bet · GE01SfU16 · 1991-05-14 00:00:00 — är det inte ovanligt att sjukaeller handikappade personer har sjukbidrag medande utbildar sig. Särskilt gäller detta handikappade ungdomar.Utskottet förutsätter att också följer hurtillämpningen av de nya rehabiliteringsbestämmelserna ipraktiken inverkar på rätten till sjukbidrag efter enrehabiliteringsperiod enligt bestämmelserna i 22 kap. AFL ochsärskilt uppmärksammar om den som har sjukbidrag har möjlighetatt genomgå en längre utbildning än andra personer.Utskottet vill i detta sammanhang också erinra om att den somhar en arbetsskada har rätt till livränta enligt lagen omarbetsskadeförsäkring om förmågan att skaffa sig inkomst genomarbete är varaktigt nedsatt med minst en femtondel till följd avskadan. Rehabiliteringen av den som är arbetsskadad kan därförvara mer långtgående. Detta kan enligt utskottets mening kommaatt medföra problem vid rehabiliteringen av en person som ansersig arbetsskadad men ännu inte har fått denna fråga avgjord.Visserligen avser regeringen att föreslå en samordning avsjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen för tid innanarbetsförmågan anses varaktigt nedsatt men inomarbetsskadeförsäkringen är det vanligt att en person harlivränta medan han genomgår omskolning. Utskottet utgår från attdetta problem kommer att beaktas av den beredning som aviseratsnär det gäller samordningen av sjukförsäkringen ocharbetsskadeförsäkringen.Enligt lagförslaget skall rehabiliteringsersättning kunnautges fram till . I motion Sf49 yrkande 11 föreslåsatt ersättningsrätten begränsas till . Rätten tillrehabiliteringsersättning förutsätter bl.a. attförsäkringskassan har godkänt en rehabiliteringsplan. Motbakgrund av att därvid måste förutsättas haprövat om den ifrågavarande åtgärden är motiverad finnerutskottet inte skäl föreslå någon lägre åldersgräns förersättningsrätten, och utskottet avstyrker bifall till motionen.I motion Sf310 föreslås att ersättning skall kunna utges tillanhöriga till alkoholister vid deltagande i familjeprogram.Enligt vad motionärerna uppger betalar försäkringskassanersättning för sådant deltagande i vissa fall. Utskottet villerinra om den försöksverksamhet som efter beslut av (prop. 1989/90:62, SfU12, rskr. 185) skall pågå vidtvå försäkringskassor. Försöksverksamheten syftar bl.a. till attgenom praktisk erfarenhet få kunskap om vilka typer av åtgärdersom bedömts som lämpliga i rehabiliteringshänseende men som integenomförts på grund av att någon ansvarig för kostnaderna intehar kunnat anges och vilken omfattning sådana åtgärder kan ha.Departementschefen avser att återkomma till regeringen i frågannär tillräcklig utvärdering av försöksverksamheten har kunnatgöras. Utskottet anser att denna utvärdering bör avvaktas, ochutskottet avstyrker bifall till motion Sf310.Enligt 3 kap. 8 § fjärde stycket AFL anses som sjukperiod tid,under vilken en försäkrad i oavbruten följd lider av sjukdom somavses i 7 §. Om en försäkrad, som uppbär sjukpenning underrehabilitering med stöd av 3 kap. 8 § andra stycket, tvingasavbryta rehabiliteringen på grund av sjukdom anses detta som omsjukperioden fortsätter. Arbetsförmågan har nämligen ansettsnedsatt med minst en fjärdedel . mening framgår inte av det föreliggande förslaget omden som uppbär rehabiliteringspenning skall anses lida avsjukdom som avses i 3 kap. 7 § AFL . Något hinder attuppbära sjukpenning enligt detta lagrum på grund av en faktisknedsättning av arbetsförmågan harinte föreskrivits. I stället anges att rehabiliteringspenningenskall minska med vad den försäkrade uppbär isjukpenning. Betydelsen av begreppet sjukperiod har ökat genomde sänkta kompensationsnivåer som gäller inomsjukpenningförsäkringen fr.o.m. . För de treförsta dagarna med sjukpenning i varje sjukperiod utgessjukpenning av den sjukpenninggrundande inkomsten, förtiden därefter t.o.m. den i sjukperioden ochför tiden därefter . Den som lider av sådan sjukdom somkan antas medföra ett större antal sjukperioder skallkunna få kompensation redan från . Desänkta kompensationsnivåerna av ensjukperiod har medfört att det bl.a. har blivit svårare förförsäkringskassorna att motivera sjukskrivna personer attåtervända till arbetsplatsen för ett arbetsförsök eftersom -- omarbetsförsöket misslyckas -- kompensationsnivån försjukpenningen sänks . Omarbetsförsöket avser högst tre fjärdedelar av en arbetsdag anserförsäkringskassan dock att samma sjukfall fortsätter. Frågankommer att än mer aktualiseras om antar regeringensförslag om lagfäst sjuklön enligt proposition 1990/91:181. Iförslaget till lag om sjuklön anges att som sjukperiod ansessådan tid under vilken arbetstagaren i oavbruten följd lider avsjukdom som sätter ned arbetsförmågan. Något krav på nedsättningav arbetsförmågan med minst en fjärdedel skall inte gälla idetta fall. Begreppen sjukperiod och sjuklöneperiodkompliceras även av den utvidgning av sjukpenningrätten som nuföreslås i 3 kap. 7 b § AFL. I sjuklönepropositionen angesnämligen att arbetstagaren inte har rätt till sjuklön vidfrånvaro från arbetet i samband med behandling som syftar tillatt förebygga sjukdom och nedsättning av arbetsförmågan.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att det ärangeläget att begreppet sjukperiod belyses ytterligare.Utskottet anser att regeringen bör överväga om och i vilken formsärskilda föreskrifter i frågan bör utfärdas. Det anförda börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.En fråga som i viss mån har samband med begreppet sjukperiodär hur sjukpenningen skall beräknas aven sjukperiod i de fall en arbetsgivarperiod inte löper.Sjukpenning utges endast för de dagar den försäkrade skulle haförvärvsarbetat om han inte hade varit sjuk och beräknas iförekommande fall i förhållande till det antal timmar somförvärvsarbete skulle ha utförts. Utskottet anser att den som pågrund av sjukdom avbryter en rehabilitering skall ha rätt tillsjukpenning även ersättningenenligt huvudregeln skall beräknas som s.k. timsjukpenning.Utskottet anser det lämpligt att ersättningen därvid beräknasper kalenderdag på samma sätt som gäller för t.ex. den som ärinskriven vid . Vad gäller tillfälligföräldrapenning beräknas sådan enligt huvudregeln alltid medtillämpning av de s.k. timsjukpenningreglerna. Utskottetföreslår även här att ersättningen beräknas per kalenderdag förden som måste avbryta en rehabilitering på denna grund.Utskottet anser att regeringen bör återkomma med lagförslag äveni dessa delar. Motsvarande ändringar torde erfordras ävenbeträffande ersättningen för närståendevård ocharbetsskadesjukpenningen.Utskottet förutsätter att den som uppbärrehabiliteringspenning skall ha rätt att ha kvar sinsjukpenninggrundande inkomst och även få denna höjd i takt medinkomstutvecklingen. Eftersom det inte föreligger något hindermot att en försäkrad uppbär rehabiliteringspenning ochstudiestöd (rehabiliteringspenningen minskas dock med storlekenpå studiestödet ) förutsätter utskottet attrehabiliteringspenningen för sådana studerande beräknas på denvilande sjukpenninggrundande inkomsten.Vissa sjukpenning- och pensionsfrågorPropositionenEnligt 3 kap. 7 § AFL utges sjukpenning vid sjukdom som sätterned arbetsförmågan med minst en fjärdedel. Med sjukdom jämställsett tillstånd av nedsatt arbetsförmåga, som orsakats av sjukdomför vilken sjukpenning utgetts och som fortfarande kvarstårefter det att sjukdomen upphört. Rehabiliteringsberedningenföreslog att sjukdomsbegreppet i lagen skulle anpassas till denutveckling som skett i praxis men även utvidgas i viss mån.Beredningen föreslog att med sjukdom skulle jämställas vissannan nedsättning av den fysiska eller psykiskaprestationsförmågan som sätter ned arbetsförmågan. Regeringenanger dock i propositionen att orsaksrekvisitet för sjukpenninginte bör ändras.I propositionen anförs att det behövs en reglering i AFL avhur nedsättningen av arbetsförmågan skall bedömas i längresjukfall. Med den föreslagna utformningen av förslaget tilländring i 3 kap. 8 § AFL klargörs också att en prövning avfrågan om ett rehabiliteringsbehov föreligger skall ske så snartdet kan antas att sjukdomsfallet blir långvarigt eller så snartdet bedöms att den försäkrade inte kan återgå i arbete. Vidbedömningen av rehabiliteringsbehov skall beaktas vad somrimligen kan begäras av den försäkrade med hänsyn tillsjukdomen, hans utbildning och tidigare verksamhet samt tillålder, bosättningsförhållanden och andra sådana omständigheter.I propositionen föreslås också en utvidgning avsjukpenningrätten till att även omfatta den som genomgår enbehandling som syftar till att förebygga att sjukdom ochnedsättning av arbetsförmågan uppstår för den tid sombehandlingen kräver. Bestämmelserna, som tas in i 3 kap. 7 b §AFL, har närmare redovisats i föregående avsnitt.Sjukpenning utges som hel, tre fjärdedels, halv och enfjärdedels sjukpenning. I propositionen anförs att när flernivåer infördes för sjukpenningen var avsikten i första hand attmöjliggöra en successiv återgång i arbetet. Tre fjärdedels, halveller en fjärdedels sjukpenning bör dock inte utnyttjas förlängre sjukskrivningsperioder. Departementschefen anser att enfjärdedels sjukpenning inte skall kunna utges änett år vid ett och samma sjukfall. Den tiden torde varatillräcklig för att denna sjukpenningnivå skall fylla sitt syfteatt underlätta en successiv återgång i arbete.I propositionen anförs vidare att långa, passivasjukskrivningar skall undvikas, och inriktningen bör därför varaatt sjukpenning i regel inte skall utges för änett år. När sjukpenning har utbetalats ochrehabiliteringsåtgärder inte kan komma i fråga samtnedsättningen av arbetsförmågan bedöms varaktig eller beståendeför avsevärd tid bör ersättningen utges i form av sjukbidrageller förtidspension. I de allra flesta fall som kan bliaktuella för en sådan prövning är det enligt departementschefensmening rimligt att förvänta sig att tillräckligt underlagföreligger för att bedöma varaktigheten av nedsättningen avarbetsförmågan och att tillräckliga försök har kunnat göras föratt helt eller delvis återställa denna. Hon framhåller docksamtidigt att den angivna principen inte kan ges absolutgiltighet. I situationer där en medicinsk behandling pågår ochdet förväntas att den försäkrade därefter helt eller delvisskall kunna återgå till arbete direkt eller efter en aktivrehabilitering bör sjukpenning kunna utges även efter ett år.Hon framhåller också att förslaget givetvis inte innebär någothinder för att övergång från sjukpenning till sjukbidrag ellerförtidspension kan aktualiseras tidigare än efter ett årsutbetalning av sjukpenning. Sådan övergång bör genomföras såsnart det är utrett att den försäkrades arbetsförmåga är nedsattvaraktigt eller för avsevärd tid. Departementschefen vill idetta sammanhang fästa uppmärksamheten på vikten av attrehabiliteringsmöjligheterna prövas noga innan sjukbidrag ellerförtidspension beviljas. Det är särskilt viktigt attförtidspensioneringar så långt det är möjligt undviks. Dettagäller inte minst i fråga om unga handikappade. Vidare föreslåsatt halv förtidspension skall kunna kombineras med halvålderspension.I propositionen föreslås också en ändring av de s.k.äldrereglerna inom förtidspensioneringen. Dessa regler, somfinns intagna i 7 kap. 3 § AFL, tillkom . Äldrereglernainnebär att mildare villkor gäller för invaliditetsbedömningenför denna kategori försäkrade och att det inte krävs att äldreförsäkrade blir föremål för rehabiliteringsåtgärder ellerflyttar till en annan ort för att få arbete. Med äldre avsågsursprungligen den som uppnått . I samband med 1976års pensionsreform med den då genomförda sänkningen av denallmänna pensionsåldern gjordes vissa uttalanden som ledde tillatt riktpunkten för förtidspension enligt äldrereglerna i praxiskommit att utgöra . I särskilda fall har äldrereglernaockså tillämpats för personer som varit yngre än 60 år.Departementschefen anser att en bestämd nedre åldersgräns vid 60år bör införas för förtidspension enligt de s.k. äldrereglerna.Ändringen innebär också att ett större ansvar läggs påförsäkringskassorna och arbetsmarknadsmyndigheterna när det ärfråga om försäkrade som inte har uppnått och somhar enbart ett lindrigt medicinskt handikapp. I propositionenframhålls att det är viktigt att ordentligarehabiliteringsförsök i arbetshänseende görs för dessa.MotionerI motion Sf46 anför m.fl. med anledning avregeringens förslag att en fjärdedels sjukpenning skall kunnautges under högst att det inte torde föreligga någon riskför en alltför långvarig deltidssjukskrivning eftersompensionsprövning i regel blir aktuell efter cirka ett år.Däremot finns det enligt motionärerna en risk för"överpensionering" om en fjärdedels sjukskrivning skall bytasmot en halv pension. Motionärerna begär därför i yrkande beslutar införa ytterligare en grad iförtidspensioneringen, en fjärdedels pension. Motionärernaavvisar i yrkande 10 regeringens förslag om att sjukpenningschablonmässigt skall ersättas med förtidspension ellersjukbidrag. Enligt nuvarande praxis prövas frågan om pensionenligt 16 kap. 1 § andra stycket AFL efter ca ett år.Motionärerna anser inte att någon schabloniserad övergång tillförtidspension/sjukbidrag till den försäkrades nackdel skallske.Karin m.fl. anför i motion Sf49 (yrkande 13) attförtidspensioneringen för många orsakar ett stort lidandesamtidigt som ökningen av antalet förtidspensionerade ärsamhällsekonomiskt oförsvarbar. Sparivern bör enligtmotionärerna inte gå ut över de svagare grupperna i arbetslivet;äldre kvinnor, unga handikappade och invandrare. Motionärernabegär därför avslag på förslaget om att sjukpenning i regelskall ersättas med pension . Så gör även MargóIngvardsson och i motion Sf47 (yrkande 5). Idenna motion anförs att syftet med de ändrade reglerna förrehabilitering skall vara att hindra att människor slås ut frånarbetsmarknaden och att antalet förtidspensionärer ökar. Mot denbakgrunden finner motionärerna det märkligt att rätten tillsjukpenning efter i regel skall omvandlas till sjukbidrageller förtidspension. Motionärerna anför att det givetvis måstevara ännu svårare att få tillbaka någon till arbetslivet som ärpensionerad än den som varit sjukskriven länge.Frågor om ersättning till handikappade ungdomar tas upp avBengt m.fl. i motion Sf231. Motionärerna anför attnär det handikappade barnet fyller övergår vårdbidragetför barnet till pension och eventuell handikappersättning. Dettagäller även om barnet studerar. Motionärerna anser att detta ärfel, och de begär i yrkande 4 att bör ge regeringentill känna att förtidspensionering av handikappade ungdomar somstuderar bör undvikas. Enligt motionärerna bör vårdbidragetförlängas eller barnet få någon form av studiestöd om detfortsätter att studera. Motionärerna begär i yrkande 5 attregeringen lägger fram förslag till ett system för ersättning dåett handikappat barn/ungdom studerar på grundskole- ellergymnasienivå.Sten-Ove och tar i motion Sf282 uppen fråga mot bakgrund av att beslutat begränsamöjligheterna till pensionering av enbart arbetsmarknadsskäl.Motionärerna anför att det pågår stora strukturförändringar inombasindustrierna i de nordligaste länen. Det är orimligt attförvänta sig att äldre arbetskraft, som endast har kvartill pensioneringen, skall börja gå på arbetsmarknadsutbildningoch vara beredda att flytta söderut. Motionärerna anser att detär särskilt viktigt att större hänsyn tas tillarbetsmarknadsskälen som en del i en samlad bedömning då detgäller att ta ställning till pensionsrätten, inte minst då detgäller äldre försäkrade. Motionärerna begär ett tillkännagivandei frågan.I motion Sf235 anför att det är olyckligt attså många personer är förtidspensionerade. Han anser att manskall sluta att schablonmässigt pensionera människor i arbetsförålder. Dessutom bör de som erhållit pension och är underförslagsvis utredas på nytt. Man skall då också prövamöjligheterna till arbete som anpassats individuellt i varjeenskilt fall. Det är också viktigt att olika myndighetersamordnas och att möjligheterna till rehabilitering väsentligtförbättras. Motionären anser att bör hos regeringenbegära förslag till åtgärder i enlighet med det anförda.UtskottetI 3 kap. 8 § AFL finns en bestämmelse om hurbedömningen av arbetsförmågans nedsättning skall ske omsjukdomen kan antas vara kortvarig. I lagrummet anges att därvidsärskilt skall beaktas om den försäkrade på grund av sjukdomenär ur stånd att utföra sitt vanliga eller därmed jämförligtarbete. Regeringen föreslår nu att i ett nytt andra stycke idenna paragraf skall anges hur nedsättningen av arbetsförmåganskall bedömas vid längre sjukfall. Enligt utskottets mening ärdetta andra stycke utformat så att det i första hand innebär enföreskrift för att utreda omrehabiliteringsåtgärder bör vidtas. Utskottet tillstyrker attlagrummet får föreslagen lydelse.Regeringen föreslår också att en fjärdedels sjukpenning undersamma sjukperiod får utges för . Med anledninghärav begärs i motion Sf46 yrkande 9 att en lägre grad iförtidspensioneringen, en fjärdedels pension, införs.Möjligheterna till en fjärdedels sjukpenning infördes fr.o.m.den 1 juli 1990 (prop. 1989/90:62, SfU12, rskr. På de skälregeringen anfört tillstyrker utskottet att en fjärdedelssjukpenning under samma sjukperiod endast skall kunna utges förhögst . Utskottet finner inte skäl att nu föreslå atten fjärdedels pension skall införas, men utskottet förutsätteratt regeringen noga följer utvecklingen av såväl de nyasjukpenningnivåerna som den föreslagna tidsbegränsningen av enfjärdedels sjukpenning. Utskottet vill erinra om att riksdagennyligen på förslag av utskottet (1990/91:SfU11, rskr. 200) haravslagit ett motionsyrkande om att förtidspension skall kunnautges på samma nivåer som sjukpenning. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall till motion Sf46 yrkande 9.Enligt 16 kap. 1 § andra stycket AFL kan försäkringskassantillerkänna en försäkrad, som uppbär sjukpenning ellerersättning för sjukhusvård, förtidspension eller sjukbidrag ävenom den försäkrade inte ansökt härom. I propositionen anges attnär sjukpenning har utbetalats ochrehabiliteringsåtgärder inte kan komma i fråga samtnedsättningen av arbetsförmågan bedöms varaktig eller beståendeför avsevärd tid bör ersättningen utges i form av sjukbidrageller förtidspension. I motionerna Sf46 yrkande 10, Sf47 yrkande5 och Sf49 yrkande 13 motsätter sig motionärerna att så skallske.Riksförsäkringsverket har i allmänna råd 1988:4 omförsäkringskassornas arbete med rehabilitering enligt lagen omallmän försäkring (AFL) angivit följande beträffande situationennär utan ansökningsförfarande beviljar pension(s. 47).Förutsättningen för att skall ta upp fråganom pensionsprövning är att kassan har gjort en utredning somvisar de omständigheter som föreligger i det enskilda fallet.Utredningen skall visa att rehabiliterande åtgärder inte kanantas förbättra den försäkrades möjligheter att få och behållaett arbete eller att alla möjligheter har uttömts utan resultat.Dessutom krävs att följande båda villkor uppfylls för att denförsäkrade skall ha rätt till förtidspension eller sjukbidrag.-- Att arbetsförmågan är nedsatt med minst hälften p g asjukdom eller annan nedsättning av den fysiska eller psykiskaprestationsförmågan och-- att arbetsförmågan anses varaktigt nedsatt eller -- när detgäller sjukbidrag -- beräknas förbli nedsatt för avsevärd tid,dvs framåt.När den försäkrade uppbär sjukpenning rekommenderar RFVatt med stöd av bestämmelserna i beslutarom förtidspension/sjukbidrag utan ansökan från den försäkrade såsnart förutsättningarna för detta föreligger dock tidigast sedansjukpenning betalats ut . Det är emellertid inte ettkrav att sjukpenning skall ha betalats ut löpande under ett år.Om sjukskrivningen har avbrutits av kortare perioder avarbetsförsök eller när t ex lärare friskskrivit sig under loven,så att sjukskrivningsperioder aldrig uppstår, kankassan ändå göra en pensionsprövning om förutsättningarna fördetta i övrigt är uppfyllda.Utskottet konstaterar att regeringen inte föreslår någonändring vare sig av rekvisiten för förtidspension ellersjukbidrag eller av rekvisiten för rätt till sjukpenning.Således skall enligt utskottets mening även i fortsättningengälla att sjukpenning med stöd av 16 kap. 1 § AFL kan bytas utmot förtidspension eller sjukbidrag först när det i det enskildafallet är utrett att den försäkrades arbetsförmåga varaktigteller för avsevärd tid är nedsatt med minst hälften. Någontidsgräns för när så skall anses vara fallet finns inte, ochsjukbidrag eller förtidspension kan aktualiseras redan innansjukpenning har betalats ut . ovan redovisade allmänna råd skallpensionsprövning göras "tidigast sedan sjukpenning betalatsut ". Utskottet anser mot bakgrund av det anförda attregeringens förslag endast skall uppfattas som en erinran tillförsäkringskassorna att ha en bättre bevakning på de längresjukfallen. Redan med de förslag om rehabiliteringsverksamheteni övrigt som läggs fram i propositionen bör enligt utskottetsmening antalet långa, passiverande sjukskrivningar minska. Meddetta uttalande anser utskottet att motionerna Sf46 yrkande 10,Sf47 yrkande 5 och Sf49 yrkande 13 får anses tillgodosedda.Utskottet har emellertid vissa erinringar mot utformningen avlagförslaget i denna del. 16 kap. 1 § andra stycket AFLtillämpas vid prövning av rätten till såväl förtidspension somsjukbidrag. Sjukbidrag skall beviljas den vars arbetsförmågaanses nedsatt med minst hälften för avsevärd tid. Visserligenskall även för att bevilja sjukbidragkonstatera att rehabiliteringsmöjligheterna är uttömda menenligt utskottets mening måste dessa möjligheter ses iförhållande till om arbetsförmågan skall anses nedsatt föravsevärd tid. Således bör en person som t.ex. efter en svårtrafikskada behöver medicinsk behandling ochmedicinsk rehabilitering kunna tillerkännas sjukbidrag underdenna tid även om det är möjligt att en arbetslivsinriktadrehabilitering därefter kan påbörjas. Utskottet föreslår därföratt kravet på uttömda rehabiliteringsmöjligheter inte anges isjälva lagtexten.Vidare anser utskottet att motion Sf235 med förslag om minskadförtidspensionering och ökad omprövning av pensionbeslut bör blitillgodosedd genom propositionens förslag om en mer aktivrehabiliteringsverksamhet, som även skall omfattaförtidspensionärer.I motion Sf231 yrkandena 4 och 5 tas upp frågor om ersättningtill handikappade ungdomar. Rehabiliteringsberedningen harföreslagit att handikappade ungdomar mellan skallha rehabiliteringsersättning om de deltar irehabiliteringsåtgärd eller om arbetsförmågan är varaktigtnedsatt med minst en fjärdedel. Beredningen har också föreslagitatt åldersgränsen för rätt till förtidspension eller sjukbidragskall höjas till , om inte synnerliga skäl föreligger. Ipropositionen anförs att det är angeläget att undvikaförtidspensionering av handikappade ungdomar.Rehabiliteringsberedningens förslag är emellertid kompliceradeoch flera tunga remissinstanser har riktat invändningar motförslagen. Frågan kräver därför ytterligare beredning ochregeringen avser att återkomma till med förslag vid ensenare tidpunkt.Även utskottet anser att förtidspensionering av handikappadeungdomar bör undvikas. Regeringens förslag i denna fråga bördock avvaktas, och utskottet avstyrker bifall till motion Sf231yrkandena 4 och 5.I propositionen föreslås att de s.k. äldrereglerna endastskall tillämpas på den som fyllt . Utskottet tillstyrkerdetta förslag och även ändringen i 7 kap. 3 § AFL. Utskottetvill emellertid tillägga att den försäkrade skall ha uppnåttdenna ålder såväl vid beslut som vid den tidpensionen avser.I motion Sf282 anförs att, sedan möjligheten till pension påenbart arbetsmarknadsskäl avskaffats, större hänsyn bör tas tillarbetsmarknadsskälen vid bedömningen av rätten tillförtidspension för en äldre försäkrad. Utskottet vill medanledning härav erinra om att utskottet, när förslaget omupphävande av bestämmelserna om rätt till förtidspension avarbetsmarknadsskäl behandlades (se 1989/90:SfU12), underströkvikten av att kraftfulla arbetsmarknadspolitiska åtgärder sättsin för äldre arbetstagare som blir arbetslösa och har sinarbetsförmåga kvar.