bet · GF01KU15 · 1991-11-14 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett antal motioner som rör skildavalfrågor. Det gäller valkretsindelningen i , frågorom personvalsmomentet, regler för framtida val tillEuropaparlamentet, valkampanjernas längd och frågor om ändradtidpunkt för kyrkliga val. Utskottet har bl.a. under hänvisningtill aviserad utredning om personvals- och valkretsfrågor samtannat pågående utredningsarbete avstyrkt motionsyrkandena. 1990/91:K216 av m.fl. (m) vari yrkas7. att uttalar att en kyrkans valdag bör införas ienlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:K615 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna atten kyrkans valdag bör införas i enlighet med vad som anförts imotionen.1990/91:K701 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift attförändra valkretsindelningen i på så sätt attfyrstadskretsen upphör.1990/91:K703 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående förberedelser inför val av svenskarepresentanter i Europaparlamentet.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:U504.1990/91:K704 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar ge 1 kap. 3 § första stycket vallagen den lydelse somanges i motionen.1990/91:K707 av och () variyrkas att beslutar om en ändring i valkretsindelningeni för val till i enlighet med vad somanförts i motionen.1990/91:K711 av () vari yrkas att riksdagenantar följande förslag till tillägg av 5 kap. 10 § vallagen: ---- -- . Listorna skall av kommunens valnämndoffentligen redovisas och anslås i anslutning till vallokal. Valkretsindelningen i länMotionernaEnligt motion 1990/91:K701 av () yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning meduppgift att förändra valkretsindelningen i på så sätt attfyrstadskretsen upphör. I motion 1990/91:K707 av KnutWachtmeister och (båda m) yrkas att riksdagenbeslutar om sådan ändring i valkretsindelningen i länatt länet indelas i tre valkretsar, nämligen kommun samten norra och en södra valkrets i enlighet med personvals- ochvalkretsutredningens förslag (SOU 1977:94). Enligt motionerna ärden nuvarande uppdelningen otidsenlig och bygger i storutsträckning på sekelskiftets stora skillnader mellan stad ochlandsbygd.Gällande regler, m.m.För val till är riket indelat i 28 valkretsar. I deflesta fall utgör länet en valkrets. Enligt 2 kap. 1 § vallagenutgör , , och Lunds kommuner envalkrets (fyrstadskretsen) och i övrigt envalkrets. Fyrstadskretsen har 17 och länet i övrigt 11 fastavalkretsmandat. Vid det senaste valet erhöll båda valkretsarnavardera två utjämningsmandat.Tidigare behandlingFrågan om valkretsindelningen behandlades av personvals- ochvalkretsutredningen (Ju 1974:19) som 1977 föreslog ny indelningi tre geografiskt sammanhängande valkretsar. Förslaget utreddesvidare av en särskild utredare som förordade (Ds Ju 1980:3) ensådan lösning. Förslaget har inte fullföljts genom någonproposition.Folkstyrelsekommittén, som även behandlade frågor rörandevalkretsindelningen, bl.a. fyrstadskretsen, lade emellertid intefram något förslag till ändring under hänvisning till att någonallmän uppslutning från partiernas sida inte kunde skapas.Justitieminister anförde vid ett frågesvar den16 att hon inte avsåg ta något initiativ i frågan medhänsyn till att förslaget prövats avfolkstyrelsekommittén.Storstadsutredningen som enligt sina direktiv haft i uppdragatt genomföra en utredning om livsmiljön och det politiskadeltagandet i storstäderna (dir. 1988:64) behandlade ibetänkandet Storstadsliv, rika möjligheter -- hårda villkor (SOU1990:36) även valkretsfrågor. Utredningen har bl.a. föreslagitatt valkretsindelningen i storstadsområdena ändras bl.a. i syfteatt föra kandidaterna närmare väljarna. Förslaget innebär att iMalmöhus län kommun skall bilda en krets. ,och bör inkorporeras i län.Länet delas i två kretsar, en nordlig och en sydlig. Eventuelltbör Malmökretsen göras större genom att och kranskommunertillförs. Utredningen har även föreslagit ändringar avindelningen i och län samt av Göteborgskommun.Statsrådet lämnade vid ett frågesvar till KnutWachtmeister (m) om valkretsindelningen i uppgifterom de genomförda utredningarna i ämnet. Hon hänvisadetill den nya regeringens regeringsförklaring där det sägs attförslag till ändring av valsystemet skall tas fram i syfte attfå ett ökat inslag av personval till . Frågan ompersonval och valkretsindelning har ett nära samband. har regeringen ännu inte tagit ställning tilli vilka former frågor som utredningsarbetet skall bedrivas ochvilka frågor som skall omfattas. Frågan om valkretsindelningen iMalmöhus län kommer dock säkert upp i detta sammanhang.Motsvarande motionsförslag har behandlats och avslagits vidett flertal tillfällen , senast hösten 1990.Utskottet (1990/91:KU4) anförde att det är viktigt att frågor omändring av valkretsorganisation sker med bred partipolitiskuppslutning. Då någon sådan inte uppnåtts avstyrktes denaktuella motionen med hänsyn till att frågan varitföremål för parlamentarisk prövning.2. Offentliggörande av anmälda kandidater -- personvalsinslagMotionenI motion 1990/91:K711 av () föreslås att i 5kap. 10§ vallagen införs en bestämmelse om att de listor somupprättas av centrala valmyndigheten över av partierna anmäldakandidater offentligen redovisas av resp. kommun, valnämnd ochanslås i anslutning till vallokal.Enligt motionären bör personvalsmomentet förstärkas i detsvenska valsystemet. För att förbättra förhållandena erfordrasatt varje kommuns valnämnd får i uppdrag att offentligt redovisavilka kandidater som resp. parti nominerat. RSV skall enligtgällande regler upprätta listor och sända dessa bl.a. tillpostverket, utlandsmyndigheter, fartyg och länsstyrelser. Det ärenligt motionären önskvärt att anmälda kandidater offentligtpresenteras. , som i resp. kommun ansvarar för detlokala valförfarandet, bör kunna göra en presentation i annonserföre valdagen och hålla listorna tillgängliga på plats ivallokalens entré. Namn, adress, ålder och titel bör kunnaanges.Gällande regler m.m.Enligt 5 kap. 10 § vallagen upprättar centrala valmyndighetenför varje slag av val och för varje riksdagsvalkrets,landstingskommun och kommun listor över de kandidater sompartierna anmält. Listorna skall sändas till postverket. Skallröstning äga rum hos utlandsmyndighet eller på fartyg, skalllistorna om möjligt sändas även till myndigheten och fartygetsbefälhavare. Listorna för varje riksdagsvalkrets,landstingskommun och kommun skall så snart som möjligttillställas länsstyrelsen.Som framgår av vad som redovisats under föregående avsnittkommer regeringen att ta fram förslag till ändringar ivalsystemet i syfte att få ett ökat personvalsinslag.3. till EuropaparlamentetMotionenI motion 1990/91:K703 yrkande 1 av m.fl. (m) yrkas,under hänvisning till motiveringar i motion 1990/91:U504, attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående förberedelser inför val av svenska representanter iEuropaparlamentet. Enligt motionen kommer sannolikt inteatt kunna delta i Europaparlamentsvalet . I motionenerinras om det förfarande som tillämpades när ochPortugal inträdde som fullvärdiga medlemmar den 1 januari 1986.Då fick de nationella parlamenten utse Europaparlamentariker föråterstoden av mandatperioden. Enligt motionen bör även SverigesEuropaparlamentariker vara direkt valda av befolkningen. Dettabör då ske genom ett särskilt val i samband med de allmännavalen 1994. Motionärerna framhåller att ledamöterna inteformellt blir valda till utan kommeratt behöva konfirmera deras mandat. Under förutsättning att densamtidigt anordnade folkomröstningen leder till ett bifall tillett svenskt medlemskap bör de svenska parlamentarikerna kunnainträda i församlingen efter det att det svenskamedlemskapet vinner giltighet, troligen vid årsskiftet1994-1995. Enligt motionen torde den svenska representationenbli omkring 20--24 mandat. Riket bör enligt motionärerna indelasi 3--4 valkretsar med ett system för utjämningsmandat. Med t.ex.15 fasta mandat och 7 utjämningsmandat kan då även små partiererhålla mandat i Europaparlamentet.Pågående utredningI direktiven till den pågående parlamentariska utredningen avgrundlagsfrågor inför ett svenskt medlemskap i erinras om attett svenskt EG-medlemskap innebär att val till Europaparlamentetskall hållas i . Frågan om hur sådana val skall ske börenligt direktiven behandlas av utredningen. Den bör därvid hållasig underrättad om det arbete som utförs av den särskildeutredaren för en översyn av valförfarandet (Ju 1991:02).Utredningen bör även överväga de frågor som kan vara aktuellainför en eventuell folkomröstning om medlemskap i . Kortare valkampanjerMotionenEnligt motion 1990/91:K704 av () bör deallmänna valen ske den . Enligtmotionären är utländska valrörelser avsevärt mer koncentreradeän de svenska. Den långa kampanjtiden sliter enligt motionärensåväl på kandidaterna som på partiernas finanser och väljarnastålamod. En tidigareläggning enligt motionsförslaget innebär medhänsyn till semesterperioder naturligen en avkortning avkampanjperioden med . Det finns enligtmotionären också andra fördelar med en tidigareläggning. Påsåväl riks- som kommunalnivå får en eventuell ny majoritetlängre tid på sig för budgetarbetet. Motionären föreslår att 1kap. 3§ första stycket vallagen ändras på föreslaget sätt.5. Kyrkans valdagMotionernaI motionerna 1990/91:K216 yrkande 7 av m.fl. (m)och 1990/91:K615 yrkande 2 av () föreslås attalla kyrkliga val bör samlas till en ny kyrkans valdag. Dennadag bör enligt motionerna placeras i oktober året förekommunfullmäktigvalen. Den nuvarande ordningen då de kyrkligavalen sker som de allmänna valen innebärsämsta tänkbara förutsättning för kyrklig valdebatt.Valdeltagandet är som regel mycket lågt. En förändring ienlighet med motionsförslaget skulle innebära ökad uppmärksamhetfrån väljare och partiorganisationer, och media skulle kunnariktas mot de kyrkliga valen.BakgrundEnligt lagen (SFS 1972:704) om kyrkofullmäktigval m.m. är vidval i hela riket av kyrkofullmäktige tredje söndagen i oktobervaldag.Folkstyrelsekommittén som enligt direktiv 1982:23 bl.a. haftatt utreda frågor om kyrkofullmäktigvalen lade i SOU 1987:6 framförslag om att förlägga kyrkofullmäktigvalen efterkommunfullmäktigvalen. Kommitténs förslag i denna del ledde dockinte till något förslag från regeringen till riksdagen.Vid behandling av ett antal motioner om tidpunktför de kyrkliga valen (1990/71:KU4) avvisade utskottet förslagom att förlägga de kyrkliga valen till som de allmännavalen. Utskottet ansåg däremot att tidpunkten för de kyrkligavalen borde tas upp till prövning mot bakgrund av då aktuellaöverväganden inom och hos svenska kyrkanscentralstyrelse. Något särskilt tillkännagivande gjordes dock ejoch de aktuella motionsyrkandena avstyrktes. Centralstyrelsentog i en framställning upp frågor om dekyrkliga valen och hemställde under hänvisning tillfolkstyrelsekommitténs förslag och kyrkomötesframställningar isaken att de kyrkliga valfrågorna skulle tas upp till förnyadutredning, t.ex. i anslutning till aviserad översyn avvalsystemsfrågor. Framställningen bereds inomcivildepartementet. Regeringen tillsatte ensärskild utredare för att göra en översyn av valförfarandet(dir. 1991:13). Utredningen bedrivs till en början som enexpertutredning men skall (efter förslag frånkonstitutionsutskottet, 1990/91:KU4) i ett senare skede görasunder parlamentarisk medverkan. Utredningens uppdrag är främstatt se över valförfarandet från administrativ och teknisksynpunkt. Utredningen bör också i sådant hänseende omfattakyrkofullmäktigvalen.Vid det senaste kyrkomötet behandlades ett parmotioner om de kyrkliga valen. Första kyrkolagsutskottet (1KL1991:9) anförde bl.a. följande.I sin verksamhetsberättelse för (CsSkr 1991:2 s. 72)redovisar centralstyrelsen det initiativ styrelsen tagit i formav en framställning till regeringen rörandeen utredning om de kyrkliga valen sedan regeringen aktualiseratfrågan om en författningsutredning. Utskottet utgår från attcentralstyrelsen fortsätter att bevaka frågorna i enlighet medkyrkomötets tidigare beslut. Detta bör ges centralstyrelsen tillkänna.Utskottets bedömningUtskottet behandlar i detta betänkande ett antal motioner frånden allmänna motionstiden rörande dels valkretsindelningeni , dels förstärkning av personvalsinslaget vid deallmänna valen, dels formerna för val till ,dels tidigareläggning av valdagen för att möjliggöra kortarevalkampanjer samt dels förslag om en kyrkans valdag året före deallmänna valen.Vad gäller valkretsindelningen i föreslås imotion K701 av () att frågan om avskaffande avfyrstadskretsen tas upp till övervägande. I motion K707 av KnutWachtmeister och (båda m) begärs sådan ändring avvalkretsindelningen att länet delas i tre valkretsar, nämligenMalmö kommun samt en norra och en södra valkrets i enlighet medpersonvals- och valkretsutredningens förslag 1977. I motion K711av () föreslås att personvalsmomentet i valenstärks, vilket skulle kunna ske bl.a. genom att de av partiernaanmälda kandidaterna offentligt presenteras undervalförberedelserna genom annonsering samt genom listor överkandidaterna som hålls tillgängliga i vallokalerna.Utskottet har i det föregående redovisat att frågan omvalkretsindelningen i varit föremål för ett flertalutredningar , senast av den s.k.storstadsutredningen, och vid upprepade tillfällen behandlats iriksdagen med anledning av motioner. har underhänvisning till att allmän uppslutning från partiernas sida intekunnat skapas avslagit motionsyrkanden om ändring ivalkretsindelningen.Som framgått har frågor om ökat personvalsinslagbehandlats av personvals- och valkretsutredningen. har diskuterat frågan. I den nyligenavgivna regeringsförklaringen aviseras en översyn av valsystemeti syfte att åstadkomma ett ökat inslag av personval tillriksdagen. Statsrådet har i en frågedebatt iriksdagen rörande valkretsindelningen i framhållitatt frågor om personval och valkretsindelning har ett närasamband. Det är regeringens avsikt att bl.a. dessa frågor skallbli föremål för utredning i lämpligt sammanhang.Utskottet anser för sin del att det är angeläget att frågan omvalkretsindelningen i tas upp till förnyadprövning. Enligt utskottet kan det vara påkallat att frågan omlämpliga valkretsar i landet ses över i ett vidare perspektiv.Vad gäller förhållandena i bör i sammanhanget erinras omden diskussion om länsgränserna som pågår. Medhänvisning till att berörda frågor -- dvs. om valkretsindelningoch personval -- kommer att utredas är någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av motionerna inte för närvarandeerforderlig. Motionsyrkandena avstyrks följaktligen.I motion K703 av m.fl. (m) tas upp frågan om valtill . Denna fråga behandlas som förut nämnts iden pågående utredningen av grundlagsfrågor inför ett svensktmedlemskap i skall även överväga de frågor somkan vara aktuella inför en eventuell folkomröstning om Sverigesmedlemskap. Utskottet anser mot denna bakgrund att det nu intefinns anledning till någon ytterligare åtgärd från riksdagenssida. Motionsyrkandet avstyrks sålunda.Förslag om att tidigarelägga dagen för de allmänna valen förs fram i motion K704 av DanielTarschys (fp). Enligt motionen är de svenska valkampanjernaavsevärt längre än vad som är vanligt i många andra länder. Denlånga kampanjtiden sliter såväl på kandidaterna som påpartiernas finanser och väljarnas tålamod. Med anledning avsemesterperioderna skulle en tidigareläggning av valdageninnebära en önskvärd förkortning av kampanjtiden.Utskottet anser att valrörelsernas omfattning och längd är enfråga som i första hand de i valen verkande politiska partiernahar att bedöma. Det finns dock enligt utskottet anledning atterinra om att frågor om arbetsformer och budgetåretsförläggning varit föremål för överväganden i skilda utredningarsamt att ytterligare prövning i dessa hänseenden kan komma attske, bl.a. av den utredning som inom utreder frågor ombudgetår och budgetbehandling. Utskottet finner mot dennabakgrund inte anledning föreslå någon åtgärd medanledning av motionen, vilken följaktligen avstyrks.Frågan om kyrkans valdag tas upp i motionerna K216 av CarlBildt m.fl. (m) och i K615 av (). I bådamotionerna föreslås att de kyrkliga valen samlas till en nykyrkans valdag som bör placeras i oktober året förekommunfullmäktigvalen.Som utskottet redovisat i det föregående föreslogfolkstyrelsekommittén att de kyrkliga valen skulle flyttas tillåret efter kommunfullmäktigvalen. Kommitténs förslag i denna delföranledde dock inte något förslag från regeringen. Kyrkomötethar hos regeringen begärt att förslag i enlighet medfolkstyrelsekommitténs överväganden bör läggas fram.Utskottet anförde vid behandlingen av ett antalmotioner med samma syfte som de nu aktuella att tidpunkten förde kyrkliga valen borde tas upp till prövning mot bakgrund av dåaktuella överväganden inom och centralstyrelse. I sammanhanget avvisade utskottettanken på att förlägga valen till dagen för de allmänna valen.Frågan om tidpunkt för de kyrkliga valen har enligt utskottetett nära samband med ställningstaganden till de framtidarelationerna stat--kyrka. Den snart avslutade utredningen omsvenska kyrkans ekonomiska och rättsliga förhållanden kan ocksåkomma att innebära förslag som bör bedömas innan ställning tastill den i motionerna aktualiserade frågan. Enligt utskottet börsålunda ett ställningstagande till frågan om en ändring avtidpunkten för de kyrkliga valen tills vidare anstå.Motionsyrkandena avstyrks. beträffande valkretsindelningen i länatt avslår motionerna 1990/91:K701 och 1990/91:K707,2. beträffande offentliggörande av anmälda kandidater --personvalsinslagatt avslår motion 1990/91:K711,3. beträffande val till Europaparlamentetatt avslår motionerna 1990/91:K703,4. beträffande kortare valkampanjeratt avslår motion 1990/91:K704,5. beträffande kyrkans valdagatt avslår motionerna 1990/91:K216 yrkande 7 och1990/91:K615 yrkande 2.Stockholm den 14 november 1991På vägnarThage G PetersonI beslutet har deltagit: (), BertilFiskesjö (c), (m), Hans Nyhage (m), CatarinaRönnung (s), (), (), StigBertilsson (m), (), (),(nyd), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.