men i är medlet förbjudeteftersom det innehåller dioxin och anses cancerframkallande. Nublir det en fråga för att avgöra om fårbehålla sin hälsoskyddsregel. Denna sorts strider är vardagsmati EG. vinner frihandelsintresset över miljö- ochhälsohänsynen.Enligt tidskriften (nr 1991:1) kommer det att bli"SYSTEMSKIFTE för arbetsmiljön när går in i EG". Överlagblir det försämringar. Normgivning och kontroll flyttas "frånden offentliga till den privaträttsliga sfären". Facket förlorarsitt medinflytande. Arbetarskyddsstyrelsen kan inte fastställahögre normer än EG-kraven. Ett konkret exempel: Statskontoretkan inte "begränsa sin upphandling av bildskärmar till sådanasom enligt den svenska bildskärmsprovningen har de bästaarbetsmiljöaspekterna". Tre företrädare för Fabriks hävdar att"arbetsmiljön riskerar att bli sämre" vid EG-anpassning(20/3)Borttagandet av gränser mellan är en lockandeeffekt av EG-medlemskap. Men också detta har baksidor.Polistidningen (nr 1/91) varnar för att "narkotikatrafiken ochdärmed brottsligheten kan komma att öka i ett utan inregränser". Dessutom medför den inre gränslösheten att EG måsteomges med en gemensam, hög, yttergräns. Detta har fått Amnestyatt uttrycka sin oro för att asylmöjligheterna för flyktingarförsämras i (Europe -- Harmonization of asylumpolicy, ). Och i Ekonomisk Debatt (nr 1990:8) sägerekonomen : "Vi kanske får se Berlinmurenåteruppstå, men byggd av och inte avÖsteuropa. "EG är ju dock främst till för exportföretagen. Man får kansketåla andra problem för deras skull! Men inte ens urexportsynvinkel är saken självklar. (21/2)berättar t.ex. i ett reportage om att "idagär det egentligen inte nödvändigt för svensk skogsindustri attfortsätta kräva svenskt EG-medlemskap". Man har redan tillgångtill EG-marknaden. Däremot kan medlemskap skapa väldiga problemför många börsföretag. (3/3) berättar att"EG-anpassning hotar familjeföretag" och redovisar hur mängderav svenska storföretag riskerar att bli uppköpta av utländskakapitalister när svensk aktiebolagslag måste EG-anpassas.Mot bakgrund av ovanstående kan utskottet helhjärtat instämmai vad som i motion U507 (c) anförts om förhandlingarna om EESoch tillstyrker att motionen bifalls.Motion U504 (m) innehåller visserligen korrekta iakttagelserom brist i EES-modellen men drar därav enligt utskottets meningfelaktiga slutsatser, varför utskottet avstyrker motionen.dels att utskottets hemställan i moment 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande förhandlingarna om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområdeatt med bifall till yrkande 10 i motion 1990/91:U507och med avslag på yrkande 4 i motion 1990/91:U504 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.