bet · GE01UU15 · 1991-03-28 00:00:00 — De medel som utgår till dessa länder (exkl.Baltikum) bör sammanföras under detta program.Utskottet anser att ett nytt huvudprogram, Samarbetsprogram med ,och , bör inrättas med inriktning i enlighet med förslagen imotion 1990/91:U531. För detta ändamål bör ytterligare 50 milj.kr. anslås /92.Härmed tillstyrks yrkande 25 i motion U240 (m) och yrkandena 7 och 8 i motionU531 (m). Övriga yrkanden i denna del avstyrks.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:1. beträffande biståndet till Central- och Östeuropaatt dels med bifall till yrkandena 7 och 8 i motion1990/91:U531 och yrkandenna 25 och 26 i motion 1990/91:U240 och dels medavslag på yrkande 1 i motion 1990/91:U203, yrkande 6 i motion 1990/91:U239,yrkande 1 i motion 1990/91:U244, yrkande 1 (berörd del) i motion 1990/91:U246och yrkande 2 i motion U253 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Biståndet till (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med"Utskottet konstaterar" och slutar med "motion U531 (m)" bort ha följandelydelse:Att stödja övergången till demokrati och marknadsekonomi samt kampen mot deni många fall katastrofala miljöförstöringen i är enutmaning som måste möta med omfattande och genomtänkta insatser.Frigörelsen i öst innebär emellertid inte att behoven minskar på andra håll ivärlden. Ekonomiskt stöd till får därför inte innebäraatt de utfästelser vi gjort till upphävs eller urholkas. Utskottetvill slå fast att enprocentsmålet är ett moraliskt bindande åtagande frånSverige som nation gentemot de fattiga länderna. För att enprocentsmålet skallkunna upprätthållas måste vi utöka våra samlade internationella stödinsatser.Finansieringen av biståndet till , skall därförske på ett sådant sätt att det enprocentsmål beslutat om ligger fastoch biståndet till således ligger utanförenprocentsramen.Med det ovan anförda bifaller utskottet yrkande 1 i motion 203 (fp) samtyrkande 1 i motion 246 (fp). Övriga yrkanden i denna del avstyrks.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:1. beträffande biståndet till Central- och Östeuropaatt dels med bifall till yrkande 1 i motion 1990/91:U203,yrkande 1 i motion 1990/91:U244 och yrkande 1 (delvis) i motion 1990/91:U246dels med avslag på yrkande 6 i motion 1990/91:U239, yrkandena 25 och 26 imotion 1990/91:U240, yrkande 2 i motion 1990/91:U253 och yrkandena 7 och 8 imotion 1990/91:U531 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,3. Biståndet till (mom. 1)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 33 som börjar med"Utskottet vill" och på s. 34 slutar med "motion U531 (m)" bort ha följandelydelse:Utskottet instämmer i den kritik mot regeringens sätt att finansieraöstbiståndet som framkommer i motionerna. Det är inte rimligt att låta vårasamarbetsländer i tredje världen i praktiken få betala vår solidaritet medländerna i . De fattigaste ländernas hjälpbehov har påintet sätt minskat. Konsekvenserna av den senaste krisen i liksomen lång rad andra internationella konflikter är snarare ett ökat behov.Det förtjänar också att framhållas att även om de central- och östeuropeiskaländerna har allvarliga ekonomiska problem, så uppfyller de knappastkriterierna för mottagande av svenskt u-landsbistånd. Det är inget tvivel omatt regeringsförslaget är ett brott mot de utfästelser gjort till defattigaste folken i världen.Utskottet förordar därför den lösning som föreslås i centermotionen U239 sominnebär att östbiståndet förs till ett särskilt anslag A 10. (Detta behandlasnärmare i UUs betänkande 1990/91:UU14. )Härmed tillstyrks yrkande 1 i motion U244 (v) och yrkande 1 (berörd del) imotion U246 (fp). Övriga yrkanden avslås.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:1. beträffande biståndet till Central- och Östeuropaatt dels med bifall till yrkande 1 i motion 1990/91:U244 ochberörd del av yrkande 1 i motion 1990/91:U246, dels med avslag på yrkande1 i motion 1990/91:U203, yrkande 6 i motion 1990/91:U239, yrkandena 25 och 26i motion 1990/91:U240, yrkande 2 i motion 1990/91:U253 och yrkandena 7 och 8i motion 1990/91:U531 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. Biståndet till (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med"Utskottet vill" och på s. 34 slutar med "motion U531 (mp)" bort ha följandelydelse:Utskottet anser inte att biståndsanslaget skall bekosta hjälp tillÖsteuropa. Enprocentsmålet är ett moraliskt bindande åtagande från somnation gentemot de fattiga länderna. Hjälpinsatser till måste därförläggas utanför enprocentsramen. I stället bekostas hjälpinsatser med den nyaeuropeiska miljöfond på för som utskottet anser börinrättas enligt förslaget i motion U239 (mp).Utskottet tillstyrker därför yrkande 6 i motion U239 (mp), yrkande 1 i motionU244 (v) och yrkande 1 (delvis) i motion U246 (fp). Yrkande 1 i motion U203(fp), yrkandena 25 och 26 i motion U240 (m), yrkande 2 i motion U253 (s) samtyrkandena 7 och 8 i motion U531 (m) avstyrks.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:1. beträffande biståndet till Central- och Östeuropaatt dels med bifall till yrkande 6 i motion 1990/91:U239,yrkande 1 i motion 1990/91:U244 och berörd del av yrkande 1 i motion1990/91:U246, dels med avslag på yrkande 1 i motion 1990/91:U203, yrkandena25 och 26 i motion 1990/91:U240, yrkande 2 i motion 1990/91:U253 samt yrkandena7 och 8 i motion 1990/91:U531 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Vissa flyktingkostnader (mom. 2)(), (), () ochInger Schörling (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "När detgäller" och slutar med "U244 (v)" bort ha följande lydelse:Som utskottet tidigare fastslagit får det inte råda någon tvekan om attenprocentsmålet är ett moraliskt bindande åtagande från som nationgentemot de fattiga länderna. Avsteg från detta t.ex. genom för låga nominellaanslagsökningar eller genom bokföringstekniska manipulationer måste betraktassom ett brott mot våra löften till de fattiga folken. Utskottet anser därföratt kostnader för asylsökande inte skall avräknas mot biståndsramen.Biståndsmedel skall användas för direkta insatser i tredje världen och intetill flyktingmottagning i vårt eget land. Flyktingmottagning måste finansieraspå annat sätt.Med det ovan anförda tillstyrker utskottet yrkande 2 i motion U244 (v) ochyrkande 2 i motion 246 (fp).dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:2. beträffande vissa flyktingkostnaderatt med anledning av yrkande 2 i motion 1990/91:U244 och yrkande2 i motion 1990/91:U246 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,6. Vissa flyktingkostnader (mom. 2)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 35 som börjar med "När detgäller" och slutar med "motion U244 (v)" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den kritik mot regeringsförslaget som framkommer i dessabägge motioner, liksom i centermotionen U231. Även om man kan åberopaDAC-reglerna är det uppenbart att förslaget är ett sätt att kringgåenprocentsmålet. De kostnader som avses att täckas skulle ändå haft,och medelsanvändningen främjar inte utvecklingen i u-länderna.Utskottet kan godta att biståndsmedel används för flyktingar i endastom det avser att bekosta särskilda utbildningsinsatser avsedda att göra detmöjligt för flyktingarna att bidra till utvecklingsinsatser i sitt eget hemlandeller i andra . Sådana utbildningsprogram menar utskottet skulle kunnafå stort värde, eftersom man kan dra nytta av flyktingens egnakulturella bakgrund.En sådan verksamhet torde dock inte för nästa budgetår kunna få en omfattningav 700 miljoner. Utskottet bedömer, i likhet med motion U231, att halvabeloppet, dvs. 350 miljoner, är en rimlig nivå. Utskottet förordar därför att350 milj.kr. räknas av från biståndet för flyktingverksamhet med den särskildainriktning som här angetts.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:2. beträffande vissa flyktingkostnaderatt med anledning av yrkande 2 i motion 1990/91:U244 och yrkande2 i motion 1990/91:U246 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Enprocentsmålet (mom. 3)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Den avriksdagen" och slutar med "för nästa budgetår" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i det som anförts i motion U246 om biståndets storlek ochanser sålunda att det samlade biståndet successivt bör öka sin andel avbruttonationalprodukten. Målet bör vara att nå upp till ettbiståndsanslag motsvarande av BNI. bör det tydligt markeras attinnehållet i enprocentsramen skall ha en tydlig fattigdomsprofil. Detutvecklingssamarbete som ligger därutöver kan ha något bredare innehåll ochinkludera insatser i skiftande ländergrupper. Med de förslag utskottet tidigareställt sig bakom beträffande flyktingkostnader och östbiståndet kommersammanlagt mer att stå till förfogande för u-landsbiståndnästa budgetår.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med "Med detovan" och slutar med "anses besvarade" bort ha följande lydelse:Med det anförda tillstyrker utskottet yrkande 1 (delvis) i motion U246 (fp).Yrkande 3 (delvis) i motion U244 (v) och yrkande 1 i motion U253 (s) avslås.Yrkandena 3 och 4 i motion U253 får anses besvarade.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:3. beträffande enprocentsmåletatt dels med bifall till yrkande 1 (delvis) i motion1990/91:U246, dels med besvarande av yrkandena 3 och 4 i motion 1990/91:U253och dels med avslag på yrkande 3 (delvis) i motion 1990/91:U244 och yrkande1 i motion 1990/91:U253 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,8. Enprocentsmålet (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35 börjar med "Den avriksdagen" och slutar med "för nästa budgetår" bort ha följande lydelse:Biståndet har både en kvalitativ och kvantitativ sida. Att bättreuppmärksammar kvalitetsaspekterna av biståndet står inte i motsättning till attdet också sker en kvantitetsmässig höjning av biståndet. En rimlig höjning somockså lägger grund för att nå 2 -- procentsmålet är den i motion U244(v) föreslagna höjningen.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med "Med detovan anförda" och slutar med "får anses besvarade" bort ha följande lydelse:Med det ovan anförda tillstyrks yrkande 3 (delvis) i motion U244 (v). MotionU246 (fp), yrkandena 1 och 41 och motion U253 (s), yrkandena 1, 3 och 4 fåranses besvarade.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:3. beträffande enprocentsmåletatt dels med bifall till yrkande 3 (delvis) i motion1990/91:U244 och yrkande 1 (delvis) i motion 1990/91:U246, dels med besvarandeav yrkandena 1, 3 och 4 i motion 1990/91:U253 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,9. Omformulering av biståndsmål (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjar med "Det imotion" och slutar med "anses besvarade" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att solidaritet med världens fattiga innebär att geomsitt bistånd konsekvent stöder självtillit i våra mottagarländer. Biståndetskall stödja en utveckling, där de beslut som rör de fattiga så långt möjligtskall fattas av de fattiga själva, lokalt och utifrån de lokala resurserna.Eftersom detta långt ifrån är fallet , anser utskottet att ett av desvenska biståndsmålen uttryckligen skall vara att bistånd skall bidratill en utveckling i mottagarländerna som grundas på självtillit.Utskottet tillstyrker därmed yrkande 1 i motion U239 (mp).dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:4. beträffande införande av ett sjätte biståndsmålatt med bifall till yrkande 1 i motion 1990/91:U239 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Övergripande principer och riktlinjer (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjar med "Iyrkande" och på s. 51 slutar med "anses besvarat" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att solidaritet med världens fattiga innebär att ochvärldens rika länder måste minska sin resursanvändning och miljöförstöring.Endast detta ger ett solidariskt utrymme för de fattiga ländernas folk att ökasin materiella standard, inom ramen för en globalt hållbar resurspolitik.Utskottet tillstyrker därmed yrkandena 11, 14, 15 och 31 i motion U239 (mp).dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:5. beträffande övergripande principer och riktlinjeratt med bifall till yrkandena 11, 14, 15 och 31 i motion1990/91:U239 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Miljöhänsyn i det svenska biståndet (mom. 6)() anserdels att till den del av utskottets yttrande på s. 52 som slutar med "ochutbildningsinsatser m.m." bort ha lagts:Miljöpartiet anser att miljömålet måste ges en mer central roll i det svenskabiståndet än . måste bidra till en utveckling i somverkligen är ekologiskt, resursmässigt och socialt hållbar . Omfattandemiljökonsekvensbeskrivningar måste därför i ökad utsträckning introduceras inomdet svenska utvecklingssamarbetet. Stödet till särskilda miljöinsatser måsteöka. bör verka för ett ekologiskt hållbart, biologiskt jordbruk iu-länderna och att naturenliga brukningsmetoder bevaras och förs vidare. Ävenför ekonomi och arbetsmiljö är det viktigt att inte leds in i ettberoende av konstgödsel och bekämpningsmedel.Biståndet till energisektorn måste bygga på förnybara energikällor.dels att den del av utskottets yttrande på s. 53 som börjar med "Med detovan" och slutar med "motion U239 (mp)" bort ha följande lydelse:Utskottet tillstyrker därmed yrkandena 2, 12 och 13 i motion U239 (mp).Övriga yrkanden får anses besvaradedels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:6. beträffande miljöhänsyn i det svenska biståndetatt dels med bifall till yrkandena 2, 12 och 13 i motion1990/91:U239, dels med besvarande av yrkande 8 (berörd del) i motion1990/91:U231 och yrkande 24 i motion 1990/91:U246 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. Resursanvändning och miljöhänsyn (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 53 som börjar med"Miljömålet i" och på s.54 slutar med "avstyrks härmed" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att bör föregå med gott exempel bland världens rikaländer och av solidaritetsskäl minska sin resursanvändning och miljöförstöring.Det blir då utrymme för de fattiga ländernas folk att öka sin materiellastandard, inom ramen för en globalt hållbar resurspolitik.Utskottet tillstyrker därmed yrkande 32 i motion U239 (mp).dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:8. beträffande resursanvändning och miljöhänsynatt med bifall till yrkande 32 i motion 1990/91:U239 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Miljöhänsyn i (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 53 slutar med"ozonförtunnande substanser" bort ha följande tillägg:Problemet är dock att kommer att få en ledande roll imiljöfaciliteten. Och så länge inte reformerats och förmåtts väljaen konsekvent miljöpolitisk handlingslinje vore det fel att stödja faciliteten.I stället är det bättre att stärka stödet direkt till UNDP och medmotsvarande belopp.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 53 börjar med"Utskottet finner" och på s.54 slutar med "avstyrker yrkandet" bort haföljande lydelse:Utskottet finner därför anledning att tillstyrka yrkande 15 i motion U244.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:9. beträffande miljöhänsyn i Världsbankenatt med bifall till yrkande 15 i motion 1990/91:U244 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Riktlinjer för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter ibiståndet (mom. 10), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 55 börjar med"Marknadsekonomi är" och på s. 57 slutar med "anses besvarade" bort ha följandelydelse:Utvecklingen i ett land påverkas av många faktorer. Ett av de viktigaste ärdemokrati, dvs. utvecklingen till rättssäkerhet, frihet, fri opinionsbildning,fria val och flerpartisystem. Demokratistaten är rättsstaten, där rättvisaråder och där alla är lika inför lagen. Rättsstaten är en garanti föratt de mänskliga rättigheterna respekteras. Den fria marknadsekonomin inomramen för demokrati och flerpartisystem skapar möjligheter till tillväxt ochvälfärd.Huvuddelen av bistånd går till enpartistater och diktaturer.Ca 75 % -- 2-3 miljarder -- av landramsbiståndet går således tilldiktaturregimer som med centrala myndigheter, militärmakt och säkerhetspolishåller människor i schack. Hot, övergrepp, våld, "försvinnande" och mord hör iflera av dessa länder till vardagen. Att bli satt i fängelse på grund av sinaåsikters skull är vanligt. Regimen förlamar och förhållandena utesluter mereller mindre möjligheterna att delta aktivt i utvecklande biståndsprojekt.Det är inte bara orimligt; det är stötande att det demokratiska Sverigestödjer diktatorn och hans förtryckarregim i enpartistater som ,, , , , , , , ,, och . Det är genant att stöder samhällssystemdär det inte finns utrymme för mänskliga rättigheter, frihet och demokrati.Utskottet är medvetet om att enpartistater inte kan utvecklas tilldemokratier och flerpartistater med frihet, fria val och fri marknadsekonomi.Men måste ställa krav och villkor att resp. land vidtar åtgärder föratt utvecklingen går i demokratisk riktning.Redan nu bör en avvecklingstid aviseras till dessa regimer. Därmedges de klart besked om fasta beslutsamhet att stimulera till endemokratisk utveckling.Utskottet välkomnar propositionens förslag att sammanföra demokratifrämjandeinsatser som varit uppdelade på olika anslagsposter under en enda postunder C 2-anslaget benämnd Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärtbistånd. Utvecklingen har gett ökat utrymme för riktadeinsatser på demokratiområdet och den nya anslagskonstruktionen bör kunnaytterligare förbättra dessa möjligheter.Sverige bör utforma en strategi för demokratisk utveckling i den tredjevärlden. Viktiga komponenter i denna strategi är att på ett klart ochentydigt sätt markerar avståndstagande från totalitära och auktoritäratendenser, var de än förekommer. bör moraliskt, politiskt ochekonomiskt stödja en demokratisk utveckling i . Detta skall bl.a. skegenom att vårt u-landsbistånd ges en uttalad demokratiprofil. I dialogen medmottagarländerna måste verka för en utveckling i demokratisk riktning.Demokrati är ett vitt begrepp. I sin vida mening kan det sägas innehålla tredelar, som alla är nödvändiga för att ett land skall kunna kallas demokratiskt:rättssäkerhetfri opinionsbildningfria val.Idén att överheten kunde förlora mot den enskilde innebar ett oerhört stegframåt i den västerländska civilisationen. Denna grundläggande princip ärfortfarande inte accepterad i en majoritet av jordens länder.Härmed tillstyrks yrkandena 1, 2 och 3 i motion U227 (m). Övriga yrkanden idenna del får anses besvarade.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:10. beträffande riktlinjer för främjande av demokrati och mänskligarättigheter i biståndetatt dels med bifall till yrkandena 1, 2 och 3 i motion1990/91:U227, dels med besvarande av yrkande 9 i motion 1990/91:U231,yrkandena 9, 12 och 14 i motion 1990/91:U246 och yrkande 1 i motion1990/91:U667 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Riktlinjer för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter (mom. 10)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 56 börjar med "Idialogen" och på s. 57 slutar med "anses besvarade" bort ha följande lydelse:I dialogen med mottagarländerna framför regelmässigt sin syn påvikten av en demokratisk samhällsutveckling och av att de mänskligarättigheterna respekteras. I likhet med motion U246 vill utskottet betonavikten av tydlighet i denna dialog med våra programländer med tanke på attdetta samarbete bedrivs på regeringsnivå. Det är inte minst angeläget attSveriges vilja att främja politisk pluralism och flerpartisystem aktivt kommertill uttryck.Mot den bakgrunden menar utskottet, i likhet med motion U246, atttrovärdigheten kräver att vi också är beredda att reagera med frysning ellersänkning av landramar när någon utveckling i rätt riktning inte kan skönjas.Några schablonmässiga kriterier om hur detta skall gå till kan inte uppställas.Däremot bör det framgå av dialogen med mottagarländerna att en situation, därnågra steg mot en pluralistisk demokrati inkl. flerpartisystem inte tas, påsikt påverkar det svenska biståndssamarbetets omfattning och inriktning. Idenna mening skall alltså inslag av villkor kunna förekomma när det bedöms varaändamålsenligt. Vad som här anförts om vikten av flerpartisystem och omdialogen med mottagarländerna bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Utskottet kan däremot inte ställa sig bakom förslagen i moderatasamlingspartiets motion U240 på denna punkt. Förslagen om en avveckling avbiståndet till vissa länder och om en femårig avvecklingsplan för biståndettill andra där en utveckling mot flerpartisystem inte bedöms ske ger inteutrymme för en rad andra viktiga hänsynstaganden, däribland våra möjligheteratt bedriva ett effektivt bistånd med sikte på de fattiga målgrupperna och våraförutsättningar att främja en ökad pluralism.Med det ovan anförda tillstyrks yrkandena 9, 12 och 14 i motion U246 (fp).Övriga yrkadnen i denna del besvaras.dels att utskottets hemställan under moment 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande riktlinjer för främjande av demokrati och mänskligarättigheteratt med bifall till yrkandena 9, 12 och 14 i motion 1990/91:U246samt med besvarande av yrkandena 1, 2 och 3 i motion 1990/91:U227, yrkande 9 imotion 1990/91:U231 och yrkande 1 i motion 1990/91:U667 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,16. och mänskliga rättigheter (mom. 11), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 57 börjar med "Somangavs" och slutar med "anses besvarade" bort ha följande lydelse:Demokratiutvecklingen är så avgörande och betydelsefull i biståndsarbetet attutskottet vill förorda särskilda insatser för att stimulera till forskning omförutsättningar för demokrati i tredje världen.Utskottet anser att det bör inrättas ett fristående institut som oberoendekan studera utvecklingen av de mänskliga fri- och rättigheterna i vårasamarbetsländer. Institutet skall redovisa sina iakttagelser och bedömningar ikontinuerliga rapporter. Denna rapportering kan ge underlag för diskussion ochöverväganden om val av samarbetsländer och biståndsformer.Denna verksamhet bör vara av stort intresse för biståndsmyndigheterna. Denkan komplettera utvärderingen av biståndsinsatserna. För detta ändamål anslås 5milj.kr.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort ha följande lydelse:11. beträffande och mänskliga rättigheteratt med bifall till yrkande 6 i motion 1990/91:U227 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Strukturanpassningsprogram och sociala hänsyn (mom. 17)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 60 börjar med "Härtillvill utskottet" och på s. 61 slutar med "får anses besvarade" bort ha följandelydelse:Utskottet understryker att flertalet befinner sig i en ond cirkel avfattigdom som förstör miljön, vilket leder till ökad fattigdom.Utlandsskulderna driver dem att överexploatera naturresurser för att "exporterasig ur krisen". Sjunkande råvarupriser tvingar dem ständigt att ökaproduktionen av exportgrödor på matgrödornas bekostnad och att avverka mer ochmer skog. Resultatet blir både ekologisk och social katastrof.En bärkraftig världsordning kan bara skapas genom en rättvis världsordningbyggd på att största delen av tredje världens skulder avskrivs och att detskapas rättvisa handelsförbindelser mellan Nord och Syd.Med det ovan anförda tillstyrks yrkandena 4 och 5 i motion U252 (v) ochyrkande 2 i motion U233.