bet · GF01BoU9 · 1991-12-05 00:00:00 — Därvid har i reservationerfrån dessa partier till betänkanden från bostadsutskottetanförts att de boende i allmännyttiga bostadsföretag i praktikeninte kan förvärva de bostäder de bor i om räntebidrag av någonbetydenhet finns samt att det ankommer på ägarna av deallmännyttiga bostadsföretagen -- kommunerna -- ochhyresgästerna och inte staten att inom ramen för gällandelagstiftning avgöra om en förändring från hyresrätt tillbostadsrätt skall äga rum.Utskottet som delar denna uppfattning tillstyrker med detanförda förslaget i propositionen, yrkande 4 i denna del, om atträntebidrag vid övertagande av bostadshus från ettallmännyttigt bostadsföretagm.m. skall medges utanen prövning därav av regeringen. Utskottet avstyrker med detanförda partimotionerna Bo2 (s) yrkande 6 och Bo3 (v) dennamotion i denna del om att nuvarande regler bör behållas.Ytterligare ett regeringsförslag bör behandlas i nuförevarande avsnitt. Det gäller förslaget i propositionen om attdet statliga räntestödet för lägenhetsunderhåll i hyreshus börslopas.I beslut om att införa ett nyttbostadsfinansieringssystem (prop. 1990/91:34, BoU4) ingick attett räntestöd för lägenhetsunderhåll infördes för hyreshus. Ifråga om åtgärder med en varaktighet omfattas allahyreshus och i fråga om åtgärder med kortare varaktighethyreshus med bostadslån eller motsvarande utbetalade efter år1990. Statens kostnader för stödet beräknas till 60 milj.kr. I propositionen anförs att kostnader förlägenhetsunderhåll i princip bör täckas genom fonderingar.Utskottet tillstyrker regeringsförslaget. Vad i propositionenanförts om att kostnader för lägenhetsunderhåll i princip börtäckas genom fonderingar ligger helt i linje med vad i enreservation (m, fp, c) förordades i samband med att idecember beslöt att räntestöd för lägenhetsunderhåll i hyreshusskulle införas.Med det anförda avstyrker utskottet partimotionerna Bo2 (s)yrkande 1 och Bo3 (v), båda motionerna i denna del. I motionernayrkas avslag på det nu behandlade regeringsförslaget. Utskottettillstyrker yrkande 5 i propositionen om att räntestöd förlägenhetsunderhåll bör slopas.Slopade krav för statligt stödI propositionen föreslås att markvillkor, kommunalbostadsanvisningsrätt, produktionskostnadsprövning och areagränsför småhus som krav för statligt stöd för ny- och ombyggnad ochkonkurrensvillkor som krav för stöd för nybyggnad av permanentabostäder slopas den 1 januari 1992.Markvillkoret innebär att statligt stöd för byggande på marksom förvärvats av annan än kommunen i princip lämnas bara omkommunen medger det.Kommunal bostadsanvisningsrätt innebär att kommunen kan krävaatt få anvisa bostadssökande till de lägenheter som byggs ellerbyggs om med statligt stöd.Produktionskostnadsprövningen innebär att länsbostadsnämndenprövar om den beräknade kostnaden för ett projekt är skälig iförhållande till produktionsförhållandena och projektetsallmänna kvalitet.Vid nybyggnad av hyres- och bostadsrättshus samt s.k.säljarbyggda egnahem gäller vidare det s.k. konkurrensvillkoret.Villkoret innebär att projektet skall upphandlas genominfordrande av anbud från flera anbudsgivare och antagande avanbud utan föregående förhandling. Annan produktionsform fårtillämpas om kommunen godtar den och kostnaden för projektetinte överstiger kostnaderna för ett konkurrensupphandlatprojekt.En arbetsgrupp inom har i en promemoriaden föreslagit bl.a. att mark- ochkonkurrensvillkoren slopas och att kommunerna i stället gesmöjlighet att i planliknande former ställa preciserade villkorför bostadsbyggande med statligt stöd.Som motiv för de nu refererade förslagen anförs ipropositionen följande.Bostadsmarknaden står inför stora utmaningar undernittiotalet. Byggkostnaderna har ökat kraftigt ochbostadssubventionerna kommer att minskas. Det är nödvändigt meden kraftig avreglering så att producenter och byggherrar kanvända sig till konsumenterna direkt och tillfredsställamarknadens efterfrågan på bostäder. En avreglering är ocksånödvändig för att åstadkomma sänkta byggkostnader. Enligt minmening medför markvillkor, bostadsanvisningsrätt,produktionskostnadsprövning och konkurrensvillkor enkostnadshöjande tidsutdräkt i bostadsbyggandet utan att någrafördelar uppnås för den enskilde eller samhället. De bör därförslopas. Jag ser inte heller någon anledning att i andra formeröka kommunernas inflytande över bostadsbyggandet utöver vad somföljer av gällande planlagstiftning. Mitt förslag att ta bort istort sett alla villkor för erhållande av statligt stöd skallses som ett första steg i en omfattande avreglering avbyggandet.Arbetsgruppen anser vidare att den nuvarande begränsningen attstatligt stöd inte lämnas för bostäder i småhus med en bruksareasom överstiger bör kunna slopas. Jag delararbetsgruppens uppfattning i denna del.Vissa krav för statligt stöd bör enligt propositionen ställasäven fortsättningsvis. Sådana krav är att bostäderna -- medvissa undantag -- skall vara avsedda för permanent bruk ochsjälvständigt boende.Bostäderna bör vidare uppfylla vissa grundläggande krav ifråga om utrymmes- och utrustningsstandard. Utgångspunkten börenligt propositionen vara de krav som kan ställas med stöd avplan- och bygglagen (1987:10). Prövning av dessa krav bör görasav kommunen i samband med prövningen av bygglovet. Kraven skallanses uppfyllda om bygglov är beviljat.För särskilda boendeformer för äldre föreslås att lägreutrymmes- och utrustningsstandard i bostaden vad gäller kök ochvardagsrum skall kunna ställas om denna lägre standardkompenseras av gemensamma utrymmen. I fråga om gruppbostäder försenildementa bör kunna godtas att man helt avstår frånköksutrustning i bostaden.Till de krav som fortsättningsvis bör ställas hör enligtpropositionen krav om hyresgästinflytande vid ombyggnad avhyresbostäder samt krav på konsumentskydd vid nybyggnad avegnahem och bostadsrättssmåhus.I partimotion Bo3 yrkas avslag påpropositionen i dess helhet och då alltså även på de nurefererade regeringsförslagen om att slopa vissa krav förstatligt stöd. I socialdemokraternas partimotion Bo2 yrkasavslag på regeringsförslaget om att slopa markvillkoret, denkommunala bostadsanvisningsrätten och areagränsen för småhus somkrav för statligt stöd. Beträffandeproduktionskostnadsprövningen föreslås att denna prövning inomramen för en försöksverksamhet bör kunna göras av kommunerna.Länsbostadsnämnderna får då mera rådgivande uppgifter. Vad imotionen anförts om produktionskostnadsprövningen samt omkommunernas beslutanderätt föreslås som sin mening geregeringen till känna. I s-motionen godtas regeringsförslaget omatt konkurrensvillkoret bör slopas.Enligt utskottets mening bör olika förslag förverkligas ochförenklingar tas till vara för att få en så smidig ochändamålsenlig administration av bostadslångivningen som möjligtutan att därmed viktiga bostadspolitiska krav eftersätts. i skilda sammanhang och ofta i enighet konstaterat harkommunerna ett stort ansvar när det gäller att genomföra debostadspolitiska intentionerna och ta ansvar för den fysiskaplaneringen. En bedömning avseende utformningen av ettbostadsprojekt kan hävdas i huvudsak inom ramen för gällandeplanlagstiftning. Utskottet kan inte se att något skulle varaatt vinna på att också pröva det inom ramen förbostadsfinansieringssystemet. Som också anförs i propositionenär det nödvändigt med en kraftig avreglering så att producenteroch byggherrar kan vända sig till konsumenterna direkt.Därigenom tillfredsställs enligt propositionen marknadensefterfrågan på bostäder som sänkta byggkostnader kanåstadkommas. Ett slopande av de olika villkoren som nudiskuteras innebär att en kostnadshöjande tidsutdräkt kommer attundvikas liksom i vissa fall en dubbelprövning av kommunerna ochlänsbostadsnämnderna.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringsförslaget omslopande av markvillkoret, den kommunalabostadsanvisningsrätten och produktionskostnadsprövningen somkrav för statligt bostadsstöd. Vad nu förordats innebär attutskottet tillstyrker yrkande 1 i propositionen i denna del ochavstyrker partimotionerna Bo2 (s) yrkandena 2, 3 och 7 samtpartimotionen Bo3 (v) denna motion i denna del.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen, yrkande 1 idenna del på i propositionen anförda grunder, om slopande avkonkurrensvillkoret som krav för statligt bostadsstöd; ettförslag som också fått anslutning i partimotionen Bo2 (s).Partimotionen Bo3 (v) avstyrks i denna del.Slutligen behandlar utskottet förslaget om att slopa dennuvarande begränsningen att statligt stöd inte lämnas förbostäder i småhus med en bruksarea som överstiger 180 m2.Detta förslag avstyrks i de båda motionerna.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen -- yrkande 1 idenna del -- om slopande av areagränsen för småhus som kravför statligt bostadsstöd och avstyrker partimotionerna Bo2 (s)yrkande 4 och Bo3 (v) denna motion i denna del. Beträffande vadi den förstnämnda motionen anförts om att ett slopande avareagränsen skulle kunna innebära att "stora lyxvillor" fårstatlig belåning vill utskottet peka på möjligheten attkommunerna, inom ramen för sitt borgensåtagande i det enskildafallet, om så bedöms önskvärt, kan ställa villkori avsikt att undvika att ett av kommunen inte önskvärtsmåhusbyggande förverkligas med stöd av statligabostadssubventioner.En kommission för bygg- och bostadsområdetI den med anledning av proposition 1991/92:60 om skattepolitikför tillväxt väckta motionen Sk20 (c) föreslås att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt en kommission för bygg- och bostadsområdet med företrädarefrån hela bygg- och bostadssektorn bör tillsättas. Arbetet ikommissionen bör bedrivas i nära samarbete med bl.a. finans-,närings- och arbetsmarknadsdepartementen.Enligt motionen är utvecklingen inom bygg- ochbostadsmarknaden utomordentligt allvarlig. Bl.a. förväntas enkraftig nedgång i bostadsbyggandet, något som sin tur väntasleda till kapitalförstöring, ytterligare utslagning avarbetskraft inom byggsektorn samt risk för överhettning närkonjunkturen vänder uppåt igen.Utskottet vill med anledning av motionen anföra följande. Detfinns som motionärerna framhåller anledning till oro försysselsättningen inom bygg- och bostadssektorn. Regeringen hargenom sina förslag till i avsikt att ökasysselsättningen inom byggbranschen visat att den är medveten ombyggsektorns problem. Inte minst syftar dessa förslag till attöka tillväxten och skapa sysselsättning.Vad rör förslaget i motionen vill utskottet erinra om attarbetsmarknadsministern i svar på en fråga i den 26november 1991 upplyst om att regeringen kommer att tillsätta enarbetsgrupp för samråd med parterna på byggarbetsmarknaden.Enligt vad utskottet erfarit är avsikten att gruppen också skallfölja utvecklingen inom byggsektorn.Eftersom regeringen kommer att tillsätta en arbetsgrupp medi huvudsak samma uppgifter som den i motionen föreslagnakommissionen kommer syftet med motionen i allt väsentligt atttillgodoses utan någon begäran därom. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motion Sk20 (c) om att enkommission för bygg- och bostadsområdet bör tillsättas. beträffande räntebidrag för nya hus och för hus ibeståndetatt godkänner vad i proposition 1991/92:56 yrkandena2 och 4 det sistnämnda yrkandet i denna del föreslagits ochavslår motionerna 1991/92:Bo2 yrkande 1 i denna del och yrkande5 samt 1991/92:Bo3 denna motion i denna del,res. 1 (s)men. (v)2. beträffande statlig kreditgarantiatt godkänner vad i proposition 1991/92:56 yrkande 3föreslagits,3. beträffande en översyn av ordningen med kommunalborgenatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 2 (s)men. (v)4. beträffande räntebidrag vid övertagande av bostadshusfrån ett allmännyttigt bostadsföretag m.m.att godkänner vad i proposition 1991/92:56 yrkande 4i denna del föreslagits och avslår motionerna 1991/92:Bo2yrkande 6 och 1991/92:Bo3 denna motion i denna del,res. 3 (s)men. (v)5. beträffande räntestöd för lägenhetsunderhållatt godkänner vad i proposition 1991/92:56 yrkande 5föreslagits och avslår motionerna 1991/92:Bo2 yrkande 1 och1991/92:Bo3 båda motionerna i denna del,res. 4 (s)men. (v)6. beträffande slopande av markvillkoret, den kommunalabostadsanvisningsrätten och produktionskostnadsprövningen somkrav för statligt bostadsstödatt godkänner vad i proposition 1991/92:56 yrkande 1i denna del föreslagits och avslår motionerna 1991/92:Bo2yrkandena 2, 3 och 7 och 1991/92:Bo3 denna motion i denna del,res. 5 (s)men. (v)7. beträffande slopande av konkurrensvillkoret som krav förstatligt bostadsstödatt godkänner vad i proposition 1991/92:56 yrkande 1i denna del föreslagits och avslår motion 1991/92:Bo3 i dennadel,men. (v)8. beträffande slopande av areagränsen för småhus som kravför statligt bostadsstödatt godkänner vad i proposition 1991/92:56 yrkande 1i denna del föreslagits och avslår motionerna 1991/92:Bo2yrkande 4 och 1991/92:Bo3 denna motion i denna del,res. 6 (s)men. (v)9. beträffande en kommission för bygg- och bostadsområdetatt avslår motion 1991/92:Sk20.res. 7 (s)men. (v)den 5 december 1991På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (), DanEriksson i (nyd), (), (), (), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. , , , ,, och (allas) har reserverat sig mot betänkandet i följande delar.1. Räntebidrag för nya hus och för hus i beståndet (mom. 1)Reservanterna anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6 börjarmed "Med anledning" och på s. 7 slutar med "del avstyrks" bortha följande lydelse:Som anförs i den socialdemokratiska partimotionen Bo2 och ivänsterpartiets partimotion Bo3 är den sociala bostadspolitikenen utgångspunkt för bedömningarna av hurbostadsfinansieringssystemet skall utformas. Denna politik utgårfrån att alla har rätt till en god bostad till ett rimligt pris.Som framgår av motionerna har denna politik varit framgångsrik.Detta innebär emellertid inte att alla problem är lösta. Ävenunder överblickbar framtid måste en bostadsproduktionupprätthållas över hela landet som gör det möjligt att realiseramålet om allas rätt till en bra bostad. Ovan i betänkandet har isammandrag redovisats utformningen av räntelånesystemet enligtriksdagens beslut och och utformningen avbostadsfinansieringssystemet enligt regeringens förslag. Härskall inte upprepas de olika systemens utformning. Utskottetvill emellertid peka på vissa grundläggande olikheter mellan debåda systemen. Inledningsvis konstaterar utskottet atträntelånesystemet är ett system som långsiktigt garanterar denbostadsproduktion vi behöver i landet. Inom ramen för dettasystem är det möjligt att utan att höja bostadsutgiften för denenskilde rätta till de brister som finns i det befintligasystemet samt avsevärt minska belastningen på statsbudgeten.Boverket har gjort beräkningar som visar att skillnaden istatens utgifter /94 kommer att vara ca 4,5miljarder kronor lägre i räntelånesystemet än iräntebidragssystemet.Ett förverkligande av det i propositionen föreslagnafinansieringssystemet drabbar de boende mycket hårt. Somframgår av s-motionen kan beräknas att kostnaden för en nybyggdlägenhet om blir ca 1500--. högre imånaden om regeringsförslaget genomförs än vad som blir följdenom räntelånesystemet införs.Det nu behandlade regeringsförslaget är avsett att gälla under1992. Vilka regler som skall gälla därefter är oklart. Det ärnaturligtvis otillfredsställande och helt oacceptabelt att de ibostadsbyggandet involverade inte vet vilkafinansieringsförutsättningar som kommer att gälla efter utgångenav . Detta kommer att leda till nära nog totalt byggstopp.Regeringen skapar denna situation genom sin oförmåga och oviljaatt förstå de boendes och branschens behov av stabila, klara ochfasta spelregler. räknar med ett påbörjande omca 53000 lägenheter. Verket räknar för med ettpåbörjande om ca 25000 lägenheter, dvs. mera än en halveringunder . Verkets beräkningar bygger på bedömningar avkonjunkturläget i kombination med osäkerhet om de framtidafinansieringsvillkoren alternativt en försämring av villkoren.Tyvärr måste konstateras att båda dessaberäkningsförutsättningar kommer att bli verklighet om riksdagenaccepterar regeringsförslaget om att inte införaräntelånesystemet. I detta prekära läge presenteras riksdagenalltså ett regeringsförslag om bostadsfinansieringen som gerväsentligt sämre utfall än räntelånesystemet för de boende ochför samhället. Dessutom är osäkerheten stor omfinansieringsreglerna framöver. Ett bifall tillregeringsförslaget förstärker kraftigt en redan nedåtgåendebyggkonjunktur.Under beredningen av regeringens förslag har utskottet ellerdelar av utskottet haft överläggningar bl.a. med företrädare förByggnadsarbetareförbundet, Byggentreprenörerna, och . Samtliga har redovisat enmycket dyster prognos över byggsysselsättningen. Sålunda räknarByggentreprenörerna med att bygginvesteringarna sjunker med 10 %1992 och att arbetskraftsefterfrågan och i snittfaller med 40 000 personer. Eftersom byggandet genererar arbeteni andra sektorer räknar man med att totalt 100 000 byggjobb ärhotade.Som anförs i motionerna bör stå fast vid de beslutsom fattades och om att införaräntelånesystemet. Utskottet delar motionärernas uppfattning omatt detta system ger den stadga som de boende, de bostadssökandeoch byggmarknaden behöver. Med räntelånesystemet kan bådesysselsättningen och bostadsförsörjningen betydligtbättre än om regeringens framlagda förslag genomförs.Väsentliga försämringar vid ett genomförande avregeringsförslaget i förhållande till räntelånesystem är bl.a.atträntebidragstrappan behålls,fullt räntebidrag endast lämnas till av bidragsunderlagetlika för alla upplåtelseformer,kostnaderna för parkeringsanläggningar inte ingår ibidragsunderlaget för bostadsprojekt som påbörjas efter utgångenav april 1992,s.k. ingångsvärdebelåning inte kommer att tillämpas,bidragsunderlaget begränsas till av de s.k.schablonbeloppen.Vad ovan anförts innebär sammanfattningsvis att regeringensförslag om att inte införa räntelånesystemet bör avslås avriksdagen. Utskottet tillstyrker de båda partimotionerna från soch v i motsvarande delar.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1.beträffande räntebidrag för nya hus och för husi beståndetatt med anledning av motionerna 1991/92:Bo2 yrkande1 i denna del och yrkande 5 samt 1991/92:Bo3 denna motion idenna del inte godkänner vad i proposition 1991/92:56 yrkandena2 och 4 det sistnämnda yrkandet i denna del föreslagits,2. En översyn av ordningen med borgen (mom. 3)Reservanterna anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "Utskottet behandlar" och slutar med "till känna" bortutgå,dels att moment 3 i utskottets hemställan bort utgå.3. Räntebidrag vid övertagande av bostadshus från ettallmännyttigt bostadsföretag m.m. (mom. 4)Reservanterna anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Enligt utskottets" och slutar med "bör behållas" bort haföljande lydelse:Utskottet har ovan anslutit sig till vad i partimotionernafrån s och v anförts om att den sociala bostadspolitiken är enutgångspunkt när det gäller att ta ställning till hurbostadsfinansieringssystemet skall utformas. I en sådan politikspelar de allmännyttiga bostadsföretagen en framträdande roll. Ihyresrätten, som svarar för av bostäderna iflerbostadshus, har dessa företag enligt motionärerna drygt 20 %och de privata fastighetsägarna resten. För regeringen tycks enomvandling av allmännyttans bostäder till bostadsrätter vara enav de viktigaste bostadspolitiska frågorna. Utskottet delar intedenna uppfattning. De möjligheter som regeringen har attefter prövning i det enskilda fallet medge att räntebidragen fårbehållas vid en övergång från hyresrätt till bostadsrätt fåranses väl avpassade. Någon ändring av dagens regler är varkenönskvärd eller erforderlig. Med det anförda tillstyrkerutskottet motionerna och avstyrker propositionen i motsvarandedel.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:4.beträffande räntebidrag vid övertagandeav bostadshus från ett allmännyttigt bostadsföretag m.m.att med anledning av motionerna 1991/92:Bo2 yrkande6 och 1991/92:Bo3 denna motion i denna del inte godkänner vad iproposition 1991/92:56 yrkande 4 i denna del föreslagits,4. Räntestöd för lägenhetsunderhåll (mom. 5)Reservanterna anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "bör slopas"bort ha följande lydelse:Som framgått av det ovan anförda beslöt i december1990 att räntestöd för lägenhetsunderhåll i hyreshus skullekunna utgå. Utskottet anförde då att ett sådant räntestöd skullebidra till att öka neutraliteten mellan upplåtelseformerna.Utskottet, som vidhåller sin uppfattning, anser att riksdagenmed anslutning till de båda partimotionerna från s och v böravslå propositionen i denna del,dels att moment 5 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:5.beträffande räntestöd förlägenhetsunderhållatt med anledning av motionerna 1991/92:Bo2 yrkande1 och 1991/92:Bo3 båda motionerna i denna del inte godkännervad i proposition 1991/92:56 yrkande 5 föreslagits,5. Slopande av markvillkoret, den kommunalabostadsanvisningsrätten och produktionskostnadsprövningensom krav för statligt bostadsstöd (mom.6)Reservanterna anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "denna del" bortha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning om attmarkvillkoret, den kommande bostadsanvisningsrätten ochproduktionskostnadsprövningen bör hävdas som förutsättning förstatligt bostadsstöd. Vid behandlingen av motsvarande fråga idecember 1990 anförde utskottet (bet. 1990/91:BoU4 s. 19).Utskottet anför följande i frågan. Som förutsättning förstatens stöd till bostadsfinansieringen i form av bostadslån ochräntebidrag gäller ett antal bostadspolitiskt motiveradekrav. Dessa krav har sitt ursprung i en strävan att främja enbostadsproduktion som fyller de bostadssociala mål som ställtsupp. Kraven utgör sålunda viktiga bostadspolitiska instrument.Den omläggning av bostadsfinansieringssystemet som föreslåsinnebär inte att behovet av dessa instrument försvinner. Motbakgrund av att de uppställda målen för bostadsproduktionen, somutskottet anfört inledningsvis står fast bör sålundastatsmakterna även fortsättningsvis ges möjlighet att hävda dekrav som behövs för att vidmakthålla dessa mål. Inte minst deomfattande åtaganden som staten gör också i det nyabostadsfinansieringssystemet motiverar ett sådantställningstagande. Det är rimligt att staten får ett inflytandeöver den bostadsproduktion som den i väsentliga avseenden stårsom garant för. bör det självfallet vara en strävanatt inte onödigtvis hävda krav som kan undvaras utan att denbostadspolitiska målsättningen eftersätts. I anslutning härtillbör också framhållas det skydd för bostadskonsumenterna somflera av kraven syftar till. Det gäller bl.a. kraven påproduktionsgaranti och ansvarsutfästelse vid nybyggnad avegnahem och småhus som upplåts med bostadsrätt.Utöver vad utskottet då anförde kan upplysas om att i enredovisning som gjort framgår att av allalägenheter i nyproducerade flerbostadshus och gruppbyggda småhusuppförts på mark som förvärvats av kommunerna. I övriga fall hardispens från markvillkoret lämnats. av kommunerna villha kvar markvillkoret; samtliga kommuner med ett invånarantalöver 100 000 vill ha kvar villkoret.Vad gäller den kommunala bostadsanvisningsrätten finns behovav att ha denna kvar. Därigenom blir det möjligt att hävda måletom allas rätt till en god bostad. Det är viktigt att de bostädersom produceras kan komma alla till del. har i skrivelse till utskottettagit upp denna fråga. Förbundet anför bl.a. att det är rimligtatt kommunerna tillförsäkras anvisningsrätt så att lägenheternakan fördelas så rättvist som möjligt.