bet · GF01KrU5 · 1991-11-12 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet tre motioner om en snarfortsatt utbyggnad av försvarsvallarna vid , vilkaanvänds som magasinslokaler för landsarkivet i Vadstena.Utskottet avstyrker motionerna i avvaktan på resultaten avremissbehandlingen och den fortsatta beredningen av ettkommittéförslag (SOU 1991:31) rörande landsarkivorganisationen.Utskottet framhåller dock att frågan bör bedömas också utifrånkulturmiljösynpunkter och med hänsyn tagen till behovet avutrymme inom slottsanläggningen för andra kulturaktiviteter. meningsyttring (v) framförs att bör uttala sig föratt försvarsvallarnas fortsatta återuppbyggnad påbörjas.En motion om nya lokaler för kungl. myntkabinettet avstyrksmed hänvisning till att frågan aktualiserats avriksantikvarieämbetet (RAÄ) och i skrivelsertill regeringen och att anslagsframställningför /93 innefattar ett förslag i frågan. Denpågående beredningen inom bör enligtutskottets mening inte föregripas. 1990/91:Kr208 av (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom slutlig projektering av utbyggnaden av slottsvallarna iVadstena samt att ett fullbordande av anläggningen börkomma till stånd.1990/91:Kr270 av m.fl. (fp, c, mp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att den fortsatta utbyggnaden av vallarnavid i bör komma till stånd.1990/91:Kr271 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en fortsatt återuppbyggnad avvallarna vid slott.1990/91:Kr342 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av lokaler för kungl. myntkabinettet.Statlig lokalförsörjning för kulturändamålLokaler för den civila statsförvaltningen, däribland förkulturändamål, är statligt ägda eller förhyrda.Byggnadsstyrelsen har -- i samverkan med resp. lokalbrukandemyndighet -- varit central förvaltningsmyndighet förcivila statliga myndigheter i fråga om lokalförsörjning,fastighetsförvaltning och byggproduktion. Varje myndighetbetalar lokalhyra till . Statsbidrag till resp.myndighets hyra lämnas via anslagen till myndigheternasverksamhet.Hittills har -- efter samråd med resp.myndighet -- i sin anslagsframställning redovisatförslag till kostnadsramar för alla de -- små och stora --byggnadsprojekt som föreslagit förgenomförande under den kommande treårsperioden.De totala behoven av investeringar m.m. har redovisats förriksdagen varje budgetår i form av en rullande treårsplan, därbeloppen för de två senare åren är preliminära. Planen haromfattat medel för både byggnadsarbeten och fastighetsförvärv.Inom ramen för denna treårsplan har också kostnadsramarredovisats för vart och ett av de projekt över 50 milj.kr. somregeringen föreslagit bli genomförda under treårsperioden.Regeringen har bemyndigande att inom treårsplanensjälv besluta om utförande av byggnadsobjekt under 50 milj.kr.,men regeringen har informerat om alla objektsom beräknas kosta mellan 25 och 50 milj.kr. Byggnadsstyrelsenhar bemyndigande att besluta om utförande av objekt mindre än2,5 milj.kr.Fr.o.m. finansieras byggnadsinvesteringarhuvudsakligen via lån i som ställs tillbyggnadsstyrelsens förfogande. finansieradesbyggnadsinvesteringarna genom årliga anslag på statsbudgeten.Riksdagen godkände regeringens förslag ikompletteringspropositionen (prop. 1990/91:150, bet. FiU30,rskr. 386--388) att ansvar och befogenheter beträffande denstatliga lokalförsörjningen skall delegeras till resp.lokalbrukande myndighet. Lokalkostnaderna kommer därmed intelängre att prövas separat utan kommer att ses som en del avkostnaderna för myndighetens verksamhet. Den nya ordningen skallgenomföras fr.o.m. det år myndigheten går in i nästa treårigadriftbudgetperiod, för vissa myndigheter -- t.ex. inomkulturområdet -- när de går in i sin första treårsperiod. Denlokalbrukande myndigheten skall således övertabyggnadsstyrelsens roll som lokalhållare, medanbyggnadsstyrelsen fr.o.m. ombildas till enefterfrågestyrd servicemyndighet som agerar konkurrensneutraltpå uppdrag av lokalbrukarna. Förslag har lämnats iproposition 1991/92:44 om att den statligafastighetsförvaltningen skall drivas i aktiebolagsform.Ombildningen skall påbörjas och vara avslutadföre årets slut. En del fastigheter är enligt propositionen intelämpliga att förvalta i aktiebolagsform, såsom slott, fästen ochvissa andra historiska byggnader samt monument och statyer.Bland de exempel som nämns finns . En särskildmyndighet föreslås bli inrättad för förvaltningen av dessastatliga fastigheter.Byggnadsstyrelsens anslagsframställning för kulturområdet /93I anslagsframställningen för /93 harbyggnadsstyrelsen i lokalförsörjningsplanen redovisat åttaprioriterade ärenden inom kulturområdet, nämligen nytt museumför moderna museet och , bergrum för förvaringav samlingar i sprit vid , inhyrningav lokaler för arkivdepå för , lösning av vissa akutalokalbehov för , lösning av akuta magasinsbehovför livrustkammaren m.fl. museer, "guldrum" för historiskamuseet, nya lokaler vid för kungl. myntkabinettetsamt magasin i Hägernäs för Operan och . Därutöverredovisas ytterligare tre angelägna objekt utan inbördesprioritering, nämligen permanenta lokaler förriksantikvarieämbetets Gotlandsundersökningar ochlokalförsörjningen för samt upprustning avNordiska museet.Den fortsatta utbyggnaden av försvarsvallarna vid Vadstenaslott (motionerna 1990/91:Kr208, 1990/91:Kr270 och1990/91:Kr271)riksdagsbehandlingDet första landsarkivet i landet inrättades ochinrymdes i i . Detta landsarkiv betjänarÖstergötlands, , och . Närtillgängliga utrymmen i inte längre räckt tillför arkivbeståndet har lokaler förhyrts i staden.Vid den lagtima redovisades attbyggnadsstyrelsen fann det särdeles önskvärt att det märkligabyggnadsminnesmärke som utgör skulle bli föremålför en ingående restaurering på samma sätt som skett medGripsholms, och . Medel på beredskapsbudgetanvisades av för att de raseradeförsvarsvallarna runt skulle kunna ersättasmed jordövertäckta betongrum för arkivändamål m.m. (prop.1939:242, bet. SU 198, rskr. Arbetena blev inte utförda.År 1974 fick projekteringsuppdrag föråterställande av en del av att användas avlandsarkivet. tillstyrkte under denuttryckliga förutsättningen att vallanläggningen i sin helhetblev färdig efter det att arbetena påbörjats. Denöstra och viss ombyggnad av var färdigbyggd ochkunde tas 1985. Kostnaden slutredovisades avbyggnadsstyrelsen till 32,5 milj.kr.År 1983 förordade en fortsatt utbyggnad avvallarna för att få ytterligare accessionsutrymme förlandsarkivet.Frågan om en fortsatt utbyggnad av har aktualiseratsi . Vid /90 (bet. 1989/90:KrU9)lämnade utskottet med anledning av motioner en utförligredovisning för bakgrunden, den tidigare riksdagsbehandlingen,behovet av accessionsutrymme för landsarkivet i samtförslagen i arkivutredningens betänkande (SOU 1988:11).Utskottet redovisade också att en organisationskommitté (dir.1989:46) arbetade med en plan för försörjningen med statligaarkivdepåer. Utskottet framhöll att frågan om en fortsattutbyggnad och restaurering av borde bedömas inte endastutifrån behoven av lokaler för landsarkivet utan även frånkulturmiljösynpunkt och utifrån behovet av lokaler för andraaktiviteter, såsom och utställningar.Utskottet förutsatte att en samlad bedömning görs närarkivdepåkommittén avslutat sitt arbete. Motionerna avstyrktesmed hänvisning till det då pågående arbetet inom denna kommitté.Arkivdepåkommitténs förslagEn organisationskommitté tillkallades för attupprätta en plan för försörjningen med statliga arkivdepåer.Kommittén avgav sitt betänkande (SOU 1991:31) Statensarkivdepåer, En utvecklingsplan . Kommittén angeratt och landsarkiven förvarar drygt 300000hyllmeter i sina depåutrymmen och uppskattar det tillkommandebehovet . Detta kräveren utbyggnad . Kommittén redovisar accessionsbehovet iVadstena till 13 600 hyllmeter.Huvudalternativet i kommitténs förslag innebär att man bör prövainrättandet av ett nytt landsarkivdistrikt för sydöstra ,innan en utbyggnad av landsarkivet i sker. Ett sådantnytt distrikt bör omfatta och län inom detnuvarande landsarkivdistrikt och inom detnuvarande Lunds landsarkivdistrikt. Med ett sådant nyttlandsarkiv för sydöstra skulle landsarkivet i Vadstenainte behöva byggas ut . I sitt andra alternativföreslår kommittén att nuvarande organisation bibehålls i vadgäller sydöstra och då kvarstår behovet av en utbyggnadi betänkande har sänts ut på enomfattande remiss. Remisstiden går ut i slutet av januari 1992.Lokaler för kungl. myntkabinettet (motion 1990/91:Kr342)Vissa uppgifter i anslutning till motionenKungl. myntkabinettet är inrymt ilokaler vid i , där det disponerar ca 800kvadratmeter. Magasin finns även i andra lokaler i staden.Totalt disponeras närmare . Myntkabinettetutgör en självständig enhet inom myndighetenriksantikvarieämbetet och statens historiska museer (RAÄ).Instruktionen innebär en delvis ny inriktning ochutökning av verksamheten.De befintliga lokalerna har enligt stora ochsvåravhjälpta brister i fråga om säkerheten. Dessutom finnsproblem med arbetsmiljön. har bedömtlokalbehovet för en utökad verksamhet till drygt 2000kvadratmeter och utrett alternativa placeringar av museet. I enskrivelse till regeringen har RAÄ redovisat attbyggnadsstyrelsen bedömt en lokalisering utanför det kvarter därmuseet nu är beläget som mest realistisk. En flyttning föreslåstill de lokaler vid som statens arbetsgivarverklämnat. Enligt RAÄ skulle det i dessa lokaler vara möjligt attförverkliga ett projekt benämnt Ekonomiskt museum i ,till vilket ställt vissa medel tillförfogande.Byggnadsstyrelsen har i en skrivelse tillregeringen lämnat kompletterande uppgifter samt begärt tidigprövning, dvs. hemställt om regeringens uppdrag att redovisabyggnadsprogram för projektet. uppskattar attombyggnaden av hela huset vid kräver 45 milj.kr.,varav myntkabinettets andel uppskattas till 28--30 milj.kr. Tilldetta kommer 5 milj.kr. i donationsmedel för inredning avutökade utställningslokaler. har enligt skrivelsenställt vissa medel för säkerhetsåtgärder i utsikt.Som redovisats i ett föregående avsnitt har byggnadsstyrelseni sin anslagsframställning för /93 tagit upplokaler för myntkabinettet bland de åtta objekt som prioriterasför genomförande eller påbörjande . Den fortsatta utbyggnaden av försvarsvallarna vid VadstenaslottI tre motioner, nämligen Kr208 (m), Kr270 (fp, c, mp) ochKr271 (s), aktualiseras åter kravet på en snar fortsattutbyggnad av försvarsvallarna vid . Motionärernaerinrar om att de ursprungliga revs under 1800-taletoch att återuppförandet påbörjades , då denöstra och en liten del av den södra återuppfördes sommagasinslokaler för landsarkivet i . De erinrar också omatt () godtog ett etappvis byggande avvallarna under förutsättning att hela anläggningenfärdigställdes . Den första etappen var klarår , vilket innebär att den avslutande etappen, omfattandesödra och västra , borde vara klar mot mitten av1990-talet.Motionärerna anför att de nya magasinslokalerna i östra vallennu är fyllda och att arkivalier måste inrymmas i slottetsrikssal och angränsande rum, vilket är betänkligt frånbrandsäkerhetssynpunkt. Vidare har lokaler utanför fåttlov att tas i anspråk. Situationen är nu sådan att det enligtmotion Kr270 finns risk för att enskilda arkiv inte kan tas emoti den utsträckning som bedöms nödvändigt. I motion Kr208 anförsatt det är mindre kostsamt att tillgodose behoven av nyaarkivlokaler genom en fortsatt tillbyggnad av det existerandelandsarkivet i än genom byggande av ett helt nytt arkivpå annan ort. I motion Kr271 anförs även arbetsmarknadsskäl förbibehållande och utbyggnad av landsarkivet i Vadstena.I samtliga tre motioner betonas särskiltkulturmiljösynpunkterna. Motionärerna befarar att, om inte ettbeslut i frågan tas , det kan bli svårt att hinnaåterställa slottsmiljön med fullständiga försvarsvallar inom dentid av som RAÄ satte upp som ett villkor för starten aven etappvis återuppbyggnad. I motion Kr208 anförs att en sådanstympad miljö vid ett renässansslott, som den som finns iVadstena, inte skulle ha accepterats om varit beläget iStockholm. I motion Kr270 framhålls att den fortsattarekonstruktionen av inredningen i slottssalarna hindras av attde tas i anspråk för förvaring av arkivalier.Motionärerna framhåller också den stora betydelsen förturismen som en återställd kulturmiljö vid skulle ha. Avbetydelse för kulturlivet och turismen är också möjligheten atttillgodose behovet av bättre utrymmen för den unikaoperaverksamhet som bedrivs av och lokaler för andra kulturella evenemang,t.ex. utställningar av olika slag. Verksamheten i och vidslottet har enligt vad som framhålls i motion Kr271 bedrivits iden anda som RAÄ rekommenderat, nämligen att levandegörakulturarvet. Denna verksamhet skulle kunna utvecklas om vallarnaåteruppfördes.Vid /90 redovisade utskottet attbyggnadsstyrelsen gjort en utredningsskiss för denfortsatta utbyggnaden av försvarsvallarna vid slott.Projektet fanns bland sådana projekt som skulle bli aktuella pålängre sikt än tre till . Bland dessa projekt hadebyggnadsstyrelsen inte gjort någon prioritering. I avvaktan påresultaten av arbetet inom arkivdepåkommittén har någraytterligare åtgärder inte vidtagits som gåttsedan utskottet senast behandlade frågan.Arkivdepåkommittén har i sitt betänkande (SOU 1991:31) lämnattvå förslag beträffande distriktsindelningen i sydöstra huvudförslaget skall ett nytt distrikt för sydöstraSverige skapas genom att till detta föra och Kalmarlän från det nuvarande landsarkivdistrikt och Blekingelän från det nuvarande Lunds landsarkivdistrikt. I Vadstenadistrikt skulle och bli kvar.Kommitténs andra alternativ innebär att Vadstenalandsarkivdistrikt förblir oförändrat. Om huvudalternativetgenomförs finns några behov av ökademagasinsutrymmen i . Kommitténsbetänkande har sänts på remiss. Remisstiden går ut ibörjan av år 1992.Utskottet vill -- liksom vid /90 -- framhållaatt frågan om en fortsatt utbyggnad och restaurering av slotteti bör bedömas även utifrån andra aspekter än behovet avutrymme för arkivverksamhet. Det är nämligen -- som motionärernaframhållit -- från kulturmiljösynpunkt betydelsefullt attslottsmiljön i kan återställas inom rimlig tid. Detmåste också beaktas att det finns behov av utrymmen inomslottsanläggningen även för andra kulturella -- och för turismenbetydelsefulla -- aktiviteter, bl.a. för InternationellaVadstena-akademiens verksamhet och för utställningar av olikaslag.Eftersom frågan om den framtida organisationen av landsarkivenär av största betydelse för dispositionen av slottsanläggningensutrymmen är det viktigt att regeringen prövararkivdepåkommitténs förslag efter det attremissbehandlingen av kommitténs betänkande avslutats.Utskottet anser att -- i avvaktan på den fortsattaberedningen av frågan om organisationen av landets arkivdepåer-- inte nu bör göra ett sådant uttalande som begärs i motionernaKr208, Kr270 och Kr271, varför de avstyrks av utskottet.Lokaler för kungl. myntkabinettet är en självständig enhetinom och statens historiska museer (RAÄ).Det är inrymt i lokaler i samma kvarter somriksantikvarieämbetet och historiska museet.Myntkabinettet har enligt motion Kr342 (m) haft en besvärliglokalsituation . Problemen gäller både säkerheten ocharbetsmiljön för personalen. Det är enligt motionärens meningsynnerligen angeläget att lokalfrågan löses skyndsamt även avden anledningen att ett dröjsmål skulle kunna äventyra sådanabidrag som och sparbankerna ställt i utsikt.RAÄ har i skrivelse till regeringen föreslagit attmyntkabinettet skall flyttas till de lokaler vid Slottsbackensom arbetsgivarverket lämnat. harbyggnadsstyrelsen lämnat kompletterande uppgifter samt avregeringen begärt s.k. tidig prövning av ärendet och uppdrag attredovisa byggnadsprogram för projektet. I sinanslagsframställning för /93 harbyggnadsstyrelsen tagit upp lokaler för myntkabinettet bland deåtta objekt som prioriteras för genomförande eller påbörjandeunder den kommande treårsperioden.Utskottet kan konstatera att -- sedan motionen väcktes ijanuari 1991 -- myntkabinettets lokalfråga har aktualiserats hosregeringen av . Utskottet anser att den nupågående beredningen av frågan i samband med budgetarbetet inomregeringskansliet inte bör föregripas genom ett uttalande frånriksdagen. Utskottet avstyrker därför motion Kr342. beträffande den fortsatta utbyggnaden av försvarsvallarnavid slottatt avslår motionerna 1990/91:Kr208, 1990/91:Kr270och 1990/91:Kr271,men. (v)2. beträffande lokaler för kungl. myntkabinettetatt avslår motion 1990/91:Kr342.Stockholm den 12 november 1991På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), Jan-ErikWikström (fp), (), (), MajaBäckström (s), (), (), LeoPersson (s), (), (),(), (), (),(nyd) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Elisabeth () anför:Enligt min mening bör i enlighet med vad som anförsi motionerna Kr208, Kr270 och Kr271 hos regeringen begära ensnar fortsatt utbyggnad av försvarsvallarna vid slott.Landsarkivet i , som är inrymt i slottsanläggningen, harinte längre något expansionsutrymme inom denna. Även omarkivdepåkommitténs alternativ med en delning av landsarkivet iVadstena skulle komma att genomföras, torde det dröja flera årinnan lokaler för ett nytt landsarkiv för sydöstra ärfärdigställda och innan omflyttningen av arkivmaterialslutförts. Beståndet av arkivalier hos landsarkivet i Vadstenafortsätter att växa . Det kommer därför att behövasutökade magasinslokaler i både etteventuellt nytt landsarkiv byggs och på litet förden kvarvarande delen av landsarkivet i . Det är välmotiverat att fullfölja återuppförandet av försvarsvallarna ävenfrån kulturmiljösynpunkt. När återuppförandet avförsvarsvallarna påbörjades tillstyrkteRAÄ en etappvis utbyggnad under förutsättning att helaanläggningen var färdigställd . Slutligenfinns det behov av ytterligare utrymmen inom slottsanläggningenför andra kulturaktiviteter, såsom verksamheten vidInternationella och olikautställningsverksamheter.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1 borde ha hemställt:1. beträffande den fortsatta utbyggnaden av försvarsvallarnavid slottatt med anledning av motionerna 1990/91:Kr208,1990/91:Kr270 och 1990/91:Kr271 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,