bet · GF01UU2 · 1991-11-14 00:00:00 — Yrkande 2 imotion U650 (v) anger att i skall motverkaTurkiets begäran om att få göra avsteg från MR-konventionen.Enligt yrkande 7 i motion U667 (c) bör anmäla Turkiettill FNs kommission för de mänskliga rättigheterna och enligtmotion U655, yrkande 5 (mp) bör en särskild rapportör tillsättasför . I motion U655 (mp), yrkande 6, anförs attbedömningen av turkiska flyktingars asylskäl omvärderas motbakgrund av situationen i Turkiet.BakgrundUtskottet har under en följd av år behandlat frågan ommänskliga rättigheter i , senast i betänkandet omEuroparådet (1990/91:UU10) och i 1989/90:UU22.I sistnämnda betänkande uttryckte utskottet sin oro överrapporter om fortsatta kränkningar av mänskliga rättigheter iTurkiet. Denna oro är fortfarande berättigad. Utskottetssammanfattande bedömning är att ännu inte kan betraktassom ett land med fullvärdig demokrati och rättssäkerhet.Aktuella uppgifter visar en bild av att överträdelser av demänskliga rättigheterna fortfarande begås i . I förstahand gäller detta bruk av tortyr i polisarrester och godtyckligafrihetsberövanden samt inskränkningar i de grundläggandedemokratiska fri- och rättigheterna. Vidare finns uppgifter omfängslanden på politisk grund. Till bilden hör också attundantagstillstånd råder i delar av sydöstra vilket harmedfört godtyckliga frihetsberövanden och bruk av våld.Samtidigt bör det noteras att den turkiska regeringen ökatansträngningarna att komma tillrätta med problemen. Under senareår har ett antal konkreta åtgärder vidtagits för att förbättrarespekten för de mänskliga rättigheterna. Hit hör erkännande avden individuella klagorätten enligt om demänskliga rättigheterna och jurisdiktion. Dettainnebär att enskilda turkiska medborgare har möjlighet att fåsina anmälningar behandlade inför den europeiska kommissionenför de mänskliga rättigheterna och vidare inför Europadomstoleneller ministerkommitté.Andra åtgärder som vidtagits är inrättandet av ettparlamentariskt utskott för mänskliga rättigheter, avskaffandeav vissa artiklar i den turkiska strafflagen samt omvandling avdödsstraff till fängelsestraff i ett antal enskilda fall.UtskottetEn fråga som kommit i förgrunden beträffande gällerbruket av tortyr. Utskottet ser i detta sammanhang med stortallvar på bruket av tortyr i turkiska polisarrester och häkten.Turkiet har undertecknat FNs tortyrkonvention och ocksåanslutit sig till den europeiska tortyrkonventionen. Enligt densenare svarar en oberoende expertkommitté för övervakningengenom platsbesök i fängelser, häkten och motsvarandeinstitutioner i medlemsländer. Ett sådantplatsbesök har ägt rum och en rapport utarbetats och lämnatstill ministerrådet. Kommittén har också beslutat göra ett andrabesök . Enligt konventionen är en sådan rapport hemligoch någon förpliktelse att offentliggöra rapporten finns inte.Enligt den europeiska tortyrkonventionen överlämnas kommitténsrapport till landet i fråga (konventionsparten) och iförekommande fall föreslås förbättringar. Om parten underlåteratt samarbeta eller vägrar att förbättra situationen motbakgrund av kommitténs rekommendationer får kommittén, efter detatt parten beretts tillfälle framföra sin uppfattning, med tvåtredjedels majoritet besluta om den skall göra ett offentligtuttalande.Utskottet är av uppfattningen att regelmässig publicering avtortyrkommitténs rapportering vore önskvärd. Utskottet anser ienlighet härmed att trovärdigheten i de turkiska uttalandena omatt förbättra respekten för mänskliga rättigheter skulle öka omTurkiets regering lät publicera nämnda rapport. Utskottet anserdet angeläget att fortsätter att på lämpligtsätt verka för att skall uppfylla sina internationellaåtaganden och effektivt avskaffa all form av tortyr och annanomänsklig eller förnedrande behandling.Möjligheten att övervaka efterlevnad av sinainternationella åtaganden beträffande mänskliga rättigheter harförbättrats, särskilt i och med erkännande av denindividuella klagorätten. Flera mål har väckts mot idetta sammanhang. Effektiviteten av detta instrument begränsasdock bl.a. av att det tar åtskillig tid innan klagomål blirslutligt bedömda av Europadomstolen.Utskottet bedömer att EG spelar en positiv roll vad gällersträvandena att förbättra respekten för mänskliga rättigheter iTurkiet, inte minst mot bakgrund av att ansökt ommedlemskap i har också lett till ökade möjligheter tillövervakning. Enligt slutdokumentet från ESK-uppföljningsmötet iWien 1989 kan medlemsstaterna påtala varandras brister iefterlevnaden av de åtaganden som gjorts. Situationen i Turkiethar tagits upp i ESK-sammanhang, bl.a. av Sverige.Sverige bör enligt utskottet fortsätta att följa utvecklingeni och i internationella fora påtala de brott motmänskliga rättigheter som äger rum i landet samt taerforderliga initiativ till åtgärder. Skulle det visa sig attutvecklingen inte går åt rätt håll, bör frågan om att anmälaTurkiet inför återigen aktualiseras.Med det ovan anförda får yrkande 4 i motion U631, yrkandena 3,4, 5, 6 och 7 i motion U636 (s), yrkande 5 (berörd del) i motionU638 (mp) och yrkande 3 (berörd del) i motion U650 (v) ansesbesvarade.Turkiet har gjort en så kallad derogering enligt artikel 15 iEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna, vilken innebäratt man inom ett visst område vill göra undantag från delar avde fri- och rättigheter som fastställts i konventionen. Artikel15 ger alla konventionsstater en rätt att göra sådanainskränkningar vid krig eller nödläge.Derogationen gäller de sydöstra provinserna där undantagslagargäller och omfattar bl.a. rätten till personlig frihet, rättentill domstolsprövning och rätten till yttrande- ochföreningsfrihet.Denna fråga berördes av utrikesminister i ettinterpellationssvar från . I svaret anges attdet enligt ankommer på den europeiskadomstolen för de mänskliga rättigheterna att avgöra om Turkietsderogation är berättigad och i vad mån de åtgärder man vidtagiti enskilda fall kan anses falla inom den ram som artikel 15 ikonventionen anger. Det framgår av interpellationssvaret attSverige, i likhet med övriga konventionsstater, inte på dettastadium vidtagit några särskilda åtgärder i anledning avTurkiets derogation.Utskottet anser att vad som ovan angetts om vikten av attfölja utvecklingen i och ta erforderliga initiativ tillåtgärder också bör gälla frågan om derogation.Med det ovan anförda får yrkande 2 i motion U650 (v) ansesbesvarat.Möjligheterna att tillsätta en särskild rapportör som skallbevaka de mänskliga rättigheterna i anses varabegränsade. Det kan i sammanhanget noteras att de särskildatematiska rapportörerna som tillsätts av (t.ex.rapportörer som bevakar tortyr och ofrivilliga försvinnanden)även kan undersöka förhållanden i . FNs rapportöravseende tortyr har besökt . I den mån kurdernasmänskliga rättigheter tas upp till behandling i MR-kommissionenkan även behandling av den kurdiska minoritetenberöras. Som utskottet tidigare framhållit bör regeringenfortsätta att ta upp kurdernas mänskliga rättigheter tillbehandling i FN.Med det ovan anförda får yrkandena 2 och 5 i motion U655 (mp)och berörd del av yrkande 3 i motion U650 (v) anses besvarade.Dödsstraffet finns kvar enligt turkisk lag. Nya dödsdomar haravkunnats, men någon avrättning har emellertid inte ägt rumsedan 1984. Även om många dödsdomar omvandlatstill fängelsedomar i samband med en amnesti så kvarstår hotet omdödsstraff så länge detta finns i lagen. Utskottet har som nämnstidigare i betänkandet uttalat att arbetet på att uppnå etttotalt förbud mot dödsstraff såväl i krigstid som i fredstidmåste fortsätta. Självfallet gäller denna målsättning om attverka för dödsstraffets avskaffande även Turkiet.Med det anförda får yrkandena 1 och 2 i motion U636 (s) ochyrkande 1 i motion U650 (v) anses besvarade.Beträffande turkiska asylsökande i gäller att varjeasylansökan individuellt prövas av Statens invandrarverk.Härmed avstyrks yrkande 6 i motion U655 (mp).4. Mänskliga rättigheter i IranEtt antal motioner tar upp bristen på respekt för mänskligarättigheter i . Yrkande 16 i motion U667 (c) anger att detär viktigt att FNs granskning av situationen i fortsätteroch effektiviseras. Motion U618 (mp) tar likaledes upp vikten aven granskning av inom ramen för FNs kommission för demänskliga rättigheterna och av att kampen mot det i vanligtförekommande dödsstraffet intensifieras. Motion U638 (mp)redogör för brotten mot mänskliga rättigheter i . I motionU648 (v) yrkas att skall verka för att brott motde mänskliga rättigheterna skall uppmärksammas i alla relevantainternationella sammanhang samt att rapportör iIran byts ut.Utskottet konstaterar att grova överträdelser av de mänskligarättigheterna äger rum i . Exempel på övergrepp ärgodtyckliga avrättningar, försvinnanden och frihetsberövandensamt bristande rättssäkerhet. Den strafflag som tillämpas i Iraninnehåller åtskilligt som ter sig helt främmande för vår egenrättsuppfattning. Situationen i har varit föremål förbehandling i . FNs särskildarepresentant medgavs besöka första gången då två besökägde rum. beslöt att förlängarepresentantens mandat.Den resolution avseende rapportörens rapport som antogs iMR-kommissionen 1990 var återhållsam, och ansåg sig intekunna ställa upp som medförslagsställare. Årets rapportinnehåller åtskilligt av kritik mot förhållandena i , ochden resolution som antogs förlänger rapportörens mandat.Utskottet anser mot denna bakgrund inte att yrkande 2 i motionU648 (v) om att verka för att byta ut rapportören bör föranledanågot vidare uttalande.Härmed avstyrks yrkande 2 i motion U648 (v).Utskottet utgår från att regeringen även fortsättningsvisarbetar för att brotten mot de mänskliga rättigheterna i ,inte minst vad gäller verkställandet av dödsdomar och summariskaavrättningar, uppmärksammas och påtalas, t.ex. i MR-kommissionensamt vid bilaterala kontakter.Härmed får yrkandena 2 och 3 i motion U618 (mp), berörd del avyrkande 5 i motion U638 (mp), yrkande 1 i motion U648 (v) samtyrkande 16 i motion U667 (c) anses besvarade.I motionerna U618 (mp) och U648 (v) anförs också att Sverigebör hålla handelsförbindelserna med på låg nivå.Sverige deltar som regel endast i handelsbojkotter somtillkommit genom beslut i . Några särskildarestriktioner vad gäller handeln med åläggs inte svenskaföretag. Utskottet ser inte anledning göra några ytterligareuttalanden i denna fråga.Yrkande 1 i motion U618 (mp) och yrkande 4 i motion U648 (v)avstyrks därmed.5. Mänskliga rättigheter i IrakI motion U638 (mp) och U667 (c) berörs bristen på respekt förmänskliga rättigheter i . Motionen U667 (c) anför vidare attSverige bör undersöka möjligheterna att utse en särskildrapportör för Irak.Utskottet konstaterar att allvarliga brott mot de mänskligarättigheterna sker i . i betänkandet har kurdernassituation i behandlats. jämte andra västländerförsökte 1989 och 1990 få upp situationen i till behandlingi utan framgång. Vid möte våren1991 rönte ansträngningarna framgång, och en resolution om Irakantogs. I resolutionen anges de allvarliga bristerna vad gällerrespekten för mänskliga rättigheter i landet, och kommissionensordförande uppmanas tillsätta en rapportör för med mandatatt samla information om MR-läget och rapportera härom tillgeneralförsamlingen och nästa möte med kommissionen.Utskottet utgår från att kommer att fortsätta attverka för internationell uppmärksamhet och övervakningbeträffande de mänskliga rättigheterna i Irak.Med det ovan anförda får berörd del av yrkande 5 i motion U638(mp) och yrkande 15 i motion U667 (c) anses besvarade.6. Mänskliga rättigheter i AfghanistanI motion U640 (m) föreslås att åter bör ta uppAfghanistanfrågan till behandling i FN. I motion U667 (c)beskrivs det allvarliga problem som kvarlämnade minor skapar. Imotionen anförs att i sina kontakter med Sovjetunionenbör påtala vikten av att deltar i minröjning ochöverlämnar de minkartor som finns. Vidare sägs att börbidra med minröjningsutrustning. Motionen föreslår attmöjligheterna att anordna en folkomröstning under FNsöverinseende bör prövas.I betänkandet 1989/90:UU22 återfinns en bakgrundsbeskrivningtill konflikterna i och utskottet får hänvisa tilldenna. När det gäller biståndsinsatser i behandlarutskottet denna fråga i samband med den årliga behandlingen avbiståndsbudgeten.Utskottet har under en följd av år behandlat situationen iAfghanistan. I betänkandet 1989/90:UU22 angavs att avsaknaden aven lösning på konflikten hindrar främjandet av de mänskligarättigheterna. Denna bedömning har fortfarande aktualitet.I den rapport som den särskilda rapportören för Afghanistanlade fram inför årets möte med angavs attsituationen avseende respekt för mänskliga rättigheter inte hadeförbättrats och att den fortsatta väpnade konflikten orsakarenormt mänskligt lidande. Enligt den resolution som antogs vidMR-kommissionens möte förlängdes mandatet för den särskildarapportören ett år.FN spelar en aktiv roll när det gäller fredsansträngningarna,baserat på Genèveavtalen . behandling avAfghanistan i generalförsamlingen anmodas generalsekreterarenuppmuntra och underlätta genomförandet av en fullständigpolitisk lösning i . bör enligt utskottetfortsätta att understödja den aktiva roll som FNsgeneralsekreterare spelar i försöken att få till stånd enlösning.Sverige stödjer finansiellt UNOCAs minröjningsprogram iAfghanistan. Utskottet bedömer detta stöd som angeläget ochutgår från att det kommer att fortsätta. Utskottet understrykervikten av att bistår vid minröjningen, inkl. genomtillhandahållande av minkartor.Härmed får yrkande 12 i motion U667 (c) och yrkande 1 i motionU640 (m) anses besvarade.7. Mänskliga rättigheter i IndonesienMotion U602 (mp) tar upp frågorna om självbestämmande ochmänskliga rättigheter i och (tidigareVästpapua). Motionerna U637 (s) och U629 (v) berör situationen iÖstra . Motion U629 omnämner specifikt önskemålet omfolkomröstning i . Motion U647 (fp) förordar attVästpapua förs upp på FNs avkolonialiseringslista. Tre motioner,U602 (mp), U667 (c) och U629 (v), berör dess roll vad gäller mänskliga rättigheter, liksom Sverigessyn.I betänkandet 1989/90:UU22 återfinns en beskrivning avbakgrunden till situationen i , och utskottet fårhänvisa till denna.Den har tagit avstånd från Indonesiensinvasion och annektering av som ägde rum . ÖstraTimor-frågan har inte behandlats i FN . FNsgeneralsekreterare har dock generalförsamlingensuppdrag att genom konsultationer med alla berörda parter söka nåen lösning på den otillfredsställande situationen. Dessakonsultationer har inte nått något genombrott, utanÖstra har blivit allt fastare inlemmat i Indonesien.Utskottet noterar att i olika sammanhang hargett uttryck för sin uppfattning direkt till Indonesiensregering.I ett svar på en riksdagsfråga angavutrikesminister att stödjergeneralsekreterarens ansträngningar att nå fram till en lösningsom i enlighet med principerna om kolonialsystemets avskaffandeinnebär att befolkningen i bör få göra sin röst hördom sin egen framtid. Vidare nämnde utrikesministern att Sverigei samtal med företrädare för inte tvekaratt framföra uppfattningen att östtimoresernas rätt tillsjälvbestämmande inte respekteras.Utskottet ansluter sig till den hållning som frågesvaret geruttryck för och vill upprepa förhoppningen att konsultationernai FNs regi skall leda till en lösning som går den timoresiskabefolkningens legitima anspråk till mötes. Utskottet anser attdetta självfallet kan innebära anordnandet av folkomröstning.Härmed får utskottet anse berörd del av yrkande 1 i motionU602 (mp), yrkande 1 i motion U637 (s) och yrkandena 3 och 4 imotion U629 (v) besvarade.Beträffande status får utskottet konstatera attSverige accepterade områdets införlivande med genomett antagande av resolution (XXIV) år 1969.Härmed avstyrks berörd del av yrkande 1 i motion U602 (mp),yrkande 2 i motion U647 (fp) samt yrkande 6 i motion U629 (v).Situationen när det gäller de mänskliga rättigheterna iIndonesien som helhet är otillfredsställande. Uppgifterförekommer om att personer fängslas på politiska grunder och omtortyr och misshandel av fångar. Rättssäkerheten är undermåligoch dödsstraffet har inte avskaffats.Situationen är mest allvarlig i och på Jaya.De övergrepp som utskottet i tidigare betänkanden omnämntfortsätter, såsom fängslanden på politiska grunder, avrättningaroch tortyr. har rapporterat om attkorttidsanhållanden, tortyr och undermålig behandling avpolitiskt oppositionella i ökat. Enligt vadutskottet erfarit har situationen i försämrats undersenare tid. dödades ett stort antal demonstranter avindonesiska säkerhetsstyrkor i Östra Timors huvudstad oroande omständighet är att de indonesiska myndigheternautövar en mycket strikt kontroll och begränsar internationellinsyn och tillträde. Det kan dock noteras att numera kan verka i och i begränsadomfattning på . Det är viktigt att det internationellasamfundet får ta del av informationer om händelseutvecklingen idessa områden och att mänskliga rättighetsorganisationer tillåtsverka fritt.Utskottet vill i detta sammanhang vidare peka på att enoroande situation med hög våldsnivå uppstått i provinsen på Sumatra.Situationen i har varit föremål förbehandling i FNs underkommission. antogs enresolution i vilken rekommenderades att granskaläget där. behandlade dock inte frågan vintern1991. möttes igen och beslöt dåatt den skulle avvakta ett kommande besök av en portugisiskparlamentsdelegation. Den indonesiska regeringens inbjudan tillMR-kommissionens tortyrrapportör att besöka kanockså noteras i detta sammanhang. Det framgår avutrikesministerns svar i att besöket av denportugisiska parlamentsdelegationen inte har kunnat genomföras.Sammanfattningsvis finner utskottet att situationenbeträffande de mänskliga rättigheterna i som helhet,i och i provinserna och är allvarligoch motiverar internationellt agerande. Utskottet utgår från attregeringen även framgent såväl inom ramen för FN som bilateraltkommer att arbeta för att demokrati och mänskliga rättigheterskall respekteras.Med det ovan anförda får yrkandena 3 och 5 i motion U602 (mp)och yrkande 5 i motion U629 (v) anses besvarade.Utskottet ser ingen anledning att i detta sammanhang föreslånågon särskild ordning när det gäller information frånregeringen till riksdagen.Härmed avstyrks yrkande 6 i motion U602 (mp).Med anledning av att motionerna U602 (mp), U629 (v) och U667(c) berör också onIndonesia (IGGI) får utskottet anföra följande.Sverige deltar i likhet med flertalet andra , bl.a.Norge, och , som observatör vid IGGI:sårliga möten. Syftet med observatörsskapet är att erhålla allmänekonomisk, handelspolitisk och kommersiell information omIndonesien. Så länge regeringen bedömer att det svenskaobservatörsskapet har ett informationsvärde, ser utskottet ingenanledning att förorda att detta upphör.Härmed avstyrks yrkande 4 i motion U602 (mp), berörd del avyrkande 2 i motion U629 (v) samt yrkande 14 i motion U667 (c).I berörd del av yrkande 2 i motion U629 (v) yrkas att Sverigeinte bör utveckla biståndssamarbete med Indonesien.Utskottet får konstatera att det svenska biståndssamarbetetmed är begränsat och utgörs främst av stöd viaenskilda organisationer. Vidare har katastrofbistånd viaInternationella röda korset tidigare gått till befolkningen iÖstra Timor.Utskottet anser att såväl katastrofbistånd som bistånd viaenskilda organisationer med syfte att stödja de mänskligarättigheterna har en roll att fylla. Utskottet ser därför ingenanledning att införa någon sorts förbud mot svenskt bistånd idetta sammanhang.Härmed avstyrks berörd del av yrkande 2 i motion U629 (v).8. Mänskliga rättigheter i TibetI motionerna U606 (fp, s, m, c, v, mp) och U657 (mp) yrkasatt bör verka för att situationen beträffande demänskliga rättigheterna i tas upp i MR-kommissionen.Motion U667 (c) anför att bör verka för ett stärkt skyddför de mänskliga rättigheterna för folk.Allvarliga överträdelser av de mänskliga rättigheterna begås iTibet. Rapporterna från talar om en hård repression motdet tibetanska folket. Godtyckliga frihetsberövanden, tortyr ochmisshandel i fängelser, försvinnanden samt begränsning av demedborgerliga fri- och rättigheterna, framför allt yttrande- ochförsamlingsfrihet, hör till bilden. Demonstrationer för ökadfrihet har mötts med beskjutning. Det bör i sammanhanget noterasatt den låga respekten för mänskliga rättigheter i Kinasjälvfallet påverkar situationen i i negativ riktning.Utskottet noterar med oro att det är svårt att få fullgodinformation om situationen, mot bakgrund av restriktioner närdet gäller tillträdet för bl.a. organisationer som bevakarmänskliga rättigheter.Situationen beträffande de mänskliga rättigheterna i Kinauppmärksammades i FN-sammanhang i samband med mötet med om förhindrande av diskriminering och skydd avminoriteter 1989. antog då en resolutionenligt vilken skulle tas upp vid MR-kommission.Detta lyckades emellertid inte trots att flera stater, däriblandSverige, verkade härför. Vid underkommissionens möte antogsen resolution om situationen i . Genom detta beslutplaceras på dagordning vintern 1992.Utskottet välkomnar att situationen i kommer att finnaspå dagordning. Utskottet utgår från attregeringen kommer att fortsätta att såväl i internationella forasom bilateralt med ta upp kränkningarna av demänskliga rättigheterna i . Utskottet vill betona att dettibetanska folket måste garanteras fullständiga demokratiskafri- och rättigheter, och tibetanerna bör ges möjlighet attfritt utveckla sin egen kulturella särart och sin religion.Härmed betraktar utskottet yrkande 2 i motion U606 (fp, s, m,c, v, mp), yrkande 3 i motion U657 (mp) samt yrkande 17 i motionU667 (c) som besvarade.Motionerna U606 (fp, s, m, c, v, mp), U643 (m) och U657 (mp)yrkar samtliga på att bör stödja fredsplanoch att bör verka för att förhandlingar mellan ochTibet inleds. I motion U657 anförs vidare att frågan om Tibetsrättigheter bör drivas i FN och andra lämpliga internationellafora, att bör erkännas som den enda och legitimarepresentanten för det tibetanska folket samt att svenskaregeringen bör stödja den tibetanska icke-våldskampanjen förlandets befrielse. Motion U667 (c) föreslår att börverka för ökad självständighet för folk och att enlösning med utgångspunkt från fredsplan böreftersträvas.Den fredsplan lade fram 1987 innehåller i kortsammanfattning följande fem punkter: att förklara somfredszon och att de kinesiska trupperna dras tillbaka, attupphöra med den planerade invandringen av kineser, att återgetibetanerna deras fundamentala mänskliga och demokratiskarättigheter, att återuppbygga ekologi och att skydda desskultur samt att inleda en dialog mellan och om Tibetsframtida status. Det bör noteras att det självfallet förekommermånga olika tolkningar av fredsplanens innehåll.Utskottet noterar att formellt har ställning som s.k.autonom region och därmed skall åtnjuta viss självstyrelse.Denna självstyrelse måste enligt utskottet ges ett reelltinnehåll. Det bör noteras att det finns en stark opinion blandtibetanerna för ökad autonomi i förhållande till kinesiskacentralregeringen. Utskottet noterar vidare att åtnjuter en stark förankring hos det tibetanskafolket.Utskottet vill för sin del särskilt betona vikten av att enfredlig dialog upprättas mellan företrädare för den kinesiskaregeringen och legitima företrädare för det tibetanska folket isyfte att dels förbättra respekten för de mänskligarättigheterna, dels på fredlig väg enas om framtidastatus. I en sådan dialog torde fredsplan komma attspela en viktig roll.En situation i präglad av fredliga förhållanden ochrespekt för mänskliga rättigheter förutsätter uppenbarligen atttibetanernas krav på ökat självbestämmande tillgodoses. Detankommer i första hand på parterna i dialogen att avgöra formenför ett sådant självbestämmande.Härmed besvaras yrkande 1 i motion U606 (fp, s, m, c, v, mp),motion U643 (m) samt yrkandena 1, 2, 4 och 5 i motion U657 (mp).9. Mänskliga rättigheter i (tidigare )I motion U633 (m) yrkas att i verkarför att brott mot de mänskliga rättigheterna fördömssamt att i FN aktivt verkar för att nuvaranderegim skall respektera utgången vid valen 1990.