bet · GF01LU10 · 1991-11-19 00:00:00 — Vissa ändringar i aktiebolagslagen Motioner väckta under den allmänna motionstiden I betänkandet behandlar utskottet dels förslag från regeringen (proposition1990/91:198) om vissa ändringar i aktiebolagslagen (1975:1385), dels elvafristående motioner med aktiebolagsrättslig anknytning som väckts under denallmänna motionstiden vid /91.Förslagen i propositionen innebär skärpningar av aktiebolagslagens regler omupprättande av kontrollbalansräkning i likvidationssituationer. Vidare innebärförslagen att en styrelseledamot eller verkställande direktör som har försummatsin skyldighet att inge årsredovisningshandlingar till patent- ochregistreringsverket i vissa fall skall kunna bli personligen betalningsansvarigför förpliktelser som uppkommer för bolaget.Någon motion har inte väckts med anledning av propositionen, och utskottettillstyrker att antar lagförslaget.De frågor som tas upp i motionerna rör bl.a. åtgärder mot ekonomiskbrottslighet, översyn av revisorsrollen, aktieägares personligabetalningsansvar för bolags böter och skadestånd, miljöredovisningar,aktieägandets offentlighet, minimigräns för aktiekapitalet,röstvärdesdifferentiering, s.k. erbjudandeplikt, patent- ochregistreringsverkets uppgifter samt förbud mot registrering av vissa firmor ochvarumärken.Utskottet avstyrker bifall till samtliga motionsyrkanden. I proposition 1990/91:198 föreslår regeringen () efterhörande av lagrådet att antar ett i propositionen framlagt förslagtill lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385).Lagförslaget återfinns i bilaga till betänkandet. Motioner väckta under den allmänna motionstiden 1990/91:L202 av m.fl. (s) vari hemställs att hosregeringen begär förslag till sådana ändringar i ovan berörd lagstiftning attmöjligheterna till ekonomisk brottslighet försvåras och förhindras.1990/91:L205 av () vari hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn avrevisorsrollen.1990/91:L206 av () vari hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av reparativaåtgärder för den som drabbats av en "felaktig" registrering vid myndighet.1990/91:L207 av Per m.fl. (mp) vari hemställs1. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring avbestämmelserna om firmanamn i aktiebolagslagen m.fl. lagar som rör juridiskapersoner att i firmanamn inte får användas bokstäverna a eller o, då detuppenbarligen är fråga om ändrad stavning av ett vanligt svenskt ord sominnehåller å, ä eller ö,2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring ivarumärkeslagen och andra lagar som gäller produktidentifikation att ivarumärke eller annat särskilt kännetecken för produkt som har sitt ursprung iSverige och som marknadsförs här inte får användas bokstäverna a eller o, dådet uppenbarligen är fråga om ändrad stavning av ett vanligt svenskt ord sominnehåller å, ä eller ö.1990/91:L208 av och () vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om enutvidgning av patent- och registreringsverkets uppgifter vad gäller granskningav aktiebolagens redovisningshandlingar.1990/91:L210 av m.fl. (s) vari hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvidgadedirektiv för aktiebolagsutredningen.1990/91:L211 av i och () varihemställs att hos regeringen begär en översyn och förslag tilllagregel som klargör att hinder inte föreligger att fastställa skatt elleravgiftsskylighet för juridisk person trots att denna upplösts samt att hinderinte föreligger för att aktiebolag eller annan juridisk person försätts ikonkurs trots att den juridiska personen upplösts enligt särskild regel.1990/91:L214 av och () vari hemställs1. att beslutar om sådan ändring i aktiebolagslagen att principenlika röstetal för alla aktier införs,2. att som sin mening ger regeringen till känna att alltaktieägande skall vara offentligt i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna att aktieägareskall bli direkt ansvarig för bot eller skadestånd som ådöms aktiebolaget,4. att som sin mening ger regeringen till känna att aktiebolagskall vara skyldigt att avge ett miljöbokslut i sin årsberättelse,5. att som sin mening ger regeringen till känna att aktiekapitaleti aktiebolag bör höjas i enlighet med vad som anförs i motionen.1990/91:L216 av m.fl. (mp) vari hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attmiljöredovisning bör bli en obligatorisk del av företagens redovisning så snartsom möjligt.1990/91:L217 av m.fl. (mp) vari -- med hänvisning till vad somanförts i motion 1990/91:Fi718 -- hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändiga ändringar iaktiebolagslagen och andra lagar för att komplettera årsredovisningarna medmiljöredovisning med materialbalans hänförliga till företagens verksamheter.1990/91:L311 av m.fl. (fp) vari -- med hänvisning till vadsom anförts i motion 1990/91:Fi610 -- hemställs1. att hos regeringen begär förslag om förbud motröstdifferentiering vid börsnoterat företags nyemission på börsens A I- och AII-listor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om retroaktivt avskaffande av differentierad rösträtt för aktier,3. att hos regeringen begär förslag till sådan lagstiftning som imotionen anförts om stärkande av den enskilde aktieägarens rätt vid offentligauppköpserbjudanden. 1 InledningSom en allmän bakgrund till förslagen i propositionen och motionerna villutskottet erinra om att aktiebolagsrätten varitföremål för ett fortlöpande reformarbete. Ett första steg togs dåbetydande förändringar vidtogs aktiebolagslag i syfte att tryggaaktiebolagens kapitalförsörjning och stärka skyddet för bolagets egna kapital.Reformen innebar också att minimigränsen för aktiekapitalet höjdes från 5 000kr. ersattes aktiebolagslag med en nyaktiebolagslag (1975:1385). Lagstiftningen innebar i huvudsak en genomgripandeteknisk översyn av aktiebolagsrätten. Den nya aktiebolagslagen (ABL) tillkomefter samnordiskt utredningsarbete och trädde i kraft den 1 januari 1977.Ändringar i ABL har därefter fortlöpande genomförts --1990.Bland ändringarna kan nämnas att bestämmelserna om skyldighet för aktiebolagatt träda i likvidation då aktiekapitalet gått förlorat skärptes år 1984.Reglerna om revision ändrades så att det numera krävs en auktoriseradeller godkänd revisor i varje aktiebolag. infördes bestämmelser i syfteatt stärka minoritetsskyddet i samband med beslut om riktade emissioner och vidtilldelning av aktier.Under senare år har flera utredningar slutförts som har direkt anknytningtill några av de i ärendet aktuella motionsspörsmålen. i betänkandet (SOU 1986:23) Aktiers röstvärde övervägtfrågan om röstvärdesdifferentiering. har i sitt huvudbetänkande(SOU 1988:38) Ägande och inflytande i svenskt näringsliv bl.a. analyseratfrågor om minoritetsskyddet för aktieägare. , somtillkallades efter begäran av (bet. NU 1986/87:4), har i sittbetänkande (SOU 1989:72) Värdepappersmarknaden behandlat frågor ombl.a. skyldighet för förvärvare av viss väsentlig andel av ett bolags aktieratt på samma villkor erbjuda sig att köpa övriga aktier i bolaget, s.k.erbjudandeplikt. De nämnda betänkandena övervägs inomregeringskansliet.Inom EG har pågått ett intensivt arbete på bolagsrättens område,vilket resulterat i ett flertal rättsakter. De rättsakter som för närvarandebildar EGs bolagsrätt utgörs av en förordning och elva direktiv. Avsikten äratt avtalet om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde () skallomfatta de nämnda rättsakterna. Vidare har lagt fram förslagtill ytterligare ett antal rättsakter på bolagsrättens område.Mot bakgrund av utvecklingen inom EG påbörjades i , och Norgesommaren 1990 ett utredningsarbete genom nationella kommittéer som syftar utvärdering av uppnådda resultat och pågående arbete inom EG påbolagsrättens och värdepappersrättens område. I kommittédirektiven (dir.1990:46) för den i tillsatta utredningen, aktiebolagskommittén, angesatt kommittén skall göra en översyn av ABL och därvid föreslå de lagändringarsom erfordras med hänsyn till den pågående europeiska integrationen samt vidareöverväga bl.a. frågor som rör aktiebolagens kapital och finansiella instrument,aktiebolagets organisation och aktieägares minoritetsskydd.Betalningsansvarskommittén tillkallades på begäran av (bet. LU 1982/83:16) med uppdrag att utreda frågor om betalningsansvar förskulder i aktiebolag och ekonomiska föreningar m.m. Kommittén avlämnade sittbetänkande (SOU 1987:59) Ansvarsgenombrott m.m. och föreslogdärvid bestämmelser i som innebär att en delägare i ett aktiebolag i vissaundantagssituationer skall kunna bli solidariskt betalningsansvarig förbolagets skulder (ansvarsgenombrott). För ansvarsgenombrott förutsätts enligtförslaget att bolaget inte kan uppfylla sina förpliktelser samt att detta berorpå att delägaren har begagnat sitt inflytande över bolaget på ett otillbörligtsätt. En motsvarande regel föreslogs även gälla ekonomiska föreningar.Betalningsansvarskommittén framlade också förslag till vissa andra ändringari ABL. Dessa förslag rör frågor om revisorsgranskning av s.k.kontrollbalansräkning, skyldighet att upprätta kontrollbalansräkning efter detatt ett aktiebolag har befunnits sakna utmätningsbar egendom samt underlåtenhetatt sända in årsredovisning till patent- och registreringsverket (PRV).Våren 1991 beslutade regeringen att inhämta lagrådets yttrande över förslagtill ändringar i ABL och lagen om ekonomiska föreningar som i huvudsak byggdepå betalningsansvarskommitténs betänkande. I sitt yttrande över lagrådsremissenanförde lagrådet att förslaget till bestämmelser om ansvarsbrott inte bordegenomföras. En lagreglering av ansvarsgenombrott borde enligt lagrådetsuppfattning föregås av en fördjupad utredning om vilka företeelser som bordeträffas av en sådan lagreglering. Övriga förslag föranledde inte någon erinranfrån lagrådets sida.I propositionen läggs fram förslag till ändringar i ABLs bestämmelser omkontrollbalansräkning och årsredovisning, som grundas påbetalningsansvarskommitténs betänkande i dessa delar. Något förslag beträffandeansvarsgenombrott läggs däremot inte fram. Med hänsyn till lagrådetsinställning har departementschefen inte varit beredd att föreslå regler omansvarsgenombrott. Enligt propositionen skall dessa frågor i stället utredasvidare i syfte att förutsättningarna för ansvarsgenombrott -- om möjligt --skall preciseras ytterligare. Regeringen har i enlighetmed vad som förutskickas i propositionen beslutat tilläggsdirektiv tillaktiebolagskommittén (dir. 1991:89).I det följande behandlar utskottet i skilda avsnitt först regeringens förslagtill lagändringar samt därefter de olika frågor som aktualiserats motionsvägen.2 Kontrollbalansräkning och årsredovisning2.1 Regeringens förslag till lagändringarI 13 kap. 2 § ABL finns regler om tvångslikvidation av aktiebolag närbolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitalet.Enligt lagrummet har styrelsen i ett aktiebolag skyldighet att ofördröjligenupprätta en särskild balansräkning -- s.k. kontrollbalansräkning -- så snartdet finns skäl att anta att mer än halva aktiekapitalet förbrukats. Visarbalansräkningen att så är fallet skall styrelsen möjligt tillbolagsstämman hänskjuta frågan om bolaget skall träda i likvidation. Bolagetkan undgå likvidationsplikt om det på bolagsstämma som hålls inom åtta månaderefter hänskjutandet godkänns en balansräkning som utvisar att det egnakapitalet uppgår till det registrerade aktiekapitalet. Sådan balansräkningskall avse bolagets ställning vid tiden för stämman. Om bolagsstämman intebeslutar om likvidation eller godkänner en kontrollbalansräkning i enlighet meddet sagda åligger det styrelsen att ansöka hos rätten om att bolagetförsätts i likvidation. Ansökan kan också göras av styrelseledamot,verkställande direktör, revisor eller aktieägare.För styrelseledamöter gäller att de svarar solidariskt för bolagetsförpliktelser om de underlåter att fullgöra vad som åligger dem i de angivnaavseendena. Också andra bolagsfunktionärer och aktieägare kan under vissaförutsättningar bli betalningsskyldiga för bolagets förpliktelser. Den somvisar att underlåtenheten inte beror på försummelse från hans sida går dock frifrån betalningsansvar.I propositionen föreslås att det skall införas en skyldighet att upprättakontrollbalansräkning också vid ett resultatlöst utmätningsförsök. Om bolagetvid utmätningsförsöket befinnes sakna utmätningsbara tillgångar skall detsåledes enligt förslaget åligga styrelsen att upprätta kontrollbalansräkning påsamma sätt och med samma risk för personligt betalningsansvar som när det finnsskäl att anta att mer än halva aktiekapitalet har förbrukats.Vidare föreslås att en kontrollbalansräkning alltid skall granskas avrevisorerna. Den obligatoriska revisorsgranskningen skall gälla dels denkontrollbalansräkning som skall upprättas när det finns skäl att anta attbolagets eget kapital understiger hälften av det registrerade aktiekapitaleteller då bolaget vid utmätningsförsök befunnits sakna utmätningsbar egendom,dels den kontrollbalansräkning som skall underställas bolagsstämman.Underlåtenhet från styrelsens sida att låta revisorerna granska enkontrollbalansräkning skall enligt förslaget medföra risk för personligtbetalningsansvar på samma sätt som om någon kontrollbalansräkning över huvudtaget inte upprättats.I ABL finns bestämmelser som syftar till att bolagets intressenter skallkunna få upplysningar som är av betydelse för bedömningen av bolagetsekonomiska förhållanden och utvecklingsmöjligheter. Av 9 kap. 5 § och 11 kap.3 § ABL följer att avskrift av årsredovisningen och revisionsberättelsen efter räkenskapsårets utgång skall insändas tillregistreringsmyndigheten, dvs. Sedan årsredovisningen ochrevisionsberättelsen kommit in till PRV är de offentliga. Omredovisningshandlingarna inte insänts till PRV, eller om de är ofullständiga,kan PRV vid vite förelägga styrelseledamot eller verkställande direktör attfullgöra sin skyldighet. Efterkoms inte föreläggandet får vitet utdömas av PRV.I de fall bolaget inte sänt in årsredovisning för något av skall allmän domstol besluta om att bolaget skall träda ilikvidation. Anmälan till rätten av fråga om likvidation får göras av bl.a.PRV. Beslut om likvidation skall emellertid inte meddelas om det styrks attåtminstone en av de felande årsredovisningarna inkommit under ärendetshandläggning i tingsrätten.I propositionen föreslås skärpta regler beträffande underlåtenhet att ingeårsredovisning. Om verkställande direktören och styrelseledamöterna underlåteratt från räkenskapsårets utgång inge årsredovisning ochrevisionsberättelse till PRV, skall de enligt förslaget drabbas av ettpersonligt betalningsansvar för bolagets därefter uppkommande förpliktelser.Något betalningsansvar skall dock inte drabba den som visar att underlåtenheteninte beror på försummelse av honom (13 kap. 2 § fjärde stycket ABL).De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1992.2.2 Utskottets övervägandenUtskottet vill understryka att det -- sett särskilt med utgångspunkt iborgenärernas intressen -- inte är försvarligt att aktiebolag under en längretid får driva verksamhet trots att det saknas full täckning för aktiekapitalet.Reglerna om tvångslikvidation i 13 kap. 2 § ABL fyller en viktig funktion somskydd mot att bolag, vars egna kapital urholkats, fortsätter sin verksamhet.Som framhålls i propositionen begränsas emellertid effektiviteten i dennuvarande regleringen av bl.a. att det är svårt att i efterhand fastställa vidvilken tidpunkt det fanns skäl att anta att aktiekapitalet var förbrukat tillhälften. Inte ens om det vid försök till utmätning hos bolaget visat sig attdet saknar utmätningsbara tillgångar kan det i praktiken slås fast attstyrelsen haft anledning att anta att aktiekapitalet helt eller delvis gåttförlorat. Detta trots att ett misslyckat utmätningsförsök är ett tecken på attbolaget förbrukat en betydande del av aktiekapitalet. Utskottet vill peka påatt likvidationsreglerna i detta avseende är mera generösa mot företaget än vadsom gäller i konkurssammanhang. Enligt konkurslagen skall nämligen en gäldenärsom visats sakna utmätningsbara tillgångar antas vara på obestånd och kan dåförsättas i konkurs. På grund av det anförda anser utskottet att det är befogatatt styrelsen åläggs en skyldighet att upprätta kontrollbalansräkning efter ettresultatlöst utmätningsförsök.Utskottet kan också ansluta sig till departementschefens uppfattning att enkontrollbalansräkning som upprättas enligt 13 kap. 2 § ABL bör granskas avföretagets revisorer. Med hänsyn till kontrollbalansräkningens betydelse närdet gäller bolagets likvidationsskyldighet och styrelsens personligabetalningsansvar får nämligen avsaknaden av en regel om revisorsgranskning sessom en brist i ABL. Det lämnar utrymme för en mindre nogräknad bolagsstyrelseatt på olika sätt manipulera med kontrollbalansräkningen. Även i de fall därdet inte finns anledning att misstänka att styrelsen vill upprätta en oriktigkontrollbalansräkning kan revisorsgranskningen enligt utskottets mening utgöraen för styrelsen och bolagsstämman värdefull kontroll av uppgifterna ibalansräkningen.Som redovisats ovan föreskrivs i 13 kap. 2 § ABL att denkontrollbalansräkning som skall föreläggas bolagsstämman skall avse"ställningen vid tiden för stämman". Under ärendets behandling har utskottetuppmärksammats på att det är förenat med svårigheter att upprätta och i tidtill bolagsstämman framlägga en kontrollbalansräkning som skall avseförhållandena på själva stämmodagen. Än svårare blir det om revisorerna ocksåskall hinna granska balansräkningen före stämman.Enligt vad utskottet erfarit har den nuvarande bestämmelsen i praxis tolkatspå så sätt att den balansräkning som stämman föreläggs avser förhållandena viden tidpunkt som ligger något före stämmodagen. Det nu framlagda förslagetinnebär inte att denna praxis behöver ändras. Utskottet vill emellertidunderstryka vikten av att uppgifterna i kontrollbalansräkningen fortfarande haraktualitet då bolagsstämman skall ta ställning till likvidationsfrågan. Detinnebär att balansräkningen inte får avse förhållanden som ligger alltför långttillbaka i tiden. Några mera generella riktlinjer för vad som bör vara engodtagbar tidsrymd mellan dagen för kontrollbalansräkningen och stämmodagenanser sig utskottet dock inte kunna ge. Den frågan får i stället avgöras medutgångspunkt i omständigheterna i det enskilda fallet. Det ligger i sakensnatur att exempelvis balansräkningens komplexitet är en faktor som härvidlagbör ha betydelse.Med det anförda förordar utskottet att de föreslagna ändringarna i 13 kap.2 § ABL genomförs.Utskottet övergår härefter till att behandla propositionens förslag omskärpning av sanktionerna vid underlåtenhet att inge årsredovisning. Spörsmåletbehandlades av utskottet med anledning av motioner. Utskottetframhöll därvid (bet. 1989/90:LU33) att reglerna om upprättande och insändandeav årsredovisningar och revisionsberättelser tillkommit i syfte att geaktiebolags intressenter möjlighet att få insyn i bolagets ekonomiskaförhållanden och utvecklingsmöjligheter. Såväl aktieägarna som bolagetsborgenärer, affärskontrahenter m.fl. har, fortsatte utskottet, behov av att fåtillgång till sådana upplysningar. Särskilt för borgenärerna är det väsentligtatt de med utgångspunkt i aktuella årsredovisningar kan bedöma bolagetsekonomiska ställning. De remissyttranden som hade inhämtats över de då aktuellamotionerna visade enligt utskottet att aktiebolagen i betydande utsträckningunderlät att sända in sina årsredovisningar inom den i ABL föreskrivna tiden.Av landets då omkring 240000 aktiebolag var det blott hälften som lämnaderedovisningshandlingarna i rätt tid till PRV. Med hänsyn till den betydelse somfullgörandet av årsredovisningsskyldigheten har för bolagets intressenter varrådande förhållanden enligt utskottet självfallet inte godtagbara. framstod det mot denna bakgrund som uppenbart att ABLs regler inteerbjöd tillräckliga möjligheter för att man skulle komma till rätta medproblemen. På det underlag som förelåg i ärendet var emellertid inte utskottetberett att ta ställning till de olika förslag som hade framförts om tänkbaralagstiftningsåtgärder utan det fick ankomma på regeringen att överväga vilkaåtgärder som lämpligen borde vidtas för att problemet med underlåtenheten attavlämna årsredovisningar skall få en tillfredsställande lösning.På hemställan av utskottet gav som sin mening regeringen till kännavad utskottet anfört.Enligt utskottets mening kvarstår behovet av en skärpning avsanktionsreglerna vid underlåtenhet att insända årsredovisningshandlingar. Denav regeringen nu föreslagna lösningen innebär att bolagsledningen får en fristpå -- utöver den tidsram som gäller -- förinsändande av handlingarna innan ett personligt betalningsansvar aktualiseras.Som påpekas i propositionen ger denna frist onekligen ett generöst utrymme förtillfälliga förseningar som beror på t.ex. tillfällig arbetsanhopning ellersjukdom. Med hänsyn till att det är fråga om en ny sanktion som dessutom kanbli ganska sträng anser sig utskottet dock böra godta förslaget. Skulle det iframtiden visa sig att den nya regeln inte är till fyllest får ytterligareskärpningar övervägas. En möjlighet som då också kan behöva övervägas är någonform av förseningsavgift eller annan mindre ingripande sanktion motförsummelser som varat än . Utskottet utgår från attregeringen noga följer den fortsatta utvecklingen och tar de initiativ tilllagändringar som kan bli påkallade. Med det sagda tillstyrker utskottet bifalltill propositionen också i förevarande del.Utöver det anförda föranleder propositionen inte några uttalanden frånutskottets sida.3 Åtgärder mot ekonomisk brottslighet och översyn av revisorsrollenI tre av de elva motioner med aktiebolagsrättslig anknytning som väckts underden allmänna motionstiden vid /91 begärs åtgärder för att bekämpaden ekonomiska brottsligheten. I motion 1990/91:L210 av m.fl.(s) föreslås flera nya regler för att på ett mer effektivt sätt kunna stävjasådan brottslighet. Sålunda föreslår motionärerna en särskild regel ompersonligt betalningsansvar om inte årsredovisningshandlingar ochrevisionsberättelser getts in till PRV inom viss , möjlighet för PRVatt utse en god man eller likvidator så snart ett bolag saknar behörigställföreträdare, talerätt för konkursförvaltare när personligtbetalningsansvar uppkommer för styrelseledamöterna samt skärpta regler rörandejäv för revisorer. Motionärerna anser att dessa frågor bör bli föremål förutredning av aktiebolagskommittén.I motion 1990/91:L202 av m.fl. (s) samt motion 1990/91:L211 avMarianne i och (båda c) kritiseras detförhållandet att ett aktiebolag i regel inte kan vara svarandepart i rättegångsedan bolaget försatts i konkurs och konkursen avslutats. Motionärerna menaratt denna rättstillämpning bl.a. gör det möjligt att undvika återvinning ikonkurs samt återbäring och personligt betalningsansvar enligt ABL. Imotionerna begärs att hos regeringen skall begära förslag till ändradlagstiftning.Utskottet vill till en början framhålla att den personliga ansvarsfrihetenför delägarna i ett aktiebolag är en grundläggande princip i aktiebolagsrätten.Ansvarsfriheten är en förutsättning för att aktiebolagen skall kunna dra tillsig kapital som behövs för verksamheten och fyller därmed en viktig funktion inäringslivet. står det emellertid klart att ansvarsfriheten kanutnyttjas i illojala och brottsliga syften. I olika sammanhang har sålundabelysts hur bolagskonstruktioner använts i ekonomisk brottslighet för atthuvudmännen inte skall behöva stå det ekonomiska ansvaret för sina gärningaroch hur samhället och borgenärerna därigenom drabbats av betydande förluster.Alltsedan slutet av 1970-talet har stora insatser gjorts i olika avseendenför att komma till rätta med den ekonomiska brottsligheten. Det finnsemellertid tecken på att resultaten av de gjorda insatserna inte fullt utmotsvarat de mål som ställts upp.