bet · GE01SkU26 · 1991-05-23 00:00:00 — första stycket c) eller f).Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991.1 Lagen omtryckt 1984:9932 Senaste lydelse 1990:585Stockholm den 23 maj 1991På skatteutskottets vägnarBo ForslundNärvarande: (), (), KjellJohansson (fp), (), (), (), (), (),(), (), (), KjellNordström (s), (), (), i (s), () ochMaggi (). Riktlinjerna för energibeskattningen (mom. 1), och (alla m) hardels anfört följande:Grunden för en ny energibeskattning bör vara omtanken om miljön.Den reformering av energibeskattningen som till en del inleddesi samband med skatteomläggningen bör fullföljas. Inom ramen förnuvarande uttag bör återstående punktskatter på energiområdetersättas med en högre koldioxidskatt och bensinskatten sänkastill Europanivå. Varje bränsle bör således beskattas utifrån hurstora koldioxidutsläpp som uppstår. Ju större koldioxidutsläpp,desto större beskattning. Biobränslen ger inte upphov till någravaraktiga utsläpp av koldioxid. Därför bör inte heller någonkoldioxidskatt utgå på biobränslen. Härigenom kan den skogligaresursen vårdas och utnyttjas på ett sådant sätt att det ärbalans mellan ekologi och ekonomi. Det innebär också att vatten-och kärnkraftsproducerad elenergi inte belastas med någon skatt.Detsamma gäller förnyelsebara energikällor som vindkraft ochsol. Problemen med de små kraftverken uppkommer således inte medvårt förslag. Genom den miljörelatering av skatteuttaget somenergisektorn får blir det lönsammare att producera energi isådana former som inte leder till för miljön negativa utsläpp avkoldioxid. Omläggningen av energibeskattningen bör som nämntsinledningsvis ske inom ramen för ett oförändrat skatteuttag frånenergisektorn. Den pågående Europaintegreringen kommeremellertid att leda till en lägre skattebelastning på bl.a.energi.Koldioxidskatt bör inte utgå när bränslen används i industriellaprocesser där kolet binds till det framställda ämnet och inteheller om det för processen är nödvändigt att utnyttja justgrundämnet kol.Den nuvarande spärregeln som gör att allmän energiskatt ochkoldioxidskatt inte behöver överstiga 1,av de tillverkadeprodukternas värde bör avskaffas i samband med övergången tillden av oss föreslagna nya formen för energibeskattning. Det kanemellertid inom vissa branscher föreligga svårigheter attanpassa bränslevalet efter nya förhållanden. Det bör därförfinnas möjlighet att under en övergångstid åtnjuta en vissnedsättning. Etablerad gasolanvändning inom vissa industrier ochyrkesmässig växthusodling kan vara exempel på näringsgrenar dären sådan övergångsperiod måste aktualiseras.Det av oss framlagda beskattningsförslaget skulle ge enlångsiktig konkurrensfördel för olika biobränslen. LRFsnäringspolitiska sektion har i en promemoria den 4 december 1990beträffande konsekvenserna av olika beskattningsförslag skrivitatt det moderata förslaget innebär att konkurrenskraft skapasför inhemska bränslen i befintliga och nya hetvattencentraler,att konvertering från kol- och gasoleldade hetvattencentralertill inhemska bränslen blir lönsam medan konkurrenssituationengentemot olja och gas är mer tveksam, att konkurrenskraft skapasför inhemska bränslen i såväl befintliga som nybyggdakraftvärmeanläggningar och att konvertering från koleldadekraftvärmeanläggningar till inhemska bränslen harförutsättningar att bli lönsam. Man kan således konstatera attdet moderata beskattningsförslaget, som är utformat med hänsyntill miljöpåverkan, ger de bästa förutsättningarna för en storframtida biobränsleanvändning i Sverige.Regeringen föreslår att allmän energiskatt inte skall tas ut påbränsle i kraftvärmeanläggningar, men att koldioxidskatt skalltas ut. Det är knappast en logisk slutsats. I renkraftproduktion befrias bränslet från både koldioxidskatt ochallmän energiskatt. Regeringens förslag är ett exempel på hurinkonsekvenser i regeringens energibeskattningssystem försämrarkonkurrenskraften för biobränslen.Vi anser att mervärdeskatten på fjärrvärme bör slopas för att pådet sättet förbättra fjärrvärmens konkurrenskraft gentemotenskilda värmepannor. Detta innebär att såväl kraftvärme- somfjärrvärmeverk erhåller en förstärkning av konkurrenskraften iförhållande till enskilda värmepannor. Detta gäller ävenbensindrivna anläggningar. En sådan åtgärd skulle dessutom inte,som regeringens förslag, missgynna biobränslen. Enkoldioxidrelaterad energibeskattning av fossila bränslen ikombination med nollmoms för fjärrvärme skapar godaförutsättningar för att utnyttja det miljövänliga biobränslet påkommersiell basis.Vi förordar att hos regeringen begär förslag om enenergibeskattning efter dessa riktlinjer och att riksdagenhärvid som sin mening ger regeringen till känna vad som anförtsom förutsättningarna för en stor biobränsleanvändning i Sverige.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande riktlinjerna för energibeskattningenatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk424 yrkande13, 1990/91:Sk612, 1990/91:Sk619 yrkande 1 och 1990/91:N88yrkande 2 i denna del, med anledning av motion 1990/91:Sk388yrkande 3 och med avslag på motionerna 1990/91:Sk433 yrkandena21 och 22, 1990/91:Sk435 yrkandena 25--27 och 29,1990/91:Sk601 i denna del, 1990/91:Sk625 yrkandena 1--6 och11, 1990/91:Sk627 yrkandena 21--28, 31 och 39, 1990/91:Sk634yrkandena 1--5 och 6 i denna del, 1990/91:Sk663 yrkande 2,1990/91:N68 yrkandena 56--63, 64 i denna del och 65 i dennadel, 1990/91:N69, 1990/91:N73 yrkande 8 och 1990/91:N93yrkande 4dels hos regeringen begär förslag om en miljörelateradenergibeskattning i enlighet med vad som anförts,dels som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om förutsättningarna för en stor framtidabiobränsleanvändning i Sverige.2. Riktlinjerna för energibeskattningen (mom. 1)och (båda c) hardels anfört följande:En miljöanpassad och framtidsinriktad energibeskattning innebäratt miljövänlig och förnybar energi gynnas på bekostnad avmiljöförstörande importerade energislag. Vidare att enöverföring av skattebelastningen bör ske från arbetskraft tillenergi och råvaror. En sådan omläggning av skatteuttaget skaparincitament för hushållning med våra naturresurser och stimulerartill ökande sysselsättning.Vi förordar en konsekvent övergång till att skatter/avgifter påel och värme tas ut i produktionsledet för att stimulera tilleffektivisering och begränsning av utsläpp i produktion,distribution och konsumtionsled. Vårt förslag till ändringar ienergibeskattningens utformning innebär följande:1. Skatte- och avgiftsuttaget på energi skall bygga på enmiljöanpassad punktbeskattning. Detta innebär attmervärdeskatten på energi slopas.2. Nuvarande konsumtionsbeskattning av el slopas och ersätts avvattenkraftsskatt, uranskatt och lika beskattning och avgifterpå bränslen oavsett om de används för värme eller elproduktion.Tekniskt tas skatten ut i produktionsledet på producerad elmotsvarande /kWh i konsumtionsledet.3. Höjd punktbeskattning på bensin med /l med motsvarandehöjning av kilometerskatten.4. Biobränslen, vindkraft, vågkraft och el från solceller skallvara skattefria.5. Den energiintensiva industrins nedsättning av energiskatt ochkoldioxidavgift utformas så att den ökar lönsamheten videffektivare energianvändning.Samkörningen av det nordiska elproduktionssystemet är viktig föratt optimalt utnyttja tillgängliga resurser. För att dennasamkörning inte skall störas av de produktionsskatter viföreslår krävs att ett generellt skatteavdrag får göras med 13öre/kWh vid export av el samt att motsvarande påslag görs vidimport av el. Detta innebär att produktionsskatten behandlas påsamma sätt som moms vid export och import.Fjärrvärmeverken är det enda område där biobränslena har fått enordentlig framgång. Trots detta har man låtitmervärdeskattebelägga fjärrvärme vilket har drabbat mycket hårteftersom dessa anläggningar måste täcka sina kapitalkostnadervia priset på värme. Vår omläggning innebär att mervärdeskattenpå fjärrvärme avskaffas.Enligt vår mening bör hos regeringen begära förslag omen energibeskattning i enlighet med det anförda.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande riktlinjerna för energibeskattningenatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk435yrkandena 25--27 och 29, 1990/91:Sk601 i denna del,1990/91:Sk663 yrkande 2 och 1990/91:N69 och med avslag påmotionerna 1990/91:Sk388 yrkande 3, 1990/91:Sk424 yrkande13, 1990/91:Sk433 yrkandena 21 och 22, 1990/91:Sk612,1990/91:Sk619 yrkande 1, 1990/91:Sk625 yrkandena 1--6 och11, 1990/91:Sk627 yrkandena 21--28, 31 och 39, 1990/91:Sk634yrkandena 1--5 och 6 i denna del, 1990/91:N68 yrkandena56--63, 64 i denna del och 65 i denna del, 1990/91:N73 yrkande8, 1990/91:N88 yrkande 2 i denna del och 1990/91:N93 yrkande4 hos regeringen begär förslag om en energibeskattning ienlighet med vad som anförts.3. Riktlinjerna för energibeskattningen (mom. 1)() hardels anfört följande:Vänsterpartiet menar att energibeskattningen bör ses frånenergi- och miljöpolitiska utgångspunkter. villgenom skattepolitiska åtgärder stimulera resurshushållning ochen övergång till miljövänligare energiformer. Detta skaparförutsättningar för en avveckling av kärnkraften. I detta syftekan olika instrument användas, punktskatter, miljöavgifterliksom sänkt eller slopad moms på energiformer som särskilt börgynnas.All energiproduktion bör enligt vår mening beskattas lika genomen särskild avgift på koldioxidutsläpp. En sådan avgift börkompletteras med en höjning av skatten för el från kärnkraftverkoch vattenkraftverk. Sådana höjningar bör kunna genomförassnarast.Mervärdeskatten för fjärrvärme bör sättas till0%. Skälenhärför utvecklas nedan (jfr reservation 12).Skatten på elkraft från kärnkraftverk bör höjas med perkWh . Detta beräknas ge en intäkt på ca 3,6miljarder kronor för /92.Skatten på el från vattenkraftverk bör höjas till /kWh, enhöjning från 1,5 resp. per kWh. Höjningen innebär attdifferentieringen avskaffas mellan vattenkraftverk byggda föreresp. Skattehöjningen skall träda i kraft den 1 juli1991. Detta beräknas ge en inkomstökning på 2,7 miljarder kronorför /92.Genom att införa moms på energi och reducera andra energiskattergynnas särskilt energikrävande produktion. En miljöinriktadbeskattning av energianvändandet i produktionen skall, enligtvänsterpartiet, i stället tillgodoses via styrande punktskatteroch miljöavgifter, om dessa utformas på ett effektivt sätt.Vi förordar att hos regeringen begär förslag ienlighet med vad som anförts.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande riktlinjerna för energibeskattningenatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk433yrkandena 21 och 22 och 1990/91:N73 yrkande 8 och med avslagpå motionerna 1990/91:Sk388 yrkande 3, 1990/91:Sk424 yrkande13, 1990/91:Sk435 yrkandena 25--27 och 29, 1990/91:Sk601 idenna del, 1990/91:Sk612, 1990/91:Sk619 yrkande 1,1990/91:Sk625 yrkandena 1--6 och 11, 1990/91:Sk627 yrkandena21--28, 31 och 39, 1990/91:Sk634 yrkandena 1--5 och 6 i dennadel, 1990/91:Sk663 yrkande 2, 1990/91:N68 yrkandena 56--63,64 i denna del och 65 i denna del, 1990/91:N69, 1990/91:N88yrkande 2 i denna del och 1990/91:N93 yrkande 4 hos regeringenbegär förslag om höjd skatt på kärnkraft och vattenkraft samt omen koldioxidavgift på energiproduktion i enlighet med vad somanförts.4. Riktlinjerna för energibeskattningen (mom. 1)() hardels anfört följande:Miljöpartiet de gröna anser att energiskattesystemet bör varautformat så att energianvändningen reduceras; högenergiförbrukning innebär slöseri med resurser. De låga svenskaenergipriserna har medfört att framför allt elkonsumtionen iSverige blivit betydligt högre än i jämförbara europeiskaländer.Särskilt viktigt är att beskattningen stimulerar till sparsamhetmed ändliga resurser, exempelvis fossila bränslen och uran.Skatterna skall också konstrueras så att de motverkar ett starktberoende av import av energiråvara och sålunda skapar ökadförsörjningstrygghet. Energibeskattningen bör också bidra tillatt skatten på mänskligt arbete kan sänkas.Mervärdeskatten på energi, elskatten och punktskatterna påfossila bränslen bör slopas och ersättas med ett system medskatt på energiråvaror, uranenergi och vattenkraft samtkoldioxidskatt. Biobränslen, och tills vidare även torv, skallvara befriade från koldioxidskatt. Principen att allenergiråvara bör vara beskattad innebär att även uran skallbeskattas. för en sådan uranskatt bör vara skatten på detur miljösynpunkt sämsta fossila bränslet, nämligen kol. Dettabetyder att tillförd uranenergi belastas med en skatt per kWhsom svarar mot summan av energiskatt och koldioxidskatt för kol.Eftersom detta ger ett mycket högt pris på elenergi frånkärnkraftverk föreslår vi att denna skatt införs stegvis underen treårsperiod. När energiråvaror används för ickeenergiändamål bör de beläggas med samma skatter ochmiljöavgifter som vid användningen för energiändamål. Förjämförbarhetens skull anges skatter och avgifter på detta områdeper kWh. Nedanstående tabell visar uttaget av råvaruskatt ochkoldioxidskatt i öre per kWh.Energislag Råvaruskatt Koldioxidskatt TotaltKol 5,9 8,0 13,9Olja 5,9 7,2 13,1Naturgas 5,9 5,0 10,9Uran 9,0 9,0Vattenkraftäldre 8,0 8,0nyare 7,0 7,0Biobränslen 0Vindkraft 0Eftersom skatterna anges i krontal måste de justerasregelbundet för att undvika att de urholkas av inflationen. Enautomatisk uppräkning bör därför införas.Bensinskatten och kilometerskatten är delvis att betrakta sommiljöskatter. Enligt vår bedömning har inte full hänsyn tagitstill trafikens miljökostnader med det nuvarande uttaget. Såvälförsurningen som skador på byggnadsverk och växtlighet tilltarju. Vi anser att bensinskatten bör höjas med per literoch kilometerskatten med 30%.Vi anser att införandet av en principiellt logisk och jämlikenergibeskattning av denna modell inte behöver hindras avhänsynen till industrins kostnader om beskattningen kompletterasmed kompensationsregler för industrin under en övergångstid.Dessa bör vara utformade på ett sådant sätt att denkonkurrensutsatta industrin får ersättning för viss del av denkostnadsbelastning som skatterna utgör. Ersättningen skall intebaseras på de enskilda industriernas skattekostnadsbelastningutan på branschens genomsnittliga belastning och utgå perproducerad enhet.Huvuddelen av de intäkter som inflyter genom höjdaenergiskatter m.m. bör användas till sänkta arbetsgivaravgifter.Avgiften bör sänkas i hela , vissakommuner i och samt . Vidare böravgifterna sänkas i övriga utomstorstadområdena för att industrin inte skall drabbas alltförhårt. I storstadsområdena genomförs en sänkning för sjukvård,handikapp- och äldreomsorg.I avvaktan på att ett förslag till energibeskattning efterdessa principer kan läggas fram bör enligt vår mening förnybaraenergikällor undantas från mervärdeskatt. Producenter av sådanabränslen skall vidare få sin ingående mervärdeskatt återbetald.Jag förordar att hos regeringen begär förslag om enenergibeskattning med denna utformning samt ett skyndsamtförslag om undantag från mervärdeskatten för förnybara bränslen.Vad som anförts om sänkta arbetsgivaravgifter bör somsin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande riktlinjerna för energibeskattningenatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk625yrkandena 1--6 och 11, 1990/91:Sk627 yrkandena 21--28, 31 och39, 1990/91:Sk634 yrkandena 1--5 och 6 i denna del och1990/91:N68 yrkandena 56--63, 64 i denna del och 65 i dennadel och med avslag på motionerna 1990/91:Sk388 yrkande 3,1990/91:Sk424 yrkande 13, 1990/91:Sk433 yrkandena 21 och 22,1990/91:Sk435 yrkandena 25--27 och 29, 1990/91:Sk601 i dennadel, 1990/91:Sk612, 1990/91:Sk619 yrkande 1, 1990/91:Sk663yrkande 2, 1990/91:N69, 1990/91:N73 yrkande 8, 1990/91:N88yrkande 2 i denna del och 1990/91:N93 yrkande 4dels begär förslag om en energibeskattning i enlighet medvad som anförts,dels begär förslag om undantag från mervärdeskatten förförnybara bränslen i enlighet med vad som anförts,dels som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om sänkta arbetsgivaravgifter.5. Svavelskatten (mom. 2), och (alla m) hardels anfört följande:Miljölagstiftningen bör enligt vår mening kompletteras medmiljöavgifter som svavelskatten och kväveoxidavgiften. Dessarena miljöavgifter måste emellertid utformas på ett väsentligtannorlunda sätt än koldioxidskatten. Förutsättningen för attsådana styrmedel skall kunna accepteras är enligt vår mening attintäkterna återgår till den verksamhet som belastas eller tillåtgärder som syftar till att undanröja uppkomna miljöeffekter.Syftet får inte vara att finansiera offentlig verksamhet. Det ärviktigt att vid införandet av miljöskatter eller -avgifter kommaihåg att är en öppen ekonomi vars näringsliv har attkonkurrera med andra länders. De bör således utformas så attkonkurrenskraften inte försämras.Ett exempel är svavelskatten som flyter in i budgeten.Enligt vår mening bör intäkterna i stället användas för attfinansiera miljöåtgärder, bl.a. skogsmarkskalkning. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 2 hemställt2. beträffande svavelskattenatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk424yrkande 14 och 1990/91:Sk628, med anledning av motion1990/91:Sk692 och med avslag på motion 1990/91:Sk625yrkandena 9 och 10 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts om användningen av intäkterna från svavelskatten.6. Svavelskatten (mom. 2)() hardels anfört följande:Skatten på svavelinnehåll i brännoljor med svavelhalteröverstigande0,1 viktprocent är . Restitution erhålls för svavel som inte släpps uti miljön.Med hänsyn till att försurningsskadorna fortfarande tilltar ilandet anser vi inom de gröna att ambitionsnivånborde ligga betydligt högre. Vår bedömning är att skattenivånbör höjas till . per kg svaveldioxid. Med hänsyn till attmöjligheterna till rening är goda och att en rad svavelfattigaalternativ finns att tillgå, bör detta vara en rimligambitionsnivå.Miljöskatternas syfte är dels att i sig styra mot mermiljöanpassade alternativ, dels att delvis finansiera statenskostnader såväl för att reparera miljöskador som för attstimulera utveckling av alternativ. Eftersom miljöskatter ärpunktskatter i fasta belopp verkar inflationen urholkande påstyreffekten. Skall miljöskatter styra som förutsetts så måstede inflationsuppräknas . Vi anser att svavelskattenskall inflationsuppräknas automatiskt varje år.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag i enlighet med detanförda.dels vid moment 2 hemställt2. beträffande svavelskattenatt med bifall till motion 1990/91:Sk625 yrkandena9 och 10 och med avslag på motionerna 1990/91:Sk424 yrkande14, 1990/91:Sk628 och 1990/91:Sk692 hos regeringen begärförslag om höjning och automatisk inflationsuppräkning avsvavelskatten i enlighet med det anförda.7. Kraftvärme (mom. 3), och (alla m) hardels anfört följande:Regeringens förslag innebär att allmän energiskatt inte skalltas ut på bränsle i kraftvärmeanläggningar, men attkoldioxidskatt dock skall tas ut. Det är knappast en logiskslutsats. I ren kraftproduktion befrias bränslet från bådekoldioxidskatt och allmän energiskatt. Regeringens förslag ärett exempel på hur inkonsekvenser i regeringensenergibeskattningssystem försämrar konkurrenskraften förbiobränslen.Som vi framhållit tidigare innebär det förslag som läggs framav moderata samlingspartiet att mervärdeskatt inte tas ut vidförsäljning av värme från kraftvärme- ellerfjärrvärmeverk. Härigenom stärks konkurrenskraften för dennatyp av värme i förhållande till enskilda värmepannor. Dettagäller även bensindrivna anläggningar. En sådan åtgärd skulledessutom inte, som regeringens förslag, missgynna biobränslen.En koldioxidrelaterad energibeskattning av fossila bränslen ikombination med nollmoms avseende tillhandahållande avfjärrvärme skapar således goda förutsättningar att påkommersiell basis utnyttja det miljövänliga biobränslet fördenna produktion.Vi har inte någon erinran mot att regeringens förslag nugenomförs med den komplettering som föreslås av utskottet närdet gäller bensindrivna kraftvärmeverk men anser att riksdagensom sin mening bör ge regeringen till känna att en omläggningefter de riktlinjer som förespråkas av moderata samlingspartietskulle stärka konkurrenskraften för kraftvärme utan attbiobränslen missgynnas.dels vid moment 3 hemställt3. beträffande kraftvärmeatt med anledning av proposition 1990/91:88 idenna del och motionerna 1990/91:N68 yrkande 70 och1990/91:N90 yrkande 1 och med avslag på motionerna1990/91:N68 yrkande 68 i denna del och 1990/91:N90 yrkande 1dels beslutar undanta bränsle som används för produktionav värme i ett kraftvärmeverk från allmän energiskatt ochbensinskatt,dels som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om att en omläggning i enlighet med vad som anförtsskulle stärka konkurrenskraften för kraftvärme utan attbiobränslen missgynnas.8. Kraftvärme (mom. 3 och mom. 11 i motsvarande del)() hardels anfört följande:Vi i de gröna avvisar regeringens förslag attbefria fossila bränslen i kraftvärmeanläggningar frånenergiskatt. En sådan befrielse missgynnar biobränslen. Däremotkan vi tänka oss att befria värmeverk och kraftvärmeverk frånmervärdeskatten på den del av priset på levererad värme och elsom svarar mot anläggningens kapitalkostnad. Härigenom erhållsen bränsleneutral stimulans som stärker värmeverkens ochkraftvärmeverkens konkurrenskraft gentemot individuellt eldadefastigheter.Med hänvisning till det anförda hemställer jag att riksdagenavslår förslaget om befrielse från allmän energiskatt ochbensinskatt för kraftvärmeverken och som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om en delvis befrielsefrån mervärdeskatt för värme och el från dessa anläggningar.dels vid moment 3 och moment 11 i motsvarande delhemställt3. beträffande kraftvärmeatt med bifall till motion 1990/91:N68 yrkandena68 i denna del och 70 och med anledning av motion 1990/91:N90yrkande 1dels avslår proposition 1990/91:88 i denna del,dels som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om en delvis befrielse från mervärdeskatt för värme ochel från kraftvärmeverk och värmeverk,11. beträffande lagförslag såvitt avser kraftvärmeatt med anledning av vad utskottet ovan anfört ochhemställt avslår de vid propositionen fogade förslagen till1. lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt,såvitt avser 24 ch 25 §§,2. lag om ändring i lagen (1990:582) om koldioxidskatt.9. Avkopplingsbar el (mom. 4 och mom. 11 i motsvarande del), och (alla m) hardels anfört följande:Systemet med avkopplingsbara pannor har varit ett effektivtsätt att utnyttja de variationer i elproduktionen som ärofrånkomliga på grund av den stora andelen vattenkraft ochkärnkraft i det svenska elsystemet. Under vissa tider på dygneteller vissa tider kan det uppstå överskott påelkraft, som på ett bra sätt kan ersätta miljöfarliga bränslen.Mot bakgrund av att vi förordar en i grunden mindre styrandeenergibeskattning som gör det möjligt att använda ledigöverskottsel under lönsamma former utan att snedvridakonkurrensen yrkar vi avslag på regeringens förslag.dels vid moment 4 och moment 11 i motsvarande delhemställt4. beträffande avkopplingsbar elatt med bifall till motion 1990/91:N88 yrkande 14avslår proposition 1990/91:88 i denna del,11. beträffande lagförslag såvitt avser avkopplingsbar elatt med anledning av vad utskottet ovan anfört ochhemställt avslår det vid propositionen fogade förslaget till1. lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt,såvitt avser 2 §.10. Fjärrvärme (mom. 5), och (alla m) hardels anfört följande:Vi har i reservation 1 begärt förslag om en energibeskattningdär de nuvarande punktskatterna ersätts med en förhöjdkoldioxidskatt inom ramen för nuvarande skatteuttag. Härigenomförbättras förutsättningarna för bl.a. biobränslen. Ett inslag iomläggningen är att mervärdeskatten för fjärrvärme bestämstill0% för att stärka konkurrenskraften för denna typ avvärme i förhållande till enskilda pannor.Även om vårt förslag till ny energibeskattning inte vinnerbifall anser vi att en sänkning av mervärdeskatten förfjärrvärme till0% bör genomföras. bör hosregeringen begära förslag härom.dels vid moment 5 hemställt5.