bet · GE01AU11 · 1991-03-07 00:00:00 — Medanledning av de i motionen uttryckta farhågorna för inlåsningseffekter villutskottet erinra om att deltagarna i AMU-utbildning börjar sitt arbetssökandeunder utbildningstiden genom de platsförmedlare som i stor utsträckning finnsvid AMU-centrerna. Avbrott i utbildningen på grund av erhållet arbeteförekommer. Enligt vad utskottet inhämtat avbröt av deltagarnautbildningen av detta skäl . I fråga om studiefinansieringen hänvisarutskottet till den utredning (U 1990:01) om vuxnas möjligheter att finansierastudier som enligt direktiven (Dir. 1990:2) bör slutföra sitt arbete sommaren1991. En av utredarens uppgifter är att belysa samordningen mellan studiemedel,vuxenstudiestöd, utbildningsbidrag och sjukförmåner. Detta utredningsarbete börenligt utskottets mening avvaktas innan några mer principiella övervägandengörs i fråga om arbetsmarknadsutbildningen i det reguljära utbildningsväsendet.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion A266 i berört hänseende.ÄmnesinriktningenI propositionen lämnas en redogörelse för verksamheten medarbetsmarknadsutbildning. Det framgår i fråga om ämnesinriktningen att en storandel av utbildningen avsett yrken inom tillverkningsindustri samt inom vård-och omsorgssektorn. En minskning har skett av utbildningsvolymen inom detadministrativa området som de grundläggande kontorsutbildningarnafått ge plats för utbildningar med ett mer kompetenshöjande innehåll.I sex motioner begärs arbetsmarknadsutbildning för särskilda ändamål.Folkpartiet liberalerna vill enligt motion A216, med motivering i Kr230, attutbildning av yrkeskunniga hantverkare inom kulturmiljövården skall kunnaerbjudas som arbetsmarknadsutbildning. m.fl. (s) anför i motionA227 att sysselsättningsstödet för arbetslösa byggnadsarbetare i första handbör avse vidareutbildning, varvid de kulturella byggnaderna är ett lämpligtområde. m.fl. (fp) efterlyser i motion A256 insatser förturistnäringen, även inriktade mot småföretagare. I motion A269 av BerndtEkholm (s) påtalas att bristen på psykologer har försvårat möjligheterna attgenomföra reformer på arbetslivsområdet. Motionären anser att enkompletteringsutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen borde kunnaerbjudas personer med treårig utbildning som saknar legitimation. LennartBrunander (c) anser enligt motion A419 att den svåra situationen iSjuhäradsbygden, särskilt inom teko, ställer krav på ökad utbildning avarbetslösa. Utbildning bör enligt honom ges även på gymnasie- och högskolenivå.I motion Sf516 av m.fl. (mp) slutligen krävs utbildningsbidragfrån AMS för vuxna med läs- och skrivsvårigheter som studerar på folkhögskola.Utskottet vill med anledning av motionerna betona att det ärarbetsmarknadsverkets uppgift att med utgångspunkt i de övergripande mål ochriktlinjer som fastställts av regering och riksdag bestämma vilka utbildningarsom bör anordnas. Arbetsmarknadens efterfrågan och de sökandes behov skall varastyrande. Den generella utökning som föreslås av arbetsmarknadsutbildningeninnebär självfallet att ökade insatser är tänkbara på de områden som särskiltanges i motionerna. Vad gäller kravet på utbildning även på gymnasie- ochhögskolenivå kan konstateras att sådan kan förekomma redan med nuvaranderegler. Som framgått ovan har getts plats för utbildningar medmer kompetenshöjande innehåll. Frågan om arbetsmarknadsutbildning för personermed läs- och skrivsvårigheter behandlades av utskottet senast i förra åretsbetänkande AU11. Utskottet har avstyrkt motioner med likartat innehåll medhänvisning till den grundregel som innebär att alla vuxna som saknar kunskaperoch färdigheter i att läsa, skriva och räkna på en nivå som normalt uppnås pågrundskolans mellanstadium skall erbjudas utbildning inom grundvux och attbidrag efter individuell bedömning kan utges för yrkesinriktad utbildning förden som är . Utskottet är medvetet om att arbetslivets allt högrekrav på läs- och skrivförmåga kan göra det särskilt svårt för denna grupp atthävda sig men är inte berett att tillstyrka en generell rätt tillutbildningsbidrag. Frågan får avgöras med utgångspunkt i de allmännaprinciperna för rätt till arbetsmarknadsutbildning. Det kan tilläggas att dentidigare nämnda utredningen om vuxnas möjligheter att finansiera studier pågrundskole- och gymnasieskolenivå särskilt skall belysa bl.a. samordningenmellan studiemedel, vuxenstudiestöd, utbildningsbidrag och sjukförmåner.Utredningen kan väntas lägga fram sitt utredningresultat under året.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna A216, A227, A256, A269,A419 i nu berörd del och Sf516 likaså i nu berörd del.Särskilt anordnad utbildningSärskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning är sådan utbildning som upphandlasfrån AMU-gruppen eller från bl.a. kommunernas uppdragsutbildning, högskola,folkhögskola, studieförbund eller företag.I propositionen förordas en omfattning av utbildningen som svarar mot129000 deltagare i särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning, vilket är43000 fler än vad som föreslogs . Av ökningen beräknas 9000genomgå utbildning i företag. 34000 deltagare kommer att genomgå utbildningsom berättigar till utbildningsbidrag. Ökningen innebär att 11000 flerpersoner kommer att befinna sig i upphandlade kurser.Kostnaden för den särskilt anordnade utbildningen, exkl. utbildningsbidragtill deltagare, beräknas till 3 978,7 milj.kr. enligt vad som under handinhämtats från . I beloppet ingår kostnaden för upphandling avutbildning till de tillkommande 34000 deltagarna med utbildningsbidrag, 1082,2 milj.kr. Det inkluderar även kostnaden för bidrag till utbildning iföretag och elevsocial verksamhet. Av de totala medlen bör enligt propositionen15 milj.kr. avsättas till utbildning av såväl nyanställda som redan anställdainom tekoindustrin och 10 milj.kr. till kompetenshöjande insatser inom Blekingelän. Även andra kostnader täcks av anslaget.Sonja Rembo m.fl. (m) förutser enligt motion A266 liksom regeringen en storökning av placeringar i upphandlad arbetsmarknadsutbildning. De betonar attdetta kommer att ställa stora krav på länsarbetsnämnderna att upphandlatillräcklig volym. Det kan antas att huvuddelen kommer att upphandlas hos AMU.Enligt motionärerna är det knappast möjligt för AMU att öka kapaciteten såsnabbt som förutsätts i propositionen. För att inte kvaliteten skall försämrasbör ökningen vara något mindre än enligt regeringens förslag. Det innebärenligt motionen att antalet placerade i upphandlad utbildning under hösten 1991kommer att vara lägre. Som en konsekvens av detta beräknas i m.fl.motion A267 ett 196,5 milj.kr. lägre belopp än i propositionen förupphandlingen av utbildningen. Vad gäller det särskilda stödet till teko sägs iden sistnämnda motionen att detta står i strid med syn påfrihandel. Inget särskilt bidrag bör utges, vilket leder till ett 15 milj.kr.lägre belopp än enligt regeringens förslag. Inte heller bör enligt motionärernanågot särskilt stöd utges för insatser i . Det bör täckas inom ramenför ordinarie anslag, anser motionärerna, som därför beräknar ett 10 milj.kr.lägre belopp.Enligt vad utskottet inhämtat grundar sig den i propositionen föreslagnautbildningsvolymen på en bedömning av såväl de arbetssökandes behov, denframtida arbetsmarknadssituationen och utbildningsanordnarnas möjligheter atttillhandahålla den utbildning som arbetsmarknadsverket behöver upphandla.För att få belyst bl.a. den i motionen aktualiserade frågan om AMUs förmågaatt snabbt öka utbildningskapaciteten har generaldirektören vid AMU-styrelsenBerit Rollén hörts inför utskottet. Den bild som lämnades ger enligt utskottetsmening inte anledning att hysa oro för att AMU inte skulle kunna ökautbildningsutbudet i den takt som efterfrågas. Det finns därför inte anledningatt av de skäl som åberopas i motionen beräkna en lägre kostnad förupphandlingen.Det särskilda stödet till teko ingår i ett treårsprogram förrekryteringsutbildning som ställt sig bakom. Verksamheten går inpå . I förra årets betänkande AU11 avstyrktes ett motsvarandemotionsyrkande av m.fl. med motiveringen att programmet bordefullföljas. Utskottet har inte ändrat den uppfattningen.Även det särskilda stödet till är en tidsbegränsad verksamhet föratt bl.a. öka kunskaperna kring utbildningsbehoven i företagen. Också dennaverksamhet går in på sitt sista år och bör enligt utskottets mening fullföljas.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna A266 och A267 i nubehandlade delar.Utbildning i företagMedlen för bidrag till utbildning i företag beräknas, som framgått ovan,tillsammans med medlen för särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning. Ipropositionen sägs att stödet bör få starkare inriktning mot nyrekrytering avarbetskraft. Enligt nuvarande regler får bidrag till utbildning av nyanställdalämnas enbart inom vårdområdet och tillverkningsindustrin samt generellt vidanställning av flyktingar och invandrare. För att underlättaomställningsprocessen på arbetsmarknaden och avhjälpa den brist på arbetskraftsom trots en minskad efterfrågan finns inom delar av den konkurrensutsattasektorn föreslår regeringen att bidrag, som en försöksverksamhet, skall kunnalämnas till utbildning av nyanställda inom expansiva företag med uttalad bristpå arbetskraft enligt de regler som i övrigt gäller för bidrag till utbildningi företag. Regeringen hemställer att godkänner detta förslag.Sonja Rembo m.fl. (m) anser enligt motion A266 att hela systemet medutbildning i företag bör utvärderas eftersom det är principiellttvivelaktigt. Intill dess utvärdering sker bör verksamheten inte utvidgasenligt motionärerna. Detta leder enligt motion A267 till ett 270 milj.kr. lägreanslag än vad regeringen föreslagit.Även liberalerna anser (motion A223) att en utvärdering avsystemet är viktig. Partiet motsätter sig inte att visst stöd ges till dennautbildningsform men åberopar en rapport från RRV enligt vilken statsbidrageninte haft så stor betydelse för hur företagen väljer att organisera sinutbildning.Även i förra årets arbetsmarknadspolitiska betänkande behandlades frågan omen utvärdering av systemet med utbildning i företag. Utskottet avstyrkte enm-motion med yrkande om sådan utvärdering med hänvisning till attarbetsmarknadsministern aviserat att hela frågan om utbildning i företag skullesättas in i ett större sammanhang. Den tillsatta utredningen (A1990:02) om kompetensutveckling i arbetslivet har till uppgift att lämnaförslag till åtgärder för att stimulera kompetensutveckling i arbetslivet,särskilt vad avser personalutbildning. Som underlag för förslagen skallkommittén kartlägga och analysera den nuvarande personalutbildningensomfattning, inriktning och fördelning samt ge en helhetsbild avpersonalutbildning, samhällelig vuxenutbildning och arbetsmarknadsutbildning.Vidare skall kommittén närmare precisera de framtida behoven avkompetensutveckling i företag och förvaltningar. Förslagen till åtgärder skallenligt direktiven (Dir. 1990:25) finansieras inom ramen för givna resurser.Kommittén skall därvid överväga möjligheterna till effektiviseringar iutnyttjandet av resurser inom bl.a. arbetsmarknadsutbildningen. En slutrapportbör enligt direktiven föreligga . Utskottet har härutöverinhämtat att AMS genomför en undersökning genom enkäter bådetill företag som erhållit bidrag och till de anställda i dessa företag somgenomgått utbildning för att få en belysning av bidragets effekter.Med hänsyn till det arbete som sålunda pågår anser utskottet att någonsärskild utvärdering av det slag som begärs i de två motionerna inte ärpåkallad. Motionerna A223 och A266 avstyrks således i nu behandlade delar.Utskottet har ingen erinran mot regeringens beskrivna förslag omutvidgad rätt till bidrag vid utbildning i företag vid nyanställning ochställer sig följaktligen inte bakom m-motionens beräkning av kostnaderna försådan utbildning.Utbildningsbidrag m.m.Regeringen har fastställt nivåerna för utbildningsbidragen för år1991. Ersättningarna har därvid anpassats till löneutvecklingen för vuxnaarbetare inom egentlig industri. Utbildningsbidraget är högst 543kr. per dag för den som är berättigad till ersättning från erkändarbetslöshetskassa. För den som är lägst och inte har rätt tillersättning från arbetslöshetskassan är bidraget . I övriga fall ärbidraget 230 kr.I propositionen beräknas den totala kostnaden för utbildningsbidrag, inkl.traktamentshöjning och stimulansbidrag till deltagare iarbetsmarknadsutbildning, till 4 658,6 milj.kr. Antalet deltagare iarbetsmarknadsutbildning med utbildningsbidrag har då uppskattats till 116000i särskilt anordnad utbildning med en genomsnittlig utbildningstid om 17 veckoroch 31000 i utbildning i det reguljära utbildningsväsendet med engenomsnittlig utbildningstid om 29 veckor.Som redovisats ovan i avsnittet Särskilt anordnad utbildning utgår SonjaRembo m.fl. (m) enligt motion A267 från att AMU inte kan öka utbildningsvolymenunder i den takt som förutsatts av regeringen. Som en följd häravberäknar motionärerna enligt samma motion ett 240,5 milj.kr. lägre belopp förutbildningsbidrag.Utskottet har i det föregående anslutit sig till regeringens beräkningar ifråga om utbildningsvolymen under det kommande budgetåret. Utskottet anslutersig även till uppskattningen av kostnaden för utbildningsbidrag.FinansieringRegeringen föreslår, som utskottet berört i inledningen till dettabetänkande, ett nytt sätt att finansiera kostnaden förarbetsmarknadsutbildningen och den yrkesinriktade rehabiliteringen.Statsbidragen till arbetslöshetsförsäkringen finansieras genomarbetsmarknadsavgiften. Kassamedlemmar som deltar i arbetsmarknadsutbildningoch yrkesinriktad rehabilitering erhåller utbildningsbidrag med samma beloppsom enligt arbetslöshetsförsäkringen. Utbildningsbidragen i samband med sådanverksamhet, som helt betalas av anslagsmedel, bör enligt propositionenfinansieras på samma sätt som arbetslöshetsersättningarna såvitt gällerpersoner som uppfyller medlems- och arbetsvillkoren iarbetslöshetsförsäkringslagen. Därför föreslås att de medel, 1951,2milj.kr., som beräknas för utbildningsbidrag till personer som uppfyllermedlems- och arbetsvillkoren i arbetslöshetsförsäkringslagen överförs från"influtna arbetsmarknadsavgifter" eller den s.k. arbetsmarknadsfonden tillinkomsttitel 1251.Även i fråga om kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) föreslås ändradfinansiering. KAS är helt anslagsfinansierat men föreslås nu blifinansierat på samma sätt som utbildningsbidragen till de kassaberättigade,dvs. via arbetsmarknadsavgiften.De framlagda förslagen föranleder ändring i 4 kap. 7 § lagen (1981:691) omsocialavgifter. Förslaget såvitt gäller själva lagändringen behandlas i AU12. Idet följande tar utskottet ställning i sak till regeringens förslag omarbetsmarknadsfonden som källa till finansiering av utbildningsbidrag ochKAS.Den totala ökade kostnaden för arbetsmarknadsutbildning inkl.utbildningsbidrag, bidrag till utbildning i företag och kostnaden för deutökade jobb-sökar-aktiviteterna beräknas till sammanlagt 3 040 milj.kr. Ifråga om finansiering av detta belopp föreslås att 700 milj.kr. tas urreserverade medel vid ingången av nästa budgetår, att 692,4 milj.kr., avseendeutbildningsbidrag till kassaberättigade, finansieras via arbetsmarknadsavgiftenpå sätt som beskrivits ovan och att återstående medel, 1 647,6 milj.kr.,finansiseras genom en engångsvis särskild disposition av medel iarbetsmarknadsfonden. Ett förslag läggs fram till lag om tillfällig avvikelsefrån lagen om socialavgifter. I propositionens lagförslag anges ett felaktigtbelopp, , för överföring. Det rätta beloppet skall somframgått vara 1 647,6 milj.kr. (Se bilaga2 till detta betänkande).Sonja Rembo m.fl. (m) anser enligt motion A267, såsom har redovisats tidigarei detta betänkande, att den permanenta finansieringen ur arbetsmarknadsfondenäven bör avse utbildningsbidrag till dem som inte uppfyller medlems- ocharbetsvillkoren enligt arbetslöshetsförsäkringslagen. I motionen framförs attpropositionens gränsdragning framstår som ologisk eftersom KAS -- somregeringen föreslår skall finansieras permanent via arbetsmarknadsfonden --avser just den kategori som inte uppfyller villkoren. Motionärerna yrkar därföratt det belopp som förs över engångsvis minskas med vad som motsvararutbildningsbidragen till denna kategori som den permanenta ändringeni lagen om socialavgifter utvidgas till att avse även kategorin i fråga.Centern godtar, såsom redovisats ovan, i motion A208 att KAS ochstatsbidragen till de erkända arbetslöshetskassorna finansieras på samma sätt.I motionen föreslås att den engångsvisa dispositionen utökas till att gällaäven 1,5miljarder kronor från arbetsmarknadsfonden för närings- ochregionalpolitiska satsningar under /92.Utskottet har i det föregående avstyrkt förslaget i m-motionen attutbildningsbidragen även för den som inte uppfyller kraven iarbetslöshetsförsäkringen skall finansieras permanent genomarbetsmarknadsavgiften. Utskottet har erinrat om att arbetslöshetsförsäkringensfinansieringssystem skall utvärderas och att nytt underlagsmaterial såledeskommer att tas fram. Därtill kommer att arbetsmarknadsavgiften knappast förslårtill att finansiera den årliga kostnaden för samtliga utbildningsbidrag. Störredelen av kostnaderna för bidragen utges nämligen till personer som inte ärkassaberättigade. Den tillfälliga finansieringen beträffande denna kategoriavser endast en del av volymökningen för nästa budgetår. Utskottet ansluter sigsåledes i sak till vad regeringen föreslagit i fråga om finansieringen ochavstyrker därmed motion A267 i berörd del.Centerns argument för en tillfällig finansiering av närings- ochregionalpolitiska satsningar motsvarande 1,5miljarderkronor frånarbetsmarknadsfonden har inte övertygat utskottet om nyttan av en sådandisposition.Förslaget om ändrad lydelse av lagen om socialavgifter behandlas som nämnts iAU12. Vad gäller den engångsvisa dispositionen anser utskottet att förslagettill lag om tillfällig avvikelse från lagen om socialavgifter bör ha denlydelse som framgår av "Utskottets lagförslag" i bilaga 2 till dettabetänkande. Motionerna A208 och A267 avstyrks i nu behandlade delar.Beredskapsarbeten m.m.Antalet personer i beredskapsarbete har minskat stadigt under 1980-talet.Under /90 var i genomsnitt knappt 8300 personersysselsatta i sådant arbete, att jämföra med 11600 personer året innan.Jämfört med /84, då antalet var som högst, har det skett enminskning med ca 48 200 personer. Andelen investeringsarbeten minskar medanarbeten inom tjänstesektorn ökar. Föregående budgetår var andeleninvesteringsarbeten , beredskapsarbeten inom natur, skogs- och fornvård17% och övriga arbeten . Kostnaderna per sysselsättningsdag, dvs.statsbidrag per dagsverke, har hållits i stort sett oförändrade under en följdav år. I fasta priser har kostnaderna minskat från . /90.Under senare år har det skett en minskning av omsättningen iberedskapsarbete. Detta har medfört bl.a. att den genomsnittliga tid en personbefinner sig i beredskapsarbete har ökat. Under /90 hade igenomsnitt en knapp fjärdedel av de kvarstående i beredskapsarbete varit mer i åtgärden.Knappt 40% av dem som lämnat ett beredskapsarbete fick under föregåendebudgetår ett arbete eller påbörjade en arbetsmarknadsutbildning. Detta är enlägre andel än efter övriga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Andelen har dockökat något . Enligt propositionen kan den sjunkande omsättningeni åtgärden och det faktum att förhållandevis få personer som lämnatberedskapsarbetet erhåller arbete eller arbetsmarknadsutbildning delvis bero påatt beredskapsarbetena allt mer har kommit att inriktas mot sökandegrupper somhar svårt att få ordinarie arbete.Den allmänna inriktning av arbetsmarknadspolitiken som förordas ipropositionen är, som sagts tidigare, att utbudsstimulerande åtgärder skallväljas före sysselsättningsstimulerande sådana. Detta innebär en restriktivanvändning av beredskapsarbeten. Enligt arbetsmarknadsministern börberedskapsarbete väljas först när arbetsförmedling, utbudsstimulerande åtgärdersamt andra lämpliga insatser har prövats. Det är enligt propositionen ocksånödvändigt att effektiviteten ökar bl.a. genom att jobb-sökar-aktiviteter istörre utsträckning kombineras med åtgärden. Beredskapsarbeten med högadagsverkskostnader, såsom exempelvis investeringsarbeten, bör enligtpropositionen undvikas i största möjliga utsträckning.För nästa år beräknas kostnaderna för beredskapsarbeten till 1555 milj.kr.,vilket efter prisomräkning innebär oförändrade resurser jämfört med innevarandebudgetår. Medlen beräknas motsvara en volym om ca 1,8 miljonersysselsättningsdagar.Utskottet ansluter sig till regeringens uppfattning i fråga om omfattningenoch inriktningen av beredskapsarbetena. Liksom regeringen anser utskottet atttyngdpunkten i de arbetsmarknadspolitiska insatserna bör ligga på deutbudsstimulerande åtgärderna där, förutom jobb-sökar-aktiviteter,arbetsmarknadsutbildningen står i fokus. Utskottet instämmer i att personer medbristfällig utbildning som blir arbetslösa till följd av den svagareefterfrågan på arbetskraft måste ges tillfälle att förstärka sin kompetens föratt stå bättre rustade när efterfrågan ökar igen. Strukturomvandlingen innebäratt andelen arbeten som fordrar högre utbildning och ställer högrekvalifikationskrav ökar som det finns många anställda med lågutbildning. Behovet av en ökad satsning på arbetsmarknadsutbildning är såledestydligt.Utskottet vill emellertid betona att värdet av beredskapsarbete inte fårunderskattas, även om resultatet av sådana insatser är sämre än efter andraarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det finns grupper av arbetslösa för vilkaarbetsmarknadsutbildning av olika skäl måste te sig mindre meningsfull. Det kangälla äldre personer som inte har långt kvar till pensionering, yngre"skoltrötta" som inte fått en fast förankring på arbetsmarknaden ochöverhuvudtaget personer som saknar och inte heller kan uppmuntras till entillräcklig studiemotivation. Man kan inte bortse från att ett visst mått avsådan motivation bör vara en förutsättning för ett gott studieresultat.Beredskapsarbete ger möjlighet till referenser från arbetslivet, vilket kanvara nog så värdefullt för den som inte kan åberopa någon arbetslivserfarenhet.Här skall inte heller glömmas gruppen flyktingar och invandrare, där utbildningkanske inte alltid är den mest adekvata åtgärden. För åter andra kan ettberedskapsarbete erbjuda nödvändig stadga och en fast dygnsrytm i tillvaron.Utskottet vill med det anförda understryka att beredskapsarbete måste kunnakomma i fråga när detta framstår som den mest ändamålsenliga åtgärden i detenskilda fallet.I m.fl. (m) kommittémotion A 266 yrkas i likhet med föregåendeår att statsbidraget till sysselsättningsskapande åtgärder sänks tillmaximalt . Kommuner och andra som får möjlighet att få arbete utfört somberedskapsarbete bör således själva svara för minst halva kostnaden. Detsammabör enligt motionen gälla de nya former av sysselsättningsinsatser somarbetsmarknadsverket självt får möjlighet att utforma.Motionärernas förslag att kommunerna skall stå för minst hälften av kostnadenför beredskapsarbete skulle innebära att staten skjuter över kostnader påkommunerna med ca 100 milj.kr. Med tanke på de kategorier somberedskapsarbetena i första hand kommer i fråga för är det enligt utskottetsmening rimligt att det finns möjlighet att lämna en högre bidragsprocent än vadsom förordas av motionärerna. Utskottet utgår från att de nya former avsysselsättningsinsatser som nämns i motionen avser de s.k. otraditionellainsatserna, till vilka utskottet återkommer i det följande. Dessa ejregelstyrda medel skall användas bl.a. för förnyelse av arbetsmetoderna inomförmedlingsorganisationen och av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Eftersom det är fråga om insatser som skall styras efter den enskildearbetssökandens behov kan det säkerligen finnas fall där det är motiverat meden högre bidragsprocent än vad som kan godtas enligt motionen.