bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — Enligt utskottets mening måste den nu framlagdapropositionen anses uppfylla även högt ställda krav på en sådanhandlingsplan. Det kan knappast ses som någon nackdel attpropositionen utöver de nationella miljöproblemen ocksåutförligt behandlar de internationella miljöproblemen. Motionenär således tillgodosedd i denna del. Som framgår avpropositionen (s. 18) ämnar regeringen lämna årligaredovisningar om utvecklingen på miljöområdet. Härigenomtillgodoses även yrkande 7 i motionen.Yrkande 3 i motion Jo116 om en parlamentarisk granskning avarbetet med aktionsplaner har anknytning till utredningen omnaturvårdsverkets organisation. I avbidan på den fortsattaprövningen av denna fråga avstyrks motionen i denna del.Enligt yrkandena 5 och 6 i motionen skall strategin imiljöarbetet på ett tydligare sätt utgå från de kritiskabelastningsgränserna och miljöpolitiska målsättningartydligare kopplas till miljölagstiftningen. Dessa frågorbehandlas, som närmare anförs i det följande, avmiljöskyddskommittén. Utskottet utgår från att det kommer attbli möjligt att höja ambitionsnivån i miljöarbetet ochytterligare skärpa och precisera kraven på de verksamheter sompåverkar miljön när resultatet av kommitténs arbete föreligger.I avbidan på detta arbete är utskottet inte berett atttillstyrka motionen i angivna delar.Miljöpolitikens mål och strategierTillståndet i miljön och hur människan genom olika aktiviteterpåverkar bl.a. atmosfären, klimatet, naturen, sjöar och havredovisas kortfattat i kapitel 2 i propositionen. I Sverigefinns stora naturvärden och en lång tradition att skydda ochbevara värdefulla miljöer.I många avseenden har miljötillståndet förbättrats avsevärtunder . Resultatet av genomfördaåtgärder redovisas. Trots att goda resultat har uppnåtts måsteföroreningarna begränsas ytterligare för att människors hälsaoch miljön skall skyddas varaktigt. Regeringen redovisar demiljöpolitiska mål och strategier som föreslås som riktlinjerför det fortsatta arbetet. De medel och de åtgärder som föreslåsför att uppnå miljömålen redovisas i sammanfattning i kapitlen 3och 4.PropositionenAtmosfären och klimatetSom riktlinjer för det fortsatta arbetet med att begränsapåverkan på atmosfären och klimatet skall följande gälla.Uttunningen av ozonskiktet hejdas så att människors hälsa och deekologiska systemen inte skadas. Avvecklingsplanen förCFC-föreningar fullföljs, som den utvidgas till andraämnen med liknande negativa effekter på ozonskiktet.Regeringen föreslår en samlad strategi för minskadklimatpåverkan. Utsläppen av samtliga klimatpåverkande gaserbegränsas inom alla samhällssektorer. skall verka föratt de totala koldioxidutsläppen i inteöverstiger nuvarande nivå för att därefter minska. Detta mål kansenare utsträckas till övriga industriländer.Regeringen tog initiativ till överläggningar medföreträdare för riksdagspartierna liberalerna ochcenterpartiet, i syfte att skapa ett underlag för långsiktigthållbara beslut om energipolitiken. Överläggningarna slutfördesden med en överenskommelse om riktlinjer förenergipolitiken. I överenskommelsen ingår förslag till enstrategi för minskad klimatpåverkan. Regeringen föreslår att dei överenskommelsen angivna riktlinjerna om minskadklimatpåverkan antas av . Överenskommelsen återges pås. 20--24 i propositionen.Partiöverenskommelsen om energipolitiken innebär kraftfullasatsningar på energihushållning och miljöanpassadkraftproduktion. Regeringen föreslår i propositionen omenergipolitiken riktlinjer för energipolitiken.Regeringen tar i denna proposition ställning till en radåtgärder för minskad klimatpåverkan. Inom trafikområdet gällerdet bl.a. miljöklasser för nya fordon. proposition omnäringspolitik för tillväxt har regeringen föreslagit en kraftigsatsning på kollektivtrafik och järnväg samt ytterligare försökmed automatisk hastighetsövervakning. Regeringen föreslår ipropositionen om energipolitiken stöd till demonstrations- ochutvecklingsinsatser för motoralkoholdrivna fordon.I denna proposition redovisar regeringen också en breddadavvecklingsplan för ozonnedbrytande ämnen. Regeringen anmäleratt krav skall införas om återvinning och destruktion av CFC ochhaloner.Regeringen har tidigare redovisat åtgärder för att minskaavfallshanteringens miljöpåverkan. Den pågående omställningen avdet svenska jordbruket bidrar till en minskad klimatpåverkan.Regeringen anger i denna proposition att utsläppen av flyktigaorganiska ämnen skall halveras , räknat från 1988års nivå.Dessa åtgärder innebär en kraftig minskning av det svenskabidraget till klimatförändringarna.Det är dock angeläget att kostnader och effekter av möjligaåtgärder utreds ytterligare. Det gäller i synnerhet åtgärder motutsläpp av andra växthusgaser än koldioxid. Regeringen har föravsikt att ge i uppdrag att i samarbete medberörda myndigheter redovisa en fördjupad analys av klimatfrågansom underlag för politik nationellt ochinternationellt. redovisade i slutet avjanuari 1991 utsläppen för och preliminärt för år 1989.Enligt redovisningen var utsläppen av koldioxid i stort settoförändrade (62,år1988, ).År 1989 var ett betydligt varmare år än 1988. Trots dettaminskade utsläppen av koldioxid endast marginellt. Dettaillustrerar svårigheterna att vid normala temperaturförhållandenklara delmålet om att utsläppen inte bör överstiga 1988 årsnivå. I partiöverenskommelsen understryks att detta mål, bl.a.med hänsyn till trafikutvecklingen, torde vara svårt att klaraunder de närmaste åren.Gränsöverskridande luftföroreningarSom riktlinjer för det fortsatta arbetet gäller att nedfalletav svavel- och kväveoxider samt av flyktiga organiska ämnenbegränsas till nivåer som inte skadar naturen eller människorshälsa.Riksdagens uttalanden innebär att de svenskasvavelutsläppen skall minska mellan åren 1980 och 2000.Tidigare uttalanden från innebär attkväveoxidutsläppen skall minska räknatfrån nivå. Dessa utsläppsmål skall även ifortsättningen vara vägledande för arbetet. Omfattande åtgärderbehövs för att uppnå kvävemålet. Det åtgärdsprogram somregeringen föreslår beräknas leda till en minskning avkväveoxidutsläppen med till år 1998.Ammoniakutsläppen bör minska till år 1995.Möjligheterna att halvera utsläppen i södra och västra undersöks. Utsläppen av flyktiga organiskaämnen bör minska räknat årsnivå.Sveriges insatser i det internationella arbetet de närmasteåren inriktas främst på att få till stånd skärpta bilavgaskrav iEuropa. Nya internationella överenskommelser för att minskautsläppen av svavel- och kväveoxider skall också prioriteras.Utgångspunkten skall vara kritiska belastningsgränser förmiljön. skall verka för att en överenskommelse omminskning av utsläppen av flyktiga organiska ämnen kommer tillstånd.Miljön i tätorternaSom riktlinjer för det fortsatta arbetet gäller attluftkvaliteten förbättras så att de återstående riskerna förmänniskors hälsa till följd av utsläpp av luftföroreningar fråntrafik, industri och energianläggningar undanröjs. Denvärdefulla kulturmiljön i städerna skall bevaras.Behovet av grönområden i tätorter och tätortsnära områdenskall tillgodoses i den kommunala planeringen.Vid skall halterna av koloxid, kväveoxid,svaveldioxid, sot och partiklar underskrida de riktvärden somutarbetats av . Riktvärdena syftar till attundanröja akuta hälsoeffekter.Utsläppen av cancerframkallande ämnen bör minskas itätorterna för att de långsiktiga hälsoeffekterna skall vara påen acceptabel nivå. Ett delmål är att halvera utsläppen till år2005.Buller i tätorter bör minska så att det kommer att ligga undernaturvårdsverkets nuvarande riktlinjer.Naturresurser och naturvårdSom riktlinjer för användningen av naturresurser och vård avnaturmiljön gäller följande:Förnybara resurser skall utnyttjas inom ramen för ekosystemensproduktionsförmåga. Användning av icke förnybara naturresurserskall i ännu högre grad präglas av en ansvarsfull hushållning.Den biologiska mångfalden och den genetiska variationen skallsäkerställas. Växt- och djursamhällen skall bevaras så att ilandet naturligt förekommande växt- och djurarter gesförutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och ilivskraftigt bestånd.Införande av främmande arter eller genetiskt modifieradeorganismer skall ske med stor restriktivitet och underbetryggande kontroll så att förutsättningarna för den inhemskafloran och faunan inte äventyras.Utöver förslagen till riktlinjer föreslår regeringen attnaturvårdslagen ändras. Regeringen föreslår också att resursernaför vård och förvaltning av naturreservat samt för arbetet medhotade arter förstärks med 30 milj.kr. för nästa budgetår.Vatten och havSom riktlinjer för det fortsatta arbetet skall gälla attnaturligt förekommande arter i havs- och vattenområden skallkunna bevaras i livskraftiga, balanserade populationer.Föroreningar skall inte begränsa användningen av vatten frånsjöar och vattendrag samt grundvatten som vattentäkt.Återställningen av prioriteras i det internationella arbetet. skall bidra aktivttill att konkreta handlingsprogram för samtliga Östersjöstaterutarbetas och genomförs.De vattenburna utsläppen av kväve från mänskliga verksamheterskall halveras mellan åren 1985 och 1995.Det långsiktiga målet är att stabila organiska ochmiljöskadliga ämnen inte skall få förekomma i miljön. Utsläppenav stabila organiska ämnen skall begränsas, så att de nått en sådan nivå att miljön inte tar skada.Åtgärder för att minska utsläppen av klorerade organiska ämnenfrån skogsindustrin prioriteras.Utsläppen av kvicksilver, kadmium och bly skall minskas . Utsläppen av övriga viktigametaller skall halveras under samma tid.Användningen av miljöskadliga ämnen begränsas kraftigt.MotionernaI partimotionen Jo105 (m) redovisas riksdagsbeslut omdet s.k. koldioxidtaket och den internationella verksamheten påklimatvårdsområdet. Enligt motionen har regeringen ejefterkommit riksdagsbeslutet och ej heller följt uppmaningar ochrekommendationer från världskonferensen om klimatfrågor iNoordwijk resp. Bergenmötet . Vidare hänvisastill den officiella statistiken rörande koldioxidutsläppen somvisar att de svenska utsläppen har minskat kontinuerligt sedanår 1987. I de energipolitiska överläggningarna lyckadesemellertid regeringen övertyga övriga deltagande partier attkoldioxidtaket redan hade överskridits. Den andravärldsklimatkonferensen uppmanade alla utvecklade länder attanalysera möjligheterna att reducera utsläppen av sådanaväxthusgaser som inte regleras i Montrealprotokollet. Analysen,som skall omfatta de två närmaste decennierna, skall såledesomfatta koldioxid, metan och dikväveoxid. Regeringen har ännuinte redovisat hur eller ens om den avser att följavärldsklimatkonferensens uppmaning. För att säkerställa attdessa analyser utförs i enlighet med de internationellaöverenskommelserna föreslår motionärerna (yrkandena 4--6) attriksdagen uppdrar åt regeringen att följa de internationellarekommendationerna. När det gäller de svenska koldioxidutsläppenutgår motionärerna som basår för oförändradeutsläpp enligt beslut . De svenska utsläppenfår enligt motionen inte överstiga nivå. Valet av basåransluter till internationell praxis. beslut omminskning av koldioxid utgår från basåret 1987.Detta beslut grundar sig på rekommendationersom utfärdades . Även detta utgår från år 1987.Enligt motionen bör fastställa att de svenskakoldioxidutsläppen skall minska till år2005. Samma yrkande framställs i motion Jo722 yrkande 1 (m). Iyrkande 2 understryks behovet av en offensiv svenskklimatvårdsstrategi. Sistnämnda yrkande upprepas i motion Jo733yrkande 1 (m).I partimotion Jo110 (fp) yrkas att hos regeringenbegär en redovisning av de åtgärder som behövs och konsekvenserav dessa för att utsläppen av kväveoxider till luft skall minskamed (yrkande 2).I partimotion Jo113 (c) yrkande 2 anförs att uppgifterna tillgrund för energiöverenskommelsen utgick från attkoldioxidutsläppen hade ökat. Enligt SCBs bedömning har dockutsläppen minskat , med undantag av en viss ökningår 1988. Miljöpropositionen präglas i denna del av uppgivenhet.För att begränsa växthuseffekten måste utsläppen av växthusgaserenligt den internationella expertgruppen IPCC minska med minst60 %. För att klara detta krävs ett målmedvetet arbete bådenationellt och internationellt. Det är viktigt att Sverigedriver på arbetet och inte drar på sig kritik för att varabromsare, som skedde vid klimatmötet i . Enligt centernsuppfattning måste kraftfullt agera för att få till ståndett gemensamt program för EFTA och EG i enlighet medenergiuppgörelsen. En huvuduppgift måste vara att verka för attprissättningen på energi avspeglar de verkliga kostnaderna,inkl. Regeringen bör återkomma med ettprogram för att minska utsläppen till vad naturen tål.Enligt yrkande 4 bör göra ett uttalande enligtmotionen om behov och inriktning av åtgärder för att motverkauttunningen av ozonskiktet.Enligt yrkandena 5, 6 och 7 i motion Jo113 bör göraett uttalande om betydelsen av att minska försurande utsläpp.Svavelutsläppen bör minskas , kväveoxidutsläppen och utsläppen av flyktiga organiska föreningar med 75 %jämfört med nivå. Förslag bör framläggas om minskningav ammoniakutsläppen på alla samhällsområden, inte barajordbrukets område.I v-motionen Jo737 yrkas: 1. ett riksdagsuttalande om viktenav åtgärder för att begränsa utsläppen av klimatgaser, 2. attriksdagen omformulerar koldioxidbeslutet och 4. attriksdagen beslutar om en handlingsplan för att minskakoldioxidutsläppen från industri- och energisektorn. Beträffandekoldioxidbeslutet anförs att riksdagsbeslutet äralltför diffust. Det omfattar inte helaklimatförändringsproblematiken och inte alla samhällssektorer.Beslutet är ett provisorium som måste ersättas. Detmåste innehålla svenska åtaganden på den nationella nivån och påden internationella. Det måste innehålla åtgärder som leder tillreducerade utsläpp från alla sektorer. Det måste varalångsiktigt och omfatta samtliga klimatförändrande gaser avbetydelse.Några grundtankar i motion Jo112 av () är att vimåste ändra vår livsstil för att effektiviseraenergianvändningen och minska den materiella förbrukningen påett socialt ansvarigt sätt. Det är dags att kvalificera detekonomiska tillväxtbegreppet så att den tillväxt som skadarmänniskor och natur kan motarbetas. Motionen utmynnar i yrkandenatt koldioxidutsläppen måste minskas och den s.k.växthuseffekten motverkas och att ett tak för koldioxidutsläppenfastställs. Vidare bör användningen av fossila bränslen minskamed (yrkandena 1--4).I mp-motionen Jo123 yrkas att utsläppen av koldioxid ochkväveoxider minskas med genom att manprioriterar den rena vätgasen framför fossila bränslen.I motion Jo116 yrkande 8 (mp) yrkas att de miljöpolitiskamålsättningar som anges i motionen skall utgöra mål förmiljöpolitiken. Motionen innehåller i denna del följandeförslag:Svaveldioxid: Utsläppen skall minska (1988--2000), kväveoxid med (1988--2000) och (1988--2005), kolväten (1988--2000); koldioxid:utsläppen skall ha börjat minska i förhållande till dagens nivåår 2000 och ha minskat ; klorerade organiskaämnen: utsläppen från massaindustrin skall ha upphört ;stabila organiska ämnen: utsläppen till hav och vatten skall haminskat till 1995; klorerade lösningsmedel:användningen skall ha upphört ; kvicksilver och kadmium:punktutsläpp till luft och hav samt användning i produkter ochvaror skall ha upphört ; blyhaltig bensin: användningenskall ha upphört ; bekämpningsmedel: skall haminskat i jordbruket , även räknat påbehandlad areal; kväveläckage: skall ha minskat med 50 %från jordbruket dagens nivå och till år1998; handelsgödselkväve: användningen skall ha minskat med 30 %till 1992 och till 1995; ammoniak: utsläppen frånjordbruket skall ha minskat till 1995 och tillår 2000.I motion Jo818 av m.fl. (fp) yrkas attåtgärder för att begränsa luftföroreningarna skall beaktas vidolika myndigheters arbete.Utskottets övervägandenAtmosfären och klimatetI samband med miljöpolitiska beslut framhöllutskottet att risken för långsiktiga klimatförändringar tillföljd av utsläpp av bl.a. koldioxid utgör ett av de särskiltallvarliga hoten mot miljön. Vidare underströk utskottet attproblemet är av internationell och global natur och att det intekan lösas enbart genom nationella åtgärder. Utskottet anfördeatt regeringen borde klarlägga energianvändningens effekter påkoldioxidhalten i atmosfären och utarbeta ett program för attminska utsläppen till vad naturen tål. Som ett nationellt delmålborde anges att koldioxidutsläppen inte bör ökas utöver den nivåde hade vid tiden för beslutet. följde utskottet(JoU1987/88:23 s. 83, rskr. 383).Den i propositionen redovisade partiöverenskommelsen omenergipolitiken innebär kraftfulla satsningar påenergihushållning och miljöanpassad kraftproduktion. Ipropositionen framläggs vidare en rad förslag för minskadklimatpåverkan inom trafikområdet, jordbruksområdet och vissaandra områden. En av utgångspunkterna för den energipolitiskapropositionen är att tidigare beslut om avveckling avkärnkraften inte varit föremål för förnyad prövning eller nyttställningstagande. När avvecklingen kan inledas och i vilkentakt den kan ske avgörs av resultaten av hushållningen med el,tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationellt konkurrenskraftigaelpriser. I denna del skiljer sig såväl den energipolitiska somden miljöpolitiska propositionen från de utgångspunkter somligger till grund för yrkandena i moderata samlingspartietsmotion Jo105. När det gäller det statistiska underlagsmaterialetkan utskottet dock, i likhet med vad som anförs i motionernaJo105 och Jo113, konstatera att de svenska utsläppen avkoldioxid enligt tillgängliga uppgifter fortsatt att minska ävenefter . Dessa uppgifter bygger dock på icketemperaturkorrigerade utsläppsvärden. För att erhållarättvisande värden mellan åren måste hänsyn tas till resp. årstemperatur. Utskottet vill här hänvisa till den långa traditionav temperaturkorrigeringar som föreligger inom t.ex. statistikenöver elkonsumtionen.Enligt en rapport från () uppgickutsläppen i av koldioxid till ca 62 miljonerton. Detta motsvarar av utsläppen och avutsläppen . Den dominerande källan för koldioxidutsläppär dels förbränning av oljeprodukter och gas, dels samfärdselnsdrivmedelsförbrukning, vilka svarade för 39 resp. av detotala utsläppen . Trafikutsläppen har emellertid ökatunder med i genomsnitt till följdav det växande trafik- och transportarbetet.Förbränningsutsläppen av koldioxid har däremot sjunkit med , vilket starkt bidragit till dennettominskning av utsläppen som skett. totala utsläppförväntas ha varit ca enligt denprognosberäkning som gjorts av SCB i samråd med statensnaturvårdsverk.Även om de redovisade uppgifterna tyder på attkoldioxidutsläppen fortsatt att minska delarutskottet regeringens bedömning att kostnader och effekter avmöjliga åtgärder bör utredas ytterligare. Det gäller i synnerhetåtgärder mot utsläpp av andra växthusgaser än koldioxid. Somframgår av propositionen har regeringen för avsikt att genaturvårdsverket i uppdrag att i samarbete med berördamyndigheter redovisa en fördjupad analys av klimatfrågan somunderlag för politik nationellt och internationellt.Beträffande uppgifterna om de svenska utsläppsminskningarna görutskottet samma bedömning som regeringen, nämligen att demarginella minskningar som noterats bör ses mot bakgrund av attdet inte rått normala temperaturförhållanden under t.ex. år1989. Dessa uppgifter utgör därför inte i sig anledning attfrångå regeringens överväganden i denna del. Utskottettillstyrker regeringens förslag om en samlad strategi förminskad klimatpåverkan. Utsläppen av samtliga klimatpåverkandegaser bör begränsas inom alla samhällssektorer. skallverka för att de totala koldioxidutsläppen i år 2000inte överstiger nuvarande nivå för att därefter minska. Dettamål kan senare utsträckas till övriga industriländer.Det anförda innebär att utskottet avstyrker motionerna Jo105yrkandena 4--6, Jo112 yrkandena 1--4, Jo113 yrkande 2, Jo123yrkande 2, Jo737 yrkandena 1, 2 och 4, Jo722 yrkandena 1 och 2samt Jo733 yrkande 1.Yrkande 4 i motion Jo113 är i huvudsak tillgodosett genomregeringens allmänna överväganden och konkreta åtgärdsförslag ominsatser för att skydda ozonskiktet. Dessa behandlas närmare iett följande avsnitt.Gränsöverskridande luftföroreningar m.m.Som framgår av propositionens bakgrundsbeskrivning harmarkerna i försurats i stor omfattning under desenaste decennierna. Markförsurningen påverkar grundvattnet ochmarkens förråd av näringsämnen m.m. samt bidrar till attmetaller frigörs som under vissa omständigheter är giftiga förväxter och djur. Den fortsatta försurningen av skogsmarker utgörett ökande hot mot miljön och skogarnas värde. De marknärahalterna av ozon kan medföra skador på grödor och på människorshälsa.De viktigaste föroreningarna som bidrar till försurning,kvävemättnad och bildning av fotokemisk smog är svaveldioxid,kväveoxider och flyktiga organiska ämnen.Svavelutsläppen i har minskat kraftigt sedanbörjan av till följd av vidtagna åtgärder. Sedan år1980 har de totala svavelutsläppen minskat med drygt 60 %.Svavelnedfallet i överskrider dock i större delen avlandet den s.k. kritiska belastningsgränsen, som är den gränsöver vilken det är vetenskapligt belagt att långsiktiga skadorpå miljön uppstår. Utsläpp som kan hänföras till utländskakällor, tillsammans med sådana utsläpp som inte kunnat hänförastill ursprungsländer, svarar för i genomsnitt avsvavelnedfallet i . För att minska nedfallet till dekritiska belastningsgränserna krävs, som anförs i propositionen,bl.a. långtgående åtgärder i . Ett stort antal länder iVästeuropa arbetar nu på att minska sina utsläpp i enlighet medöverenskommelser inom ECE och EG. Enligt regeringens bedömningkan den ekonomiska förändringen i östra samt i Polenoch komma att innebära kraftiga minskningar avutsläppen. Situationen ser följaktligen betydligt ljusare ut nuän vid tiden miljöproposition.För att minska de svenska svavelutsläppen har införts ensvavelskatt och i energiskattelagen miljöklasser för oljor. Detsenare innebär en styrning mot dieselbränsle med mindresvavelinnehåll. Regeringen har i ett antal överklagade ärendenenligt miljöskyddslagen skärpt utsläppskraven på svavel.Regeringen har vidare ändrat förordningen om svavelhaltigtbränsle så att krav på högsta tillåtna svavelhalt nu omfattarsamtliga svavelhaltiga bränslen.Kväveoxidutsläppen kommer huvudsakligen från olikaförbränningsprocesser och växte snabbt i under 1950-och 1960-talen. har de totala utsläppen i stortsett varit konstanta. Utsläppen från energianläggningar harminskat med ungefär en tredjedel. Utsläppen från trafiken harökat . I vissa delar av överskriderkvävenedfallet de kritiska belastningsgränserna. I propositionenredovisas (s. 27) bl.a. de åtgärder i form av avgift påkväveoxidutsläpp och skärpta avgaskrav för fordon som vidtagitsför att minska utsläppen.Utsläpp av flyktiga organiska ämnen bidrar tillsammans medkväveoxider till bildningen av höga halter av fotokemiskaoxidanter, främst ozon. Höga halter av fotokemiska oxidanter kanskada grödor och skog och påverka människors hälsa. Trafiken ärden största källan till utsläpp av flyktiga organiska ämnen iSverige. Bensinhantering och användning av lösningsmedel gerockså betydande bidrag. Vissa organiska ämnen, som kloreradelösningsmedel, ger också direkta effekter på hälsa och miljö. Isamband med beslut i ärenden enligt miljöskyddslagen i november1988 har regeringen uttalat att begränsning avlösningsmedelsutsläpp bör prioriteras högre i miljöskyddsarbetetpå alla nivåer.Utskottet delar regeringens bedömning att svavelnedfalletbehöver minska i sydvästra och iSvealand räknat års nivå. Kvävenedfallet behöverminska i södra och . Bakgrundshalternaav ozon bör minska med 10--och de episodvis höga halternamed i södra och .