bet · GE01SkU24 · 1991-05-14 00:00:00 — I avvaktan påregeringens förslag bör bensinskatten för blyad bensin höjasmed och den nuvarande rabatten för blyfri bensinslopas.Med det anförda tillstyrker jag motion Sk625 yrkande 7.dels vid moment 1 och moment 22 i motsvarande delhemställt1. beträffande bensinskattenatt med bifall till motion 1990/91:Sk625 yrkande7, med anledning av proposition 1990/91:90 i denna del och medavslag på motionerna 1990/91:Sk54, 1990/91:Sk53 yrkande 1,1990/91:Sk55, 1990/91:Sk371 yrkande 5, 1990/91:Sk391yrkande 5, 1990/91:Sk395 yrkande 6, 1990/91:Sk424 yrkande15 och 1990/91:Sk736dels hos regeringen begär förslag om en särskildmiljöavgift på bly i bensin i enlighet med vad som anförts,dels beslutar höja bensinskatten med för blyfribensin och med för blyad bensin,22. beträffande lagförslagen såvitt avser bensinskattenatt med anledning av vad utskottet ovan hemställtantar det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i lagen (1961:372) om bensinskatt med den ändringenatt orden "" byts ut mot orden "14öre" på två ställen och orden "" byts ut motorden "" på två ställen.5. Regionalt differentierad bensinskatt (mom. 2)() hardels anfört följande:Vänsterpartiet anser att bilismen skall bära sina totalakostnader. Där ingår också de skador på miljön som orsakas avbilismen. Av de skatter som tas ut inom vägtrafiksektornär det få som riktar sig mot själva användandet av fordonet.Ett skattesystem som i högre grad inriktas mot bränsleprisetskulle få till följd att kollektiva transporter gynnadesliksom fordon med låg bränsleförbrukning och bränslesnålkörteknik. Detta förutsätter dock regionala skillnader ibensinpriset så att de delar av landet där bilen är det endaalternativet inte missgynnas. Ofta är det dessutom långaavstånd i dessa delar.Vänsterpartiet föreslår att fordonsskatten halveras och attbensinskatten och kilometerskatten höjs i motsvarande grad.Det motsvarar en bensinskattehöjning med vilket innebären höjning av bensinpriset med ca (inkl. momseffekt).En utgångspunkt bör vara att bensinskatten skall vara högre istorstadsregionerna än i övriga landet och att de områden däringen fordonsskatt utgår undantas från bensinskattehöjning.Vänsterpartiet menar att en förändring av bensinbeskattningeni ovanstående riktning bättre skulle motsvara biltrafikenssamhällsekonomiska kostnader. Ett sådant system skulledessutom ge positiva miljöeffekter och regionala effekter.Innan en sådan förändring kan träda i kraft fordras dockytterligare beredningsarbete för att ta fram konkreta reglerför systemets utformning så att hänsyn kan tas till eventuellagränsdragningsproblem.En särskild utredning med denna uppgift bör tillsättas avregeringen, och bör ge regeringen detta till känna.dels vid moment 2 hemställt2. beträffande regionalt differentierad bensinskattatt med bifall till motion 1990/91:Sk52 och medavslag på motionerna 1990/91:Sk652, 1990/91:Sk655,1990/91:Sk686 och 1990/91:T257 hos regeringen begär enutredning om bilbeskattning, bensinskatter och differentieringi enlighet med vad som anförts.6. Regionalt differentierad bensinskatt (mom. 2)() hardels anfört följande:Biltrafiken orsakar olika problem och olika mycket problem iolika delar av landet. I vissa storstäder är biltrafiken såintensiv att företag och enskilda gör stora förluster enbartpå grund av dålig framkomlighet. På sådana platser blir ocksåluftföroreningarna från bilarna så koncentrerade att det blirhälsovådligt. Luftföroreningsskador på fasader, friser m.m.brukar också synas tydligt i sådan stadsmiljö. Där är detmycket angeläget att minska biltrafiken. I andra delar avlandet har vi glesbygder där man är beroende av bil för attkomma till affär och skola. Det finns således goda skäl att haolika bensin- och dieselskatt i olika delar av landet.Vi inom menar att landsting och kommuner bör gesrätt att ta ut skatt på trafik och drivmedel. Intäkterna fråndenna extra skatt torde bäst användas för reparation avmiljöskador, sjukvård, investeringar i kollektivtrafik m.m. avkommunerna.Enligt min mening bör hos regeringen begära ettförslag som innebär att kommuner och landsting får en sådanrätt. Jag tillstyrker därför motion Sk652.dels vid moment 2 hemställt2. beträffande regionalt differentierad bensinskattatt med bifall till motion 1990/91:Sk652 och medavslag på motionerna 1990/91:Sk52, 1990/91:Sk655,1990/91:Sk686 och 1990/91:T257 hos regeringen begär ettförslag som innebär att kommuner och landsting får rätt att taut särskild skatt på bensin och diesel.7. Miljöklassindelningen av oljor (mom. 3 och mom.22 imotsvarande del)() hardels anfört följande:Regeringens förslag ansluter i hög grad till det förslag somvi inom de gröna lade fram med anledningav proposition 1990/91:19 om ändring i lagen om allmänenergiskatt, m.m. (jfr bet. 1990/91:SkU2). Förslaget äremellertid inte tillräckligt långtgående och innebär dessutomatt skattenivån för oljor sänks.I motion Sk56 föreslår motionärer från de grönaatt skillnaden mellan miljöklasserna görs större och att dettasker vid ett oförändrat totalt skatteuttag. Regeringensförslag innebär att skatteuttaget sänks. Enligt motionärernamotsvarar den av dem förslagna skillnaden bättre de faktiskaskillnaderna i kostnader för de berörda bränslena och gynnarhärigenom en ökad användning av miljöanpassade motorbrännoljori högre grad än regeringens förslag. Enligt motionärerna bördet genomsnittliga skatteuttaget ligga på . per m3för de miljöklassade motorbrännoljorna, vilket motsvararnuvarande energiskatt på brännolja i miljöklass 3.Motionärerna föreslår att energiskatten för brännoljor sättstill . per m3 för klass 3, . per m3 förklass 2 och . per m3 för klass 1.Jag ställer mig bakom detta förslag och tillstyrker därförmotion Sk56 yrkande 1.I takt med att förbrukningsmönstret för de olikamotorbrännoljorna ändras bör också skattesatserna ändras såatt det genomsnittliga skatteuttaget förblir . Sådana justeringar bör kunna göras årsvis som en delav statsbudgeten. Det anförda bör ges regeringen till känna.Jag tillstyrker därför även motion Sk56 yrkande 2.dels vid moment 3 och moment 22 i motsvarande delhemställt3. beträffande miljöklassindelningen av oljoratt med bifall till motion 1990/91:Sk56 yrkandena1 och 2, med anledning av proposition 1990/91:90 i denna deloch med avslag på motionerna 1990/91:Sk53 yrkande 2, och1990/91:Jo730 yrkande 8dels beslutar att energiskatten för motorbrännolja imiljöklass 3, 2 och 1 fastställs till 700, 400 resp. 100 kr.per m3 fr.o.m. ,dels som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om framtida justeringar av energiskatt för oljor,22. beträffande lagförslagen såvitt avser allmänenergiskattatt med anledning av vad utskottet ovan hemställtantar det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt med denändringen i bilaga 1 att orden ". per m3 " ersättsmed orden ". per m3", orden ". per m3 "ersätts med orden ". per m3 " och orden ". perm3 " ersätts med orden ". Flygbränsle (mom. 4)() hardels anfört följande:Vänsterpartiet menar att energibeskattningen bör ses frånenergi- och miljöpolitiska utgångspunkter. villgenom skattepolitiska åtgärder stimulera resurshushållning ochen övergång till miljövänligare energiformer.Det är nödvändigt att också flyget betalar sina miljö- ochsamhällsekonomiska kostnader. Flygbränsle beskattas inte i dagpå samma sätt som andra drivmedel. Bränslet är undantaget frånsåväl energiskatt, koldioxidskatt som mervärdeskatt. Det motivsom anges för att inte beskatta flygbränsle är attinternationella regler lägger hinder i vägen och att eninhemsk beskattning skulle kunna leda till att svenskaflygföretag väljer att tanka sina plan utomlands.Riksdagen har i stället infört en flygmiljöskatt på inrikesflygtrafik. Denna skatt beräknas 1991/92 ge en intäkt på 150milj.kr. och visar att det faktiskt går att beskattaflygtrafiken om det kallas miljöskatt. Det går sålunda inteatt motivera ett avslag på motion medargumentet att flygbränslet inte kan beskattas. Om flygbränslebeskattades efter samma regler som fordonsdrivmedel skulledetta ge skatteintäkter på cirka 1600 milj.kr.Vänsterpartiet anser att en motsvarande beskattning avflygbränsle bör införas.Sverige bör dessutom i internationella sammanhang verka förökade skatter och miljöavgifter på flygtrafik.Förslagen i motionerna Sk433 yrkande 23 och Sk702 yrkande 2 omskatt på flygbränsle tillstyrks. Regeringen bör återkomma medett förslag i saken.dels vid moment 4 hemställt4. beträffande flygbränsleatt med bifall motion 1990/91:Sk433 yrkande 23 ochmed anledning av motion 1990/91:Sk702 yrkande 2 hosregeringen begär förslag om skatt på flygbränsle i enlighetmed vad som anförts ovan.9. Infrastrukturskatt (mom. 5)() hardels anfört följande:Inom tio år behöver enligt 100 miljarder kronorinvesteras i järnvägsnätet. Detta mot bakgrund av behovet aven långsiktig samhällsplanering så att behovet av gods- ochpersontransporter inte ständigt ökar. I motion T249förespråkar denna satsning på järnvägen. Med ensådan insats skulle många meningsfulla jobb skapas i olikaled, från industriproduktion till servicearbeten. stigerarbetslösheten och vi förvarnas om att den kan ökaytterligare.Medel för en sådan satsning bör enligt vår mening tas frambl.a. genom en infrastrukturskatt på de mest lönsammaföretagen. Regeringen bör snabbt undersöka förutsättningarnaför att inrätta en sådan skatt.Med det anförda tillstyrks motion Sk702 yrkande 1.dels vid moment 5 hemställt5. beträffande infrastrukturskattatt med bifall till motion 1990/91:Sk702 yrkande 1begär att regeringen snabbt undersöker förutsättningarna föratt inrätta en infrastrukturskatt i enlighet med det anförda.10. Flyget (mom. 6 och mom. 7)() hardels anfört följande:Det är nödvändigt att också flyget betalar sina miljö- ochsamhällskostnader både när det gäller resursförbrukning och ifråga om utsläpp.Den nuvarande miljöskatten på flygets utsläpp av koldioxid,kväveoxider och kolväten bör skärpas till per kg, 40kr. per kg resp. . Detta motsvarar vad vi inommiljöpartiet förslagit för energisektorn. Flyget bör ocksåbelastas med skatt motsvarande den energibeskattning som deandra trafikslagen betalar på sitt bränsle. Med hänsyn tillgällande internationella konventioner på luftfartens områdenkan det vara nödvändigt att utforma denna beskattning på annatsätt än som en direkt bränsleskatt. Vi anser att det ärönskvärt att den föreslagna miljö- och energibeskattningen avflyg i första hand kommer till uttryck i differentieradelandningsavgifter. Dessa landningsavgifter bör ocksådifferentieras så att regionalpolitiskt motiverat flyg iNorrland och på relativt sett gynnas i förhållandetill annat flyg.dels vid moment 6 och moment 7 hemställt6. beträffande landningsavgifteratt med bifall till motion 1990/91:Sk627 yrkande30 i denna del och med anledning av motionerna 1990/91:Sk625yrkande 8 i denna del och 1990/91:Sk629 i denna del hosregeringen begär förslag om energibeskattning av flyget ienlighet med vad som anförts,7. beträffande miljöskatten på inrikes flygatt med bifall till motion 1990/91:Sk627 yrkande30 i denna del och med anledning av motionerna 1990/91:Sk625yrkande 8 i denna del och 1990/91:Sk629 i denna del hosregeringen begär förslag om en höjning av miljöskatten påinrikes flyg i enlighet med vad som anförts.11. Gödselmedelsavgiften (mom. 8), och (alla m) hardels anfört följande:Sedan mitten på 1980-talet tas det ut speciella skatter på ettpar av jordbrukets produktionsmedel -- handelsgödsel ochbekämpningsmedel. När de infördes var det regeringens avsiktatt de -- liksom övriga skatter -- skulle gå in istatsbudgeten direkt. beslöt dock att dessa skatterendast skulle få användas för åtgärder som minskar jordbruketsmiljöbelastning.Skatterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel innebär enfördyring för det svenska jordbruket med ca 100 milj.kr. Motsvarande skatter finns inte i vår nära omvärld. Demedför således en allvarlig konkurrensnackdel.Skatterna infördes under sken av att vara betingade avmiljöskäl. Resonemanget bygger på en felsyn. Användningen avhandelsgödsel och bekämpningsmedel innebär inte i sig ennegativ miljöpåverkan. Först när de används felaktigt kanmiljöeffekterna bli negativa.Eftersom dessa produktionsmedel är viktiga beståndsdelar ikonventionell växtodling, minskar inte dess användning mer änmarginellt om priset på dem ökar. Den felaktiga användningenpåverkar man inte alls med ett högre pris. Miljön förbättrasknappast alls på grund av dessa skatter.Av det anförda framgår att gödselmedelsavgiften bör slopas. Vianser att som sin mening bör ge regeringen dettatill känna och tillstyrker därför motion Sk706 i denna del.dels vid moment 8 hemställt8. beträffande gödselmedelsavgiftenatt med bifall till motion 1990/91:Sk706 i dennadel och med avslag på motionerna 1990/91:Sk625 yrkandena 13och 17 och Jo110 yrkande 22 som sin mening ger regeringen tillkänna att gödselmedelsavgiften bör avskaffas omedelbart.12. Gödselmedelsavgiften (mom. 8)och (båda fp) hardels anfört följande:Regeringens ställningstagande vad gäller kadmiuminnehållet ihandelsgödsel är enligt vår mening otillfredsställande.Regeringen vill tillsätta en utredare för att göra det sommiljöavgiftsutredningen redan gjort. Kadmium är ett mycketgiftigt ämne som inte har någon biologisk funktion. Måletmåste vara att användningen skall upphöra.Restriktionerna för industriell användning är hårda. Årligentillförs åkrar (1985) varav kommer frånhandelsgödselmedel, vilket motsvarar 45,. Nederbördenbidrar med 36,, stallgödseln med 12,, avloppsslammed 4,och kalk med 0,. Självfallet måste alla dessaflöden begränsas. Det största bidraget, som sannolikt dessutomär billigast att minska, är handelsgödselmedlen.Miljöavgiftsutredningen har visat att kostnaden för att minskakadmiumtillförseln till svenska åkrar från handelsgödselmedeltill en femtondel -- från 3 till -- är 23milj.kr. Jordbrukets kostnad skulle vara 33 milj.kr.och statens intäkt 10 milj.kr. Den här positiva effektenskulle i sin helhet infinna sig först närgödselindustrin byggt ut reningskapaciteten. Under tidenskulle det dock leda till en minskning av de medel som har dehögsta halterna av kadmium per kg fosfor.Vi anser inte att frågan om hur en avgift på kadmium ihandelsgödsel skall anpassas till de slopaderegleringsavgifterna bör få hindra att en sådan avgift införssnarast. bör således enligt vår mening begära attregeringen skyndsamt lägger fram förslag om en sådan avgift.Med det anförda tillgodoses i allt väsentligt motion Jo110yrkande 22.dels vid moment 8 hemställt8. beträffande gödselmedelsavgiftenatt med anledning av motionerna 1990/91:Jo110yrkande 22 och 1990/91:Sk625 yrkandena 13 och 17 och medavslag på motion 1990/91:Sk706 i denna del hos regeringenbegär ett skyndsamt förslag om en miljöavgift på kadmium ihandelsgödsel.13. Gödselmedelsavgiften (mom. 8)() hardels anfört följande:Kväveläckaget till havet har till betydande del sitt ursprungi konstgödningen med kväve. Det är därför befogat med enmiljöavgift på kväve i konstgödsel. Avgiften bör sättas högt,till . per kg kväve /92. Skälet till en så storoch snar höjning är den påbörjade avregleringen. Avgiften böri sin helhet återföras till bönderna, främst genom ettgenerellt arealbidrag. Anledningen härtill är jordbrukensekonomiskt pressade situation. Avgiften underlättar dessutomför jordbruket när de interna regleringarna tas bort eftersomden bidrar till att minska veteöverskottet.Ett partiellt kadmiumförbud råder i landet. Förbudet är dessvärre otillräckligt. Vi inom anser det upprörandeatt kadmiumhaltig fosforgödsel sprids på åkrarna. Ett striktgränsvärde bör införas och dessutom en miljöavgift på 50 kr.per gram kadmium per . Avgiften bör gå som kan bidra till att åtgärda gamlamiljöförsyndelser där ingen direkt ansvarig finns till hands.Jag tillstyrker med det anförda motion Sk625 yrkandena 13 och17.dels vid moment 8 hemställt8. beträffande gödselmedelsavgiftenatt med bifall till motion 1990/91:Sk625 yrkandena13 och 17, med anledning av motion 1990/91:Jo110 yrkande 22och med avslag på motion 1990/91:Sk706 i denna deldels hos regeringen begär förslag om en höjning avmiljöavgiften på kväve i handelsgödsel till . per kgkväve fr.o.m. ,dels som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om en miljöavgift på kadmium i fosfatgödsel.14. Obevuxen (mom. 9)() hardels anfört följande:Miljöavgiftsutredningen tog fram ett förslag till miljöavgiftpå obevuxen åker i syfte att minska kväveläckagettill havet. Utredningen visade på att en sådan avgift skullekunna ge goda effekter eftersom åkrar som är nakna kan läcka avsevärda mängder kväve till omgivandevatten som hamnar i havet. Detta är en viktigorsak till problem med algblomning, syrebrist och fiskdöd påden svenska . Utredningen lade inget förslag utanville att lantbruksstyrelsen skulle utreda vidare.Vi inom anser dock att ett system medmiljöavgifter är att föredra i detta fall. Vi föreslår enavgift på . per ha och månad i Götalands kustbygder ochpå . per ha och månad i övriga jordbruksbygder.Sydsvenska höglandet bör dock i sin helhet undantas frånavgiften. Avgiften skall gälla åker som varit obevuxen i minsten månad och enbart gälla jordbruksföretag med mer än 5 haåker. Avgiftsmedlen skall betalas tillbaka till bönderna.Detta kan ske genom bidrag till odling av mellangrödor, vilketdå ytterligare skulle förstärka effekten att hålla markengrön.Enligt min mening bör hos regeringen begära förslagom en avgift på obevuxen åker i enlighet med det anförda, ochjag tillstyrker därför motion Sk625 yrkande 16.dels vid moment 9 hemställt9. beträffande obevuxen åkermarkatt med bifall till motion 1990/91:Sk625 yrkande16 hos regeringen begär förslag om en miljöavgift på obevuxenåker i enlighet med vad som anförts ovan.15. Miljöavgift på avloppsreningsverk (mom. 10)() hardels anfört följande:Vattenreningsverken renar främst avloppsvattnet frånfosfor i sitt kemiska steg. De större avloppsreningsverken ärålagda reningsgrad av kväve 1993--95. Detta är enbyråkratisk styrform som upplevs om orättvis med tanke på destora kväveläckagen från t.ex. jordbruksmark. Dessutom kandenna typ av regler leda till suboptimeringar. En miljöavgiftpå vattenreningsverkens kväveutsläpp är därför motiverad föratt få till stånd en högre reningsgrad än . Även enavgift på fosforutsläpp skulle förbättra situationen.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Jag tillstyrker därför motion Sk668 yrkande 2 i dennadel.dels vid moment 10 hemställt10. beträffande miljöavgift på avloppsreningsverkatt med bifall till motion 1990/91:Sk668 yrkande 2i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om miljöavgifter på kväve och fosfor.16. Bekämpningsmedelsavgiften (mom. 12), och (alla m) hardels anfört följande:Som framgår av vad vi anfört i reservation 11Gödselmedelsavgiften bör även bekämpningsmedelsavgiftenavskaffas.Vi anser att som sin mening bör ge regeringen dettaförhållande till känna och tillstyrker därför motion Sk706 idenna del.dels vid moment 12 hemställt12. beträffande bekämpningsmedelsavgiftenatt med bifall till motion 1990/91:Sk706 i dennadel och med avslag på motion 1990/91:Sk625 yrkandena 14 och15 som sin mening ger regeringen till känna attbekämpningsmedelsavgiften bör avskaffas omedelbart.17. Bekämpningsmedelsavgiften (mom. 12)() hardels anfört följande:Bekämpningsmedel mot svampar, insekter och ogräs är så gottsom undantagslöst miljögifter. Ämnenas själva syfte är ju attdöda någon form av organismer. I många fall ärbekämpningsmedlen onödiga i den meningen att behovet kanundvikas genom andra åtgärder. I andra fall kan särskiltmiljöfarliga bekämpningsmedel ersättas med andra mindremiljöfarliga. Genom en väl utformad miljöavgift kan man fåtill stånd både en försiktigare hantering och en övergång tillmindre miljöfarliga medel.Den nuvarande avgiften på bekämpningsmedel som används ijordbruk bör bibehållas och utvecklas dels så att farligaresubstanser beläggs med högre avgift, dels så att även andrabekämpningsmedel avgiftsbeläggs. Ett fullt utvecklat systemförutsätter dock att kemikalieinspektionen blir färdig med denpågående klassificeringen, vilket torde dröja något år.Enligt min mening bör hos regeringen begära förslagom en utveckling av bekämpningsmedelsavgiften i enlighet meddet anförda och jag tillstyrker därför motion Sk625 yrkande 15och i allt väsentligt även yrkande 14.dels vid moment 12 hemställt12. beträffande bekämpningsmedelsavgiftenatt med bifall till motion 1990/91:Sk625 yrkande15, med anledning av motion 1990/91:Sk625 yrkande 14 och medavslag på motion 1990/91:Sk706 i denna del hos regeringenbegär förslag om en utvidgning och differentiering avbekämpningsmedelsavgiften i enlighet med vad som anförts.18. Fosfor i tvättmedel (mom. 13)() hardels anfört följande:Fosfor är en ändlig naturresurs. Tillgångarna är tämligenbegränsade. Detta motiverar en råvaruskatt på fosfor i syfteatt motverka onödigt slöseri. Fosforutsläpp och visst läckagetill sötvatten och bräckvatten kan orsaka algblomning,syrebrist och fiskdöd. Vattenreningsverken renar i sittkemiska steg främst från fosfor, vilket kan ge en vissuppfattning om miljökostnaden för fosforutsläpp.För närvarande finns det en miljöavgift på . per kgfosfor i handelsgödsel. Jag anser att en motsvarande avgiftskall gälla för alla fosforprodukter, bl.a. tvättmedel.Avgiftens höjd bör löpande omprövas i syfte att nå tillräckligstyreffekt. Avgiftsinkomsterna bör gå till en särkildkemikaliefond där medlen används för att motverka sammamiljöproblem som avgiften.Riksdagen bör enligt min mening hos regeringen begära förslagom en miljöavgift på all betydande förbrukning av fosfor, ochjag tillstyrker därför motion Sk625 yrkande 12.dels vid moment 13 hemställt13. beträffande fosfor i tvättmedelatt med bifall till motion 1990/91:Sk625 yrkande12 och med anledning av motion 1990/91:Sk668 yrkande 2 idenna del hos regeringen begär förslag om en miljöavgift påall betydande fosforförbrukning i enlighet med vad somanförts.19. Industriprocesser och klor (mom. 14)() hardels anfört följande:Klor i olika former används i stor skala för blekning avpappersmassa. En del pappersmassefabriker läcker ut avsevärdamängder av klororganiska föreningar till främstvattenmiljön. Bland dessa ämnen finns en rad miljögifter. Ettfaktum är att ryggkrökning och andra deformationer är vanligahos fisk i närheten av massafabriker med klorblekning, ochexpertis har satt detta i samband med just kloranvändningen.Klor är ett oönskat och i regel onödigt miljögift. Papper kanblekas på andra sätt, och höggradig blekning är i regelonödig. För att påskynda avvecklingen av klor bör enmiljöavgift läggas på själva insatsvaran, dvs. i regel klorgasoch klorat, som köps in till blekeriet. Avgiftsnivån bör varahög. Jag föreslår att avgiften sätts till . per kgklorgas, . per kg klordioxid och . per kghypokloritjon.Med hänsyn till att den berörda industrin har gjort storainvesteringar i att få ner de klororganiska utsläppen ,och att teknik för att erhålla tillräckligt blekt massa föratt kunna sälja i stor skala utomlands saknas,så bör anläggningar som underskrider0,AOX tills vidareundantas från avgift. I takt med att bättre teknik utvecklasbör denna tröskel kunna sänkas successivt.Riksdagen bör hos regeringen begära ett förslag om enmiljöavgift på klor för blekning i enlighet med vad somanförts. Jag tillstyrker i allt väsentligt motion Sk625yrkande 18.Numera beläggs utsläpp av svaveldioxid, kväveoxider ochkoldioxid med miljöskatter eller miljöavgifter. Principen äratt varje utsläpp av luftföroreningar skall kosta lika mycketoavsett hur det sker. Därigenom gynnas systematiskt sådanverksamhet som är bättre miljöanpassad och utsläppen kaneffektivt minskas utan en omfattande och hämmandedetaljreglering.Systemet med miljöskatter och avgifter är dess värreofullständigt genomfört.