bet · GE01JoU25 · 1991-04-25 00:00:00 — Under innevarande år äranslaget 28 milj.kr.I beslutet konstaterades att sockerproduktionen på ochGotland spelar en regional- och sysselsättningspolitisk roll.Den fortsatta betodlingen och driften vid de båda ö-bruken bordedärför bli föremål för regional- och sysselsättningspolitiskaöverväganden. () fick i uppdrag attgöra en utvärdering av det särskilda stödet till odlarna ochsockerbruken i dessa områden.SIND konstaterar i sin utredning, som färdigställdes inovember 1990, att sammanlagt 600 personer är direkt berörda avsockernäringen på . Sockerbruket har därför stor betydelseför sysselsättningen i området. Utredningen anser emellertid attdet nuvarande stödet har en konserverande effekt och att medlenkan ge bättre resultat med en annan inriktning. mening bör därför Sockerbolaget inte få stöd förfortsatt drift vid bruket. Ett nedläggningsbeslut kommer attmedföra stora omställningsproblem och svårigheter att finnaalternativ sysselsättning på orten. Utredningen pekar dock påatt det finns möjlighet att pendla till arbetsmarknaden iKalmartrakten. Broförbindelsen gör det också möjligt att fraktabetor till Skånebruken för tillverkning. Skulle det inte varamöjligt att organisera transportfrågan betyder detta attbetodlingen måste upphöra med en eventuell nedläggningav bruket. I det läget anser utredningen att stödet bör utgåunder ytterligare ett år.Beträffande sockerbruket på konstaterar utredningenatt en nedläggning av driften skulle innebära att ungefär 1 000personer helt eller delvis blir av med sin utkomst.Nedläggningen skulle därmed få mycket stora konsekvenser förGotland. Utredningen fortsätter: "I nuvarande ekonomiska lägeskulle det sannolikt innebära oöverstigliga problem attåstadkomma nya sysselsättningstillfällen för att ersätta de somförsvinner. Även med mycket stora insatser för att stärkanäringslivsstrukturen ser industriverket inga konstruktivaförslag som skulle leda till att intresserade företag itillräcklig utsträckning etablerar sig på i en periodmed lågkonjunktur. Mot den bakgrunden anser SIND den endamöjligheten vara att fortsätta driften vidsockerbruket i . Detta bör gälla ett beslut för en begränsadperiod ." Utredningen konstaterar också attdet med ett beslut om fortsatt drift krävs beslut ominsatser för att utveckla näringslivet på . Om så intesker kommer länet aldrig att ha en chans till utveckling som gerbefolkningen en rimlig möjlighet att försörja sig genom arbetepå ön.Flertalet remissinstanser delar i princip SINDs förslag omavveckling av stödet till de båda sockerbruken. Sockerbolaget ABvill emellertid lägga ned sockerbruk redan om 2--. remissinstanser motsätter sig en omedelbar nedläggning avMörbylånga sockerbruk. De båda länsstyrelserna avvisarnedläggning, på under motivering att SINDsutredning inte kan ligga till grund för beslut.I sitt yttrande till AMS över utredningen uppgerlänsarbetsnämnden i län bl.a. följande. Den begynnandelågkonjunkturen har snabbt förändrat sysselsättningssituationeni länet i sådan omfattning att den föreslagna tiden föravvecklingen av sockerbruket är för kort. Skulle en hastigtgenomförd avveckling av sockerproduktionen i området genomföraskan mycket hög kostnad inom den arbetsmarknadspolitiska sektornförutses. menar att det krävs en övergångstidom efter beslut om nedläggning av sockerbruket ochatt det ekonomiska stödet för utveckling av det öländskanäringslivet måste vara väsentligt högre än det utredningenföreslagit.I sitt yttrande till AMS över utredningen gjordelänsarbetsnämnden på följande bedömning beträffandesysselsättningseffekten av nuvarande verksamhet. Mer än1 000 personer sysselsätts inom sockernäringen. Enbart inomjordbrukarledet är mer än 700 jordbruksföretag direkt beroendeav inkomster från sockerbetsodlingen. Vidare är ett mycket stortantal animalieproducerande jordbruksföretag beroende av detkraftfoder som sockerbetsproduktionen genererar. Omsysselsättningen i länet minskar påverkas också befolkningentotalt. Länets ö-läge utesluter dagpendling till angränsandearbetsmarknader.Regeringens bedömning och förslagSockernäringen bör ges möjlighet att utvecklas och göraerforderliga rationaliseringar. Om så inte sker kan helasockerproduktionen hotas, bl.a. som ett resultat av ökadinternationell konkurrens. Det särskilda regionalpolitiskastödet till sockerbruken på och bör upphöra efteren övergångsperiod.Enligt Sockerbolaget innebär en rationalisering att vissasockerbruk måste läggas ned. Sockerbruken på och Gotlandär de minsta sockerbruken. Sockerbolaget har ansett attdet i första hand är dessa två bruk som bör läggas ned.Med hänsyn till den betydelse som sockerbruken har försysselsättningen på och krävs särskildaregionalpolitiska insatser vid nedläggningar där. Regeringenbedömer att det inte är rimligt med en omedelbar nedläggning avbruken utan anser att stödet till driften av bruken börfortsätta . föreslås förRoma sockerbruk vara högst och för sockerbrukhögst , dvs. som längst sträcka sig års resp.1992 års sockerkampanj.Som ett led i de arbetsmarknads- och regionalpolitiskainsatser som måste göras föreslår regeringen att de medel som betalas ut som arealbidrag iår skall användas för att förstärka länsanslagen i resp. län.Dessutom kommer regeringen vid fördelningen av medel förregionalpolitiska utvecklingsinsatser att beakta behovet avinsatser med anledning av kommande nedläggningar av sockerbrukenpå öarna. AMS kan inom ramen för sin verksamhet vidta deåtgärder som är befogade i samband med en nedläggning avö-bruken.Sockerbolaget, som har en monopolställning på marknaden, tarenligt uppgift i propositionen sin del av ansvaret för att skapaalternativa sysselsättningsmöjligheter genom att för vart ochett av sockerbruken dels ställa 10 milj.kr. till förfogande förolika omställningsåtgärder, dels bilda en arbetsgrupp meduppgift att arbeta fram åtgärder som skall underlättaomställningen.Regeringen avser att återkomma till med enredovisning av åtgärderna när resp. arbetsgrupp har slutförtsitt arbete.MotionernaInnehållet i motionerna vad avser de sysselsättnings- ochregionalpolitiska aspekterna vid en nedläggning av de bådaö-bruken kan mycket kort sammanfattas på följande sätt. I såvälpartimotion och kommittémotion som i enskilda motioner fråncentern framhålls vikten av fortsatt drift av sockerbrukenpå och . Samma uppfattning förs fram avvänsterpartiet i kommittémotioner. I en fyrpartimotion (s,m, fp, c,) betonas nödvändigheten av fortsatt drift avMörbylånga sockerbruk. I enskilda motioner från moderatasamlingspartiet anser motionärerna att det inte är möjligt attskapa alternativ under så kort övergångstid som föreslagits.Samma uppfattning förs fram i motioner från degröna och -- beträffande sockerbruket i -- i en enskildmotion från (s).UtskottetVad först angår arbetsmarknadssituationen på södra utskottet att sysselsättningsläget där under hela1980-talet har varit bättre än i övriga delar av län.Arbetslösheten har varit väsentligt lägre än den för riketgenomsnittliga. Utskottet vill peka på att det inom länet finnssex lokala arbetsmarknader. Genom broförbindelsen finns tillgångtill den lokala arbetsmarknaden i och därmed påpendlingsavstånd från . Konsekvenserna försysselsättningen av en nedläggning av sockerbruk kanbegränsas genom insatser med regional- ocharbetsmarknadspolitiska åtgärder.Utskottet föreslog i betänkandet 1989/90:AU13 i samband medbehandlingen av regionalpolitik för 90-talet att riksdagenskulle anvisa ett anslag på 1 050 milj.kr. till regionalautvecklingsinsatser, dvs. utöver vad regeringen hadeföreslagit. Utskottet uttalade därvid att det belopp som sålundaförordats utöver regeringens förslag enligt utskottets mening iförsta hand borde användas för en ökad medelstilldelning tilllänen i bl.a. sydöstra . har härefterKalmar län tilldelats ett länsanslag på 15 milj.kr. Dessutom kanlänsstyrelserna i ökad utsträckning fritt använda anslaget tillglesbygdsinsatser, regional projektverksamhet och i förekommandefall lokaliserings- och utvecklingsbidrag. Enligt regeringensförslag skall det belopp som utgår till Sockerbolagetefter nedläggningen användas för regional utveckling.Arbetsmarknadsutskottet anser att dessa resurser tillsammansmed de resurser som ställs i utsikt från Sockerbolagets sidaskall medverka till att eliminera de negativa verkningarna avnedläggningen av sockerbruket. Med de resurser som ställs tillförfogande borde även den aviserade arbetsgruppen kunna ta framförslag till åtgärder som kan underlätta omställningen. Såvittnu kan bedömas torde den föreslagna omställningstiden mot dennabakgrund få anses rimlig.Arbetsmarknadsutskottet kan därför -- utifrån de förhållandenutskottet har att beakta -- biträda den föreslagnaövergångstiden för avveckling av stödet till sockerbruket iMörbylånga.Vad härefter angår arbetsmarknadssituationen på villutskottet anföra följande.Vid en underhandskontakt med länsarbetsnämnden på harvad gäller ersättningsproduktion uppgetts att det krävs storainsatser i form av bl.a. forskning och försöksverksamhet för attfå fram nya arbetstillfällen inom industrin. Det är inte möjligtatt under en så som få fram alternativproduktion och därmed alternativ sysselsättning för så mångamänniskor. Till detta kommer att arbetsmarknaden redan nu ärbegränsad och att de arbetstillfällen som kan tillkomma genom satsningar på de befintligasmåföretagen är förhållandevis marginella.Gotland utgör en enda lokal arbetsmarknad. I sitt nyssnämndabetänkande uttalade utskottet att "geografiska läge ärspeciellt och att dess näringsliv förutses genomgåstrukturförändringar. Mot bakgrund av dessa speciellaförutsättningar är det enligt utskottets mening angeläget attlänet blir väl tillgodosett med medel för regionala utvecklings-och glesbygdsinsatser." har för regionalautvecklingsinsatser under innevarande budgetår tilldelats17 milj.kr.Konsekvenserna av att stödet till sockerbruket i upphörblir att sockerbruket läggs ner. Beslutet om att avveckla stödetkräver därför noggranna överväganden och kraftfulla insatser föratt begränsa de negativa verkningarna för sysselsättningen pådenna arbetsmarknad.Mot bakgrund av de uppgifter som framkommit om svårigheternaatt under den angivna övergångstiden finna alternativaverksamheter för de människor som kommer att drabbas i sambandmed en nedläggning anser arbetsmarknadsutskottet att det finnsanledning att gå ytterst varsamt till väga. Vad ovan sagts ommöjligheterna att begränsa de negativa verkningarna av ennedläggning av sockerbruket i gäller därför i änhögre grad sockerbruket i . Målsättningen bör givetvis varaatt försöka få fram alternativ sysselsättning till den avregeringen föreslagna tidpunkten för upphörande av stödet.Skulle det emellertid bli problem att hinna få fram alternativfår regeringen återkomma i ärendet till riksdagen.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker slutligen att de 3,5milj.kr. som utbetalas i form av arealbidraganvänds till att förstärka länsanslaget i resp. län från och medden 1 juli 1991.Stockholm den 10 april 1991På arbetsmarknadsutskottets vägnarLars UlanderNärvarande: (), (), KjellNilsson (s), (), (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), ()och ().Avvikande meningar1. (), () och KjellEricsson (c) anser att den del av arbetsmarknadsutskottetsyttrande som börjar med "Vad först" och slutar med ""bort ha följande lydelse:Regeringens förslag att avveckla stödet till sockerbruken påÖland och kan inte accepteras. Beslutet kommer att fåkatastrofala följder för sysselsättningen på de berörda orterna.En nedläggning av bruken får långtgående konsekvenser inte baraför dem som är direkt sysselsatta med odlingen ellerförädlingen. Hela näringsstrukturen på öarna påverkas ytterstofördelaktigt.Bruken är den utan jämförelse största arbetsplatsen på resp.ort och har därför en mycket stor betydelse för sysselsättningenpå de båda öarna. De spelar därmed en avgörande roll för denregionalpolitiska utvecklingen. Regeringens förslag visar därförpå en bristande regionalpolitisk ambition.Statens industriverk () konstaterade i sin utredning attsysselsättningsstrukturen på öarna markant avviker frångenomsnittet i genom sin dominans av jord- och skogsbrukoch sin låga tjänsteandel. Båda öarna har fortfarande en jämförtmed övriga mycket stark inriktning på jordbruk ochlivsmedelsindustri. Det betyder att näringslivet är mycketsårbart. En nedläggning av ett sockerbruk får därförutomordentligt stora konsekvenser för resp. ort.Vad först angår en eventuell nedläggning av sockerbruket iMörbylånga vill utskottet anföra följande.Industrin i hela län präglas av att en mycket hög andelav sysselsättningen finns i rena produktionsenheter tillhörandestorföretag med huvudkontor utom länet. Mycket stor del av dentotala sysselsättningen ligger inom branscher som hotas avbetydande strukturomvandling, exempelvis bilindustrin som oftaär utan egen produktutveckling. Det finns mycket få företag inomindustrin på som skulle kunna utvecklasgenom regionalpolitiska insatser. Att i ett läge då allt talarför att den närmaste perioden kommer att innebära storasvårigheter för vårt land kunna lokalisera en nyindustrisysselsättning är mycket tveksamt. De negativaekonomiska konsekvenserna för hela södra -- för odlare,anställda vid bruket, transportörer, maskinhandeln samt privatoch offentlig service -- kan innebära att samhället totaltkommer att åsamkas ökade kostnader i stället för att besparingargörs. Till detta kommer att en nedläggning får svårakonsekvenser för lantbruket och andra näringar inte bara påÖland och i södra län, utan också starkt negativtpåverkar omställningen och utvecklingen av jordbruket i östraBlekinge.Vad härefter angår nedläggning av sockerbruket på görutskottet den bedömningen att situationen om möjligt kan bliännu allvarligare än på . Det geografiska läget gör attförädlings- och förnödenhetsanläggningarna är helt hänvisadetill att drivas med det råvaruintag som finns på ön.Gotland har en av de högsta arbetslöshetssiffrorna för länen ilandet. Om bruket läggs ned kommer det att innebärasysselsättningssvårigheter för ca 1 000 människor. Inte minst iden rådande arbetsmarknadssituationen har sockerbetsodlingenmycket stor regional- och sysselsättningspolitisk betydelse. Detär dessutom inte troligt att man inom överskådlig tid kan finnaalternativ sysselsättning för alla de människor som kan kommaatt beröras av nedläggningen. De medel som i årets statsbudgethar anvisats för det särskilda stödet till sockerbruken påGotland och måste ur statens synpunkt få anses varaförhållandevis marginella arbetsmarknadspolitiska pengar, menhar för oerhört stor regionalpolitisk betydelse.Den strukturomvandling som pågått inom svensktlantbruk har slagit hårt mot framför allt därför att andel av den yrkesverksamma befolkningen har sinförsörjning från jordbruksnäringen.I detta sammanhang vill utskottet påtala att 1990 årsjordbrukspolitiska beslut inneburit att ca 4 000 ha påGotland anmälts till omställning . Skulledärtill de 4 200 ha som används till sockernäringenifrågasättas läggs en dubbelomställningsbörda på de gotländska betodlarna.Sammanfattningsvis anser utskottet att starka skäl talar emoten nedläggning av de båda ö-bruken. De bör därför av såvälregional- som sysselsättningspolitiska skäl vara kvar.Utskottet tillstyrker motionerna Jo40 (v), Jo52 (c) i aktuelldel, Jo53 (c) i aktuell del, Jo59 (c), Jo228 (s, m, fp, c),Jo232 (v) i aktuell del, Jo253 (c) i aktuell del, Jo266 (c) iaktuell del, Jo275 (c) i aktuell del och Jo277 (v). Övriga isammanhanget upptagna motioner avstyrks.2. () anser att den del avutskottets yttrande som börjar med "Vad först" och slutar med"till " bort ha följande lydelse:Sockerbruken på och är av stor betydelse förnäringslivet på resp. ort.Utskottet anser att det är oacceptabelt att lägga nersockerbruket i . En förändring av dettaslag måste föregås av konsekvensbeskrivningar och sådana saknasi detta fall. Det måste ta betydligt så attalternativ kan utvecklas. Det måste tillsättas arbetsgrupper somkan ta fram förslag till alternativa sysselsättningar, omsockerbruket skall läggas ned.Sockerbruket i sysselsätter ca 1 000 personer. Avomsättningen går tillbaka till odlarna. sockerframställs i och fraktas med 1 300 långtradare tillfastlandet. Det utgör av hela landetsförbrukning. Frakten står för 2,1 milj.kr. Åkerier på får in närmare 4 milj.kr. per årför sockertransporter förutom frakterna till fastlandet. Attregeringen trots detta nu ger sockerbruket en respittid på femår måste utnyttjas för att se över sockernäringen på Gotland.Även här bör arbetsgrupper tillsättas för att finna alternativtill sockerbetsodlingen.Det finns anledning anta att Sockerbolagets monopol harinneburit att alternativ till sockerbetsodlingen har bromsats.Monopolet bör därför hävas. Man bör därvid undersöka omverksamheten kan bedrivas i andra ägarformer.Utskottet tillstyrker mot bakgrund av det anförda motionernaJo56 (mp) i aktuell del och Jo58 (mp) i aktuell del ävensommotionerna Jo39 (m), Jo42 (s), Jo46 (m) och Jo51 (m), iförekommande fall i aktuella delar. Övriga i sammanhangetupptagna motioner avstyrks.