bet · GE01TU25 · 1991-04-14 00:00:00 — Detta innebär bl.a. enligtmotionärerna att trafikledningen bör överföras från SJ tillbanverket.I motionerna T231 (mp) och T508 (mp) påtalas atttrafikhuvudmännen i länen bör ges större möjligheter att bedrivalokal och regional järnvägstrafik på stomnätet. I den sistnämndamotionen anförs vidare att behov finns av att utveckla merkonkurrens på det statliga järnvägsnätet.I motion T525 (m) framhålls att Kust-till-kustbanan bör somen försöksjärnväg bli föremål för en öppen anbudsupphandling.I motion T537 (m) yrkas att SJs monopol upphävs påstomnätet.I motion T556 (fp) framhålls angelägenheten av enavreglering inom järnvägsområdet.Med anledning av de olika motionsyrkandena erinrar utskottetinledningsvis först kort om gällande regler på området. SJ har iprincip ensamrätten för all persontrafik på stomnätet medantrafikhuvudmännen har trafikeringsrätten för länsjärnvägarna.Regeringen har dock, efter särskild prövning, möjlighet att påbegränsade sträckor på stomnätet ge trafikeringsrätt även åttrafikhuvudmännen. För godstrafiken gäller att SJ ensamtbesitter trafikeringsrätten. Förekommer ingen trafik på enbandel kan dock, efter prövning av , trafikeringsrättenges åt andra transportföretag.I årets budgetproposition anför kommunikationsministern atthan ifrågasätter SJs ensamrätt till bl.a. trafikeringen avstomnätet. Enligt departementschefen bör i princip också andratransportföretag kunna producera och sälja transportlösningardär järnvägstransporter ingår. Enligt kommunikationsminsternsforsatta framställning är det dock en mängd problem avprincipiell och praktisk natur som måste belysas och lösas innanett beslut kan fattas om den fortsatta trafikeringsrätten. Somexempel anges trafikledningens organisatoriska placering,ansvaret för systemsamordning av trafikplanering ochtidtabellsarbete, det praktiska tillvägagångssättet vidkonkurrens på spåret, frågan om rätten till nytttjande avstationsbyggnaderna samt effekterna för SJ i enkonkurrenssituation.Utskottet har vidare inhämtat att regeringen den 14 februari1991 gett SJ, , statens pris- och konkurrensverk ochtransportrådet i uppdrag att redovisa förutsättningar för ochkonsekvenser av ökad konkurrens på järnvägsnätet. Enligt direktiven föruppdraget skall översynen skapa möjlighet till konkurrens somkan stimulera till bl.a. effektivitet i resursutnyttjande och ensamhällsekonomiskt effektiv prissättning av produkter. Tankenmed en avreglering av järnvägstrafiken är att fler operatörer påjärnvägen kan stimulera till ett effektivt resursutnyttjande avsåväl produktionsresurser som infrastruktur. Detta, ikombination med upphandling och prissättning på mermarknadsmässiga villkor, förväntas leda till betydandesamhällsekonomiska vinster.Utskottet bedömer att en utveckling mot ett ökat inslag avkonkurrens är angelägen om detta innebär att järnvägen ges ökadeutvecklingsmöjligheter och att effektiviteten påtransportmarknaden ökar. Som regeringen angett finns det dock enrad frågor av såväl teknisk, ekonomisk som organisatorisk natursom först måste ut. Med hänvisning till pågåendeutredningarbete avstyrker därför utskottet nu aktuellamotionsyrkanden och tillstyrker regeringens förslag om enförlängning av SJs nuvarande trafikeringsrätt och befogenheter.När det gäller järnvägens konkurrens gentemot den långvägabusstrafiken har två motioner väckts med anledning av vadregeringen anfört i budgetpropositionen om att den s.k.skadlighetsprövningen bör slopas. Denna prövning innebär ikorthet att tillstånd till linjetrafik med buss endast får gesom den avsedda busstrafiken inte kan antas bli till skada förredan etablerad järnvägstrafik eller trafik som drivs enligtlagen om rätt att driva viss linjetrafik.I motion T45 (s) bedöms att en fortsatt avreglering av denlångväga busstrafiken kan komma att få allvarliga effekter påjärnvägstrafiken. Enligt motionärerna kan ett omfattandebusslinjenät i landet förutses växa fram vid en avreglering ochdärmed leda till en omfattande överföring av resandet frånjärnväg till väg. Denna utveckling innebär ett fjärmande fråndet trafikpolitiska beslutet om en bra miljö, energibesparingoch förbättrad trafiksäkerhet.I motion T508 (mp) framhålls att busstrafiken ursamhällsekonomisk synpunkt är underbeskattad samt attjärnvägstrafiken har väsentligt sämre konkurrensförutsättningarän olika bussföretag. Detta gör enligt motionärerna att det idagsläget vore fel att helt avreglera den långväga busstrafiken.Utskottet vill inledningsvis klargöra att samspelet mellan deolika trafikslagen är en viktig del av trafikpolitikensutformning. Utskottet har också tidigare i vår i betänkandet omtrafikens infrastruktur angett att transportköparnas behov aveffektiva lösningar bör, där så är möjligt, tillgodoses i friaval av transportslag och i konkurrens mellan dessa (bet.1990/91:TU24).Utskottet konstaterar vidare att kommunikationsministernsförslag i budgetpropositionen torde få tolkas närmast som enavsiktsförklaring innebärande att den s.k. skadlighetsprövningenför interregional busstrafik bör upphöra att gälla . Enligt departementschefen kan därmedkonkurrensen gentemot SJ öka. Med hänsyn till att fortsattaöverväganden behöver göras anges i propositionen att ettlagstiftningsarbete kommer att initieras innan regeringenåterkommer till med lagförslag i frågan. Enligt vadutskottet erfarit har en departemetentsutredning därefter tagitsfram som är under remissbehandling (Ds 1991:24).Utskottet vill med anledning härav framhålla lämpligheten avatt förslag från regeringen om viktiga trafikpolitiska beslut sålångt som möjligt är fullständiga med tillhörande lagförslag ochgenomförd remissbehandling så att en allsidig behandling kangöras vid ett och samma tillfälle. Utskottet förutsätter därföratt regeringen, i samband med att man som utlovat återkommmer ifrågan , redovisar en konsekvensanalys av sittbeslut för järnvägstrafiken och för gällande trafikpolitiskamålsättningar. Behandlingen bör vidare innefatta en redogörelseför effekterna för järnvägstrafiken med hänsyn till tidigareriksdagsbeslut om en fastlagd tidsperiod för SJs nödvändigarekonstruktion och det utredningsarbete som pågår om ensenare avreglering av SJs trafikeringsrätt på spåret.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottetberörda motionsyrkanden.5.5 SJs beslutsram för försäljningarGenom trafikpolitiska beslut har SJ för att varaaffärsverk getts unika beslutsbefogenheter för att klara sinnödvändiga omstrukturering. kansålunda SJ bl.a. använda vinster från avyttring av bolag ochfastigheter inom SJ-koncernen.Kommunikationsministern förordar nu en utökad beslutsram förförsäljning av aktier och fastigheter. Enligtdepartementschefen har SJ stora behov av investeringar, vilket ikombination med bristande resultat medför finansieringsproblem.De bemyndiganden som SJ tidigare fått att försälja och genomtomträtt upplåta fast egendom samt tillgodogöra sig medel frånförsäljning av AB inom en ram på 2,7miljarder kronor uppges vidare numera ha utnyttjats fullt ut.Utskottet anser det viktig att SJ kan genomföra sitt planeradeinvesteringsprogram. Detta program tyder på en stark framtidstrooch innebär en offensiv satsning på järnvägen som positivtbidrar till järnvägens utveckling. Inga motionsyrkanden harheller väckts som avstyrker regeringens förslag i denna del. Motdenna bakgrund förordas att SJ för återstoden avrekonstruktionsperioden ges ett nytt bemyndigande att säljaaktier och fastigheter inom en ram på 2,5 miljarder kronor.Utskottet erinrar i sammanhanget om det krav som finns påuppföljning av hur givna beslutsmandat utnyttjas.6 Anslag till SJ6.1 Anslaget D6. Ersättning till SJ i samband med utdelningfrån AB SwedcarrierSJ ges från anslaget D6. Ersättning till isamband med utdelning från AB Swedcarrier, medel motsvarande detbelopp som SJs förvaltningsbolag betalar i skattpå grund av att inget koncernförhållande enligtaktiebolagslagens mening finns med SJ.I budgetpropositionen föreslås att för ändamålet bör ettformellt 1000-kronorsanslag föras upp på statsbudgeten /92.Utskottet tillstyrker medelsanvisningen.6.2 GodsutvecklingsbidragVad gäller godsutvecklingsbidrag anmälerkommunikationsministern i samband med sin behandling av anslagtill SJ att anslaget Ersättning till förutveckling av godstrafik bör avskaffas fr.o.m. budgetåret1991/92. Enligt departementschefen är fortsatta årliga bidragfrån statsbudgeten inte förenligt med SJs nya roll som ettmodernt affärsmässigt transportföretag. Detta i kombination meddet ansträngda statsfinansiella läget bedöms innebära attersättningen bör avvecklas.I motion T508 (mp) yrkas att ett nytt anslag införs förkommande budgetår på sammanlagt 200 milj.kr. Enligt motionärernabör anslaget utformas som ett investeringsbidrag till stickspår,kombitrafik och lastvagnstrafik i syfte att överföra gods tilljärnvägen.Utskottet tillstyrker kommunikationsministerns förslag attanslaget bör avvecklas. Utskottet avstyrker därmed aktuelltmotionsyrkande.7 PersontrafikfrågorEtt flertal motioner har tagit upp frågan om utvecklingen avsnabbtågstrafiken.I motion T225 (v) begärs en storsatsning på snabbtågssystemsom kan täcka större delen av landets tätbefolkade regioner.Förutom linjer mellan de tre storstäderna krävs enligtmotionärerna tvärlinjer mellan vissa andra städer, t.ex.Kalmar--Alvesta--Borås--Göteborg,Göteborg--Karlstad--Mälardalen--Stockholm,Gävle--Avesta/Krylbo--Örebro--Göteborg. Även linjernaStockholm--, --samtStockholm--bör trafikeras med det nya lutandesnabbtåget. Genom det föreslagna utbyggnadsprogrammet anges attinga nyinvesteringar är påkallade inom flygplatssystemet under1990-talet.I motion T236 (mp) framhålls att snabbtåg bör sättas inmellan och . Därmed kan enligt motionärernabl.a. flygtrafiken till och från avvecklas.I motion T545 (v) framhålls att den diskuteradeklassindelningen i snabbtågstrafiken är både onödig ochförlegad. I stället bör enligt motionärerna tågresandet görasbekvämt för alla och till ett pris som gör det möjligt för fleratt åka tåg.I motion T546 (v) anges att bör Lyckselesammanbindas med genom en snabbtågsförbindelse.I motion T551 (c) framhålls bl.a. att överläggningar bör skemellan berörda svenska och norska organ om ensnabbtågsförbindelse på sträckanStockholm----. Den föreslagna förbindelsenanges bl.a. kunna få betydelse för det nordiska samarbetet ochden regionala balansen i Sverige.Utskottet konstaterar att SJ introducerat snabbtåg iprovverksamhet mellan och under hösten 1990.Verksamheten uppges i huvudsak ha fungerat planenligt ochresandet har utvecklats på ett gynnsamt sätt. ordinarie trafiken inletts på sträckan med två tåg i trafikoch utökas trafiken ytterligare med två turerper dag i vardera rikningen. Fullt utbyggd trafik på sträckanmed minst åtta tåg planeras införas . Med enhastighet beräknas att restiden kanminskas med mer än , mellan Stockholmoch Göteborg.Vad gäller den fortsatta utbyggnaden räknar SJ medatt sätta in snabbtåg även mellan och medansnabbtågstrafik på hela sträckan --beräknas varautbyggd . I de närmaste framtidsplanerna ingår vidaresnabbtåg från till , och nedreNorrland samt mellan och . Beträffande tågensklassindelning söker SJ så långt möjligt kundanpassautformningen och tillmötesgå affärsresenärernas krav på särskildservice. Detta utesluter dock inte att även andra resandegrupperhar möjlighet att utnyttja tågen. I sammanhanget kan nämnas attsamtliga snabbtåg enligt transportrådets föreskrifter harförsetts med särskilda handikapphissar för rullstolsburnaresenärer.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena erinra omatt med den beslutsordning som följer av 1988 årstrafikpolitiska beslut är det SJ själv som bestämmer omtrafikens uppläggning och tågens utformning. I den mån högrehastigheter kräver banombyggnader faller det inom banverketsansvarsområde att samhällsekonomiskt planera och genomförasådana utbyggnader. I den samhällsekonomiska bedömningen harutskottet tidigare förutsatt att beaktar deregionalpolitiska effekterna. Detta innebär bl.a.hänsynstagande till att snabbtåg mellan och Sundsvallskulle kunna få en mycket stor betydelse för kommunerna längsNorrlandskusten. Genom inrättandet av det särskilda anslaget förinvesteringar i trafikens infrastruktur har också förutsatts enpåskyndad angelägen upprustning av bannätet för bl.a.snabbtågstrafik.Utskottet anser vidare att det är viktigt att SJ med egetansvar kan utvecklas till ett attraktivt trafikföretag förresenärerna. Om statsmakterna uttalade sig i denna typ av frågorskulle SJs möjligheter att utvecklas till ett konkurrenskraftigtoch lönsamt trafikföretag kunna äventyras. Utgångspunkten förSJs utveckling av snabbtågstrafiken bör således vara vad som äraffärsmässigt riktigt. Av det anförda följer att samtliga nubehandlade motionsyrkanden avstyrks av utskottet.Önskemål och krav på fler tåguppehåll finns i följande tremotioner.I motion T545 (v) framhålls att snabbtågen bör göra uppehålli Hallsberg.I motion T519 (m) begärs att snabbtågen stannar iHerrljunga.I motion T561 (c, m) begärs att i Älvsborgslän får i uppdrag att utreda effekterna av persontrafik påjärnväg med tåguppehåll i Vårgårda.Utskottet anser med anledning av motionerna om tåguppehåll attdet trafikpolitiska beslutet gett SJ möjligheteratt utvecklas till ett modernt, effektivt och kundinriktattrafikföretag. En grundförutsättning för detta beslut var att geSJ stor frihet att självständigt agera på transportmarknaden. Omstaten inte av regionalpolitiska skäl kan acceptera nedläggningav trafik kan denna trafik köpas med hjälp av anslag överstatsbudgeten. På motsvarande vis kan trafikhuvudmännen köpalokal och regional tågtrafik eller -- som tas upp imotionsyrkandena -- ytterligare tåguppehåll.Med denna politik är rollfördelningen entydig. SJ agerarföretagsekonomiskt som i princip vilket trafikföretag somhelst medan staten och trafikhuvudmännen svarar för samhälletsvärderingar. Denna rollfördelning innebär enligt utskottetsmening att riksdag och regering inte bör ha synpunkter på frågorom tågstopp.Av det anförda följer att samtliga nu behandlademotionsyrkanden avstyrks av utskottet.Flera motioner har tagit upp frågor kringregionaltågstrafik.I motion T209 (m) behandlas pendlingsförutsättningarnaLinköping/--/----//Uppsala.I motion T53 (v) begärs att ett avtal utarbetas omtågtrafiken i så att bl.a. pendeltrafiken påjärnväg kan garanteras under lång tid.I motion T264 (m) behandlas frågor om tågtrafiken i Skåne.I motion T561 (c, m) framhålls behovet av förlängdpendeltågstrafik till /Herrljunga.I motion T546 (v) framhålls behovet av persontrafik mellanVännäs och Umeå.I motion T565 (c) yrkas att åtgärder vidtas för att göraHerrljunga till ett resecentrum för Älsborgs län.Utskottet vill med anledning av motionyrkandena erinra om attenligt gällande beslutsordning är det trafikhuvudmännen i resp.län som har såväl ett ekonomiskt som politiskt ansvar förkollektivtrafiken i länen. Detta innebär bl.a. atttrafikhuvudmännen har möjlighet att för sin lokala och regionalatrafikförsörjning köpa extra tågförbindelser och tåguppehåll avSJ på stomnätet. Utskottet vill vidare hänvisa till detutredningsarbete som inletts i syfte att pröva formernaför en avreglering av trafikeringsrätten på bannätet. Utskottetavstyrker därför samtliga nu behandlade motionsyrkanden.Önskemål om tågförbindelser behandlas särskilt i följandemotioner.I motion T8 (s) yrkas att tågtrafiken på järnvägssträckanHalmstad----inte bör avvecklas i avvaktan påatt en utredning görs om hur den aktuella banstäckan kan bli enväl fungerande del av en dubbelspårig Västkustbana. Samma banabehandlas även i motion T56 (c) där motionären begär attriksdagen beslutar att persontrafiken på bandelen skallupprätthållas tills vidare.I motion T53 (v) begärs ett uttalande om att tågtrafikenmellan och också skall gå viaArvika--Charlottenberg.I motion T507 (fp) framhålls angelägenheten av attsovvagnsförbindelsen mellan och återinförs.I motion T549 (c) framhålls behovet av en ytterligaredubbeltur på norra stambanan mellan och har tidigare erinrat om att SJ skall drivas på ettaffärsmässigt sätt. Med detta synsätt är det SJ som medutgångspunkt från kundernas önskemål skall lägga upp sinpersontrafik så att tågresandet främjas och därmed förbättrarSJs resultat. Som också tidigare nämnts har vidare staten ochberörda kommuner eller länstrafikföretag möjlighet att upphandlakompletterande tågtrafik som SJ inte bedömer som marknadsmässigmen som av regionalpolitiska skäl kan bedömas vara angelägen atttrygga. Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerutskottet berörda motionsyrkanden.Vad gäller SJs priser och marknadsföring yrkas i motionT508 (mp) att SJ skall utveckla ett lågprissystem baserat påmarginalkostnaden för främst studerande, barnfamiljer ochpensionärer. Taxesättningen skall vidare vara sådan att mottotom "folkets järnväg" kan förverkligas som ger alla möjlighet attresa.I motion T524 (v) begärs att SJ inför ett nytt rabattsystemi nivå med de s.k. röda avgångarna som fanns under 1989.Samtidigt bör prissättningen för affärsresenärer i minstamöjliga mån rabatteras då dessa är föga priskänsliga. SJseventuella förluster genom rabatterna bör på samma sätt somlades fast trafikpolitiska beslut täckas genomindirekta subventioner. En möjlighet anges vidare vara att sänkabanverkets kostnader för nyttjande av spår och andra fastaanläggningar.I motion T546 (v) framhålls att s.k. röda avgångar börinföras på alla destinationer norr om för att stimuleratågresandet till Norrland.I motion T552 (v) framhålls att inom ramen för en angelägenjärnvägssatsning för trafiken på övre bör även ingåkraftfulla åtgärder på marknadsföringsområdet.Enligt de trafikpolitiska riktlinjerna åligger det SJ att seöver sin prissättning för att främja ökad affärsmässighet ochdärmed bidra till en nödvändig förbättring av det ekonomiskaresultatet. Vad gäller information till resenärer kan nämnas attutskottet erfarit att SJ tillsammans med trafikhuvudmännenträffat en överenskommelse om att från erbjudaett rikstäckande informations- och försäljningssystem för attfrämja samarbetet mellan tåg och buss. I detta system kommeräven icke järnvägsorter att finnas med. Därmed blir det möjligtatt för resor mellan valfria orter i landet köpa en enda biljettsom kan innefatta såväl tåg, buss, länståg, pendeltåg somtunnelbana. SJs olika rabattformer avses vidare gälla påsamtliga delar av resan. I sammanhanget kan även nämnas att SJkommer att införa ett enhetligt telefonnummer för hela landetför information och försäljning av personbiljetter.Utskottet anser att det beskrivna utvecklingsarbetet ärangeläget. En ökad samverkan mellan olika trafikföretag börfrämja ett ökat kollektivt resande. Enligt utskottets meningvisar detta på att trafikföretagen genom sitt ekonomiskaintresse att öka antalet resnärer kan medverka till viktigainsatser på trafikområdet utan särskilda initiativ frånstatsmaktens sida. Utskottet avstyrker därför samtliga nubehandlade motionsyrkanden.8 GodstrafikfrågorVad gäller godstrafikens utveckling framhålls i motionT508 (mp) att en en överföring av gods från väg till järnväg ärangelägen av en rad skäl. I motionen pekas på olika möjligheteratt utveckla godstrafiken, som t.ex snabb-gods och lättgods påjärnväg. Vidare framhålls angelägenheten av att utveckla nyatransportlösningar när godsunderlaget inte är tillräckligt förkombitrafik.I motion T550 (c) behandlas transittrafiken till Finland.Enligt motionärerna bör initiativ tas till att prövaförutsättningarna för att ta över helst huvuddelen avtransittrafiken av gods genom mellan ochkontinenten liksom så mycket som möjligt av godstrafiken mellanFinland och . Detta skulle bl.a. bygga på att SJ skapadeett system för snabba transporter av fullastade trailers genomlandet och att verksamheten i vidareutvecklades.I motion T235 (v) begärs en samhällsekonomisk utvärdering avkonsekvenserna för överföring av tunga transporter till landsvägi norra . Som bakgrund till begärandet hänvisas imotionen till de transportöverföringar av slig och timmer frånjärnväg till väg som skett i regionen. Enligtmotionärerna kan de ökade drift- och underhållskostnader som dentunga godstrafiken på landsväg orsakar aldrig motiveras ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv.Utskottet kan konstatera att SJs godstrafik befinner sig i ensvår ekonomisk situation. Verksamhetens känslighet förkonjunkturförsämringar försvårar situationen ytterligare på kortsikt. Enligt vad utskottet erfarit pågår ett omfattande arbeteför att söka komma till rätta med problemen. För godsdivisionenplaneras t.ex investeringar för underden närmaste treårsperioden. räknar SJ även med attgodstrafiken kommer att öka kraftigt på järnvägen.Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrundsynnerligen angeläget att SJ kan fortsätta sitt arbete att fålönsamhet så att godstrafiken kan öka i volym. Detta innebär attSJ bör tillåtas göra de effektiviseringar som är nödvändiga föratt järnvägen skall kunna hävda sig på transportmarknaden. SJbör vidare inte styras eller begränsas av statsmakterna om hurgodstrafiken i olika relationer bör läggas upp.Utskottet konstaterar vidare att det i vissa fall råderolika uppfattningar om hur samhällsekonomiska beräkningar skallutföras. Kommunikationsministern har mot bl.a. denna bakgrund itillväxtpropositionen aviserat att en utredning kommer atttillsättas för att granska och utveckla trafikverkenssamhällsekonomiska kalkylmodeller. Enligt departementschefen ärdet viktigt med en opartisk översyn mot bakgrund av den kritiksom förekommit i olika sammanhang. En utredning har vidaretillsatts inför utvärderingen av trafikpolitiska beslutför att utveckla och följa upp frågan om de olika trafikverkenskostnadsansvar. Sammantaget innebär detta att den fråga somaktualiserats i motion T235 (v) om samhällsekonomiskautvärderingar delvis kan förväntas behandlas inom ramen för detbeskrivna utredningsarbetet.Vad gäller motion T550 (c) om färjetrafiken från Hargshamnkan vidare anges att regeringen tidigare tillsatt ensärskild arbetsgrupp för att klara ut en långsiktig strategi förfärjetrafiken till och från och förfärjetrafikens samordning med transportsystemen på land.Av det anförda följer att samtliga nu behandlade motionerinte påkallar någon åtgärd från sida. De avstyrksdärför av utskottet.När det gäller godstrafiken till och från kontinenten har tremotioner, nämligen T217 (s), T263 (fp) och T529 (s), tagit uppfrågan om en riksbangård. Bakgrunden till frågan är attkontinenttrafiken förväntas växa väsentligt i omfattningsamtidigt som trafiken i ökad utsträckning förväntas ske i formav heltåg. Detta har ansetts motivera anläggandet av en centralrangeringsplats för att främst ta emot heltåg och omfördelavagnar till andra heltåg. En naturlig roll för terminalen avsesockså bli att fungera som en plats för regional uppsamling ochdistribution av vagnar.Enligt samtliga nämnda motionsyrkanden bedöms att Hässleholmutgör en lämplig lokalisering för den planerade riksbangårdenmed hänsyn bl.a. till ortens centrala position i bannätet.Enligt vad utskottet erfarit utreder banverkettillsammans med SJ frågan om en riksbangård i i syfte atterhålla underlag för prövning inför nästa stomnätsplan. Bland deplatser som studeras finns . Med hänvisning till detplaneringssystem som finns etablerat anser utskottet attriksdagen inte bör uttala sig i frågan. Utskottet avstyrkerdärför berörda motionsyrkanden.Vad gäller övriga godstrafikfrågor begärs i motion T242(c) att ett särskilt godsutvecklingsbidrag med en milj.kr.anvisas för bansträckan --. Enligt motionärerna ärtrafiken på banan blygsam, med ett godståg per dag som går i enfart av . Godstrafiken är också avbegränsad omfattning, vilket gör att banans fortbestånd bedömssom hotad. Förutsättningar finns dock enligt motionärerna föratt öka volymerna på järnvägen genom särskildautvecklingsinsatser.I motion T270 (v) meddelas att nedläggningen avjärnvägstrafiken på banan --fått negativakonsekvenser. anges i motionen att det finns ettbetydande intresse från olika intressenter i regionen attåteruppta godstrafiken på banan.