bet · GE01SfU11 · 1991-03-28 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om erkännande av fostrargärningen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A809.1990/91:Sf300 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om information om regler i länder där makarkan fördela sitt pensionssparande,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om missgynnande av make i pensionshänseende,3. att som sin mening ger regeringen till känna att15/30-årsreglerna inom ATP-systemet bör bibehållas.1990/91:Sf302 av Margó () vari yrkas1. att beslutar höja gränsen för kommunaltbostadstillägg enligt motionens förslag,2. att till Bidrag till kommunala bostadstillägg /92 anvisar . utöver regeringensförslag,3. att hos regeringen begär förslag till tidsplanför statens övertagande av de kommunala bostadstilläggen enligtmotionens förslag.1990/91:Sf305 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om effekten av ökadeavgifter för handikappades ekonomiska situation enligt motionen.1990/91:Sf309 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ändrade regler förATP-pensionens storlek.1990/91:Sf313 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ändring i beräkningsgrunden förhandikappersättning genom att införa fler lägre nivåer,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det faktiska stödbehovet skall varaavgörande för rätten att erhålla handikappersättning,1990/91:Sf316 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till lagändring såatt ersättning till neurosedynskadade enligt förlikningsavtaletmed inte skall anses vara pension eller annan inkomst.1990/91:Sf322 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vårdnad av egna barn.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So632.1990/91:Sf329 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom kvinnor och ATP-pension.1990/91:Sf330 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förbättring av de handikappades ekonomiska och socialavillkor.1990/91:Sf331 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till extraekonomiskt stöd till de sämst ställda pensionärerna,2. att för /92 till extra stöd förpensionärer anslår 1 . utöver regeringens förslag.1990/91:Sf336 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till en rättvisgrundpension i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär dels redovisning av deförändringar som inträffar i pensionärernas ekonomi vidgenomförandet av de i motionen redovisade försämringarna, delsförslag som ger pensionärerna en reell höjning av nuvarandepension i avvaktan på att ett rättvisare pensionssystem införesinom ATP.1990/91:Sf337 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag om fribelopp för arvoden frånförtroendeuppdrag i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Sf339 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att avtrappningen av folkpensionärernas kommunalabostadstillägg, KBT, på grund av förmögenhet avskaffas fr.o.m.den 1 juli 1991.1990/91:Sf348 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inriktningen av ett framtidapensionssystem.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So332.1990/91:Sf350 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om grundtrygghetsprincipen i de socialatrygghetssystemen,3. att hos regeringen begär förslag om höjdgrundpension för alla till ca . i enlighetmed vad som anförs i motionen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A812.1990/91:Sf353 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om underlag för KBT-beräkning.1990/91:Sf357 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att KBT bör utgå enligt samma regler ihela landet (avsnitt 4.1),2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om speciella åtgärder för att förbättra denekonomiska situationen för pensionärsgruppen som bara hargrundpension och pensionstillskott/låg ATP i kombination med lågKBT (avsnitt 4.1),3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regelbunden information om antaletATP-poäng (avsnitt 4.2),4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alla utan ATP ges rätt tillpensionstillskott (avsnitt 4.3),5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att rätten till folkpension för utländskamedborgare som får permanent uppehållstillstånd i börses över (avsnitt 4.4.),6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om retroaktiv rätt till vårdår (avsnitt 4.5),7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om delning av pensionspoäng (avsnitt 4.5),8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att det särskilda pensionstillägget iförsta hand skall tillförsäkra dem som redan genomförtvårdinsatser en bättre pension (avsnitt 4.6),9. att beslutar att rätten till vårdår inom detsärskilda pensionstillägget fr.o.m. skall utgåfr.o.m. första vårdåret i högst (avsnitt 4.6),10. att för /92 påsocialdepartementets anslag D 7. Särskilt pensionstillägg anslårytterligare 7 milj.kr.1990/91:Sf360 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om att riksförsäkringsverketfår i uppdrag att utarbeta förslag till hur förälder som ärberättigad till ATP-poäng för vård av barn påförs detta utanegen anmälan.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A814.Motioner väckta med anledning av proposition 1990/91:119 omsärskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension1990/91:Sf37 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen föreslås om översyn av KBT.1990/91:Sf38 av m.fl. (c) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om en förstärktgrundpension enligt de i motionen angivna riktlinjerna,2. att vid avslag på yrkande 1 hos regeringen begäratt en parlamentarisk utredning tillsätts med direktiv att seöver pensionssystemet för de ekonomiskt utsatta pensionärerna,1990/91:Sf39 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om parlamentarisk utredning av framtida KBT,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skyndsam utredning om successiv ökning avlägsta folkpensionsnivå.1990/91:Sf40 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att hos regeringen begär en utredning om enframtida grundpension som skall täcka samtliga grundläggandelevnadsomkostnader.1990/91:Sf41 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att beslutar att hos regeringen begära förslagtill enhetliga regler för kommunalt bostadstillägg för helariket i enlighet med vad som i motionen anförts,1990/91:Sf42 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utformningen av KBT.AdministrationMotioner väckta under den allmänna motionstiden /911990/91:Sf208 av och () variyrkas att hos regeringen begär attriksförsäkringsverket får i uppdrag att skyndsamt utredaspeciella jävssituationer i socialförsäkringsnämnder.1990/91:Sf278 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av beslutsformerna gällandeantalet socialförsäkringsnämnder i varje kassa samt resp. nämndsverksamhetsområde.1990/91:Sf279 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om formerna för tillsättande och entledigandeav direktörer inom försäkringskassorna.1990/91:Sf283 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om decentralisering av beslut inomförsäkringskassan.1990/91:Sf287 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om olämpligheten av ett så omfattanderegister som riskerar integritetskränkande handläggning,2. att hos regeringen begär förslag tilllagreglering så att de delar som får finnas i registret i allaavseenden skyddas mot obehörigt användande.1990/91:Sf315 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen till Allmänna försäkringskassor för /92anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med100000000 kr. reducerat förslagsanslag på 537951000 kr.1990/91:Sf324 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvecklingen av försäkringskassornasverksamhet och utvecklingen av försäkringskassornas framtidadatastöd.1990/91:Sf340 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om överförande av tjänster och lönemedel m.m.från till försäkringskassorna.1990/91:Sf341 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omöversyn av och försäkringskassornasarbets- och rollfördelning.1990/91:Sf342 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sammanslagning av försäkringskassorna iSkåne.1990/91:Sf343 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utformningen av ett ADB-system förförsäkringskassan.1990/91:Sf353 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att för /92 påsocialdepartementets anslag B2 Allmänna försäkringskassoranslår . mindre än vad regeringen föreslagit,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om FAS90. I Allmänt om socialförsäkringssystemetSocialpolitikenSocialpolitiken syftar till att ge människor trygghet. Främstsker detta genom ekonomiska bidrag. Utvecklingen har gått frånbehovsprövade till generella och inkomstrelaterade bidrag. Isocialpolitiken ingår även det praktiska vård- ochbehandlingsarbetet samt samhällets service i form av t.ex.daghem, färdtjänst och hemtjänst. Till socialpolitiken hör ocksååtgärder som syftar till att ge människor en tryggadsysselsättning och att motverka arbetslöshet.De sociala trygghetssystemen omfördelar resurser mellan olikagrupper och skeden i livet. I första hand är avsikten attinkomsterna skall utjämnas över livsförloppet.Inkomstutjämningen syftar också till att ge alla möjlighet ekonomisk grundtrygghet, t.ex. genom pensioner som det gåratt leva av, och därför måste en viss omfördelning ske tilllåginkomsttagarnas fördel. Genom de offentliga trygghetssystemenomfördelas medel också till dem som drabbas av ohälsa ocharbetslöshet.De samlade sociala utgifterna inkl. landstingens ochkommunernas utgifter för sjukvård, barnomsorg, äldre- ochhandikappomsorg och andra sociala insatser beräknas år 1991uppgå till . Detta motsvarar ca 29 %av bruttonationalprodukten.SocialförsäkringsförmånernaGrundstenen i socialpolitiken är socialförsäkringarna. Genomsocialförsäkringssystemet garanteras alla medborgare en allmänekonomisk trygghet vid ålderdom och ersättning förinkomstbortfall vid sjukdom, handikapp och rehabilitering.Socialförsäkringarna består av den allmänna försäkringen,delpensionsförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen. Denallmänna försäkringen omfattar sjukförsäkringen (inkl.tandvårdsförsäkringen och föräldraförsäkringen),folkpensioneringen och tilläggspensioneringen. Tillfolkpensioneringen hör också olika tilläggsförmåner såsomhandikappersättning, vårdbidrag, pensionstillskott och kommunalabostadstillägg. Till socialförsäkringarna räknas ävenarbetslöshetsförsäkringen.De statliga utgifterna för socialförsäkringarna, förutomarbetslöshetsförsäkringen, beräknas /92 uppgåtill . Jämfört med innevarandebudgetår är det en ökning med över 14 miljarder kronor.Utgifterna avser i huvudsak följande (belopp i milj.kr. ).Sjukförsäkring 52 467Föräldraförsäkring 16 990Folkpensioner exkl. förtidspension 54 011Förtidspension 13 510Kommunalt bostadstillägg (KBT) 1 525Allmän tilläggspension (ATP) 92 354Delpension 1 964Arbetsskadeförsäkring 12 503Socialförsäkringsadministration 5 363Riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassornasvarar för administrationen av huvuddelen avsocialförsäkringsförmånerna.Sjukförsäkringen ger rätt till sjukpenning vid sjukdom medviss del av arbetsinkomsterna upp till 7,5 gånger basbeloppet.För de tre första dagarna med sjukpenning i varje sjukperiod ärkompensationsnivån . För tid därefter t.o.m. den 90:e dagenär kompensationsnivån och för tid därefter 90 %.Sjukpenningen minskas om arbetsgivaren betalar för högkompensation till den anställde . Den som ärarbetslös och står till arbetsmarknadens förfogande har rätt attha kvar sin sjukpenninggrundande inkomst. Detta gäller ävenvissa andra grupper, t.ex. studerande. Genom sjukförsäkringenfår personer, även barn, som är bosatta i ersättning förkostnader i samband med läkarvård och annan sjukvårdandebehandling, läkemedelsinköp, sjukhusvård samt sjukresor.Tandvårdsförsäkringen omfattar däremot endast personer somfyller under det år vården inleds. Yngre personerhar i stället rätt till fri tandvård genom folktandvården. Frånsjukförsäkringen lämnas bidrag till sjukvårdshuvudmännen förhälso- och sjukvården. är ersättningen ca 15miljarder kronor. De totala kostnaderna för hälso- ochsjukvården är betydligt högre. uppgick de till ca114 miljarder kronor.Genom föräldraförsäkringen får föräldrar ersättning förinkomstförlust i samband med ledighet för vård av barn(föräldrapenningförmåner). Som villkor gäller dock att föräldernhar varit inskriven i försäkringskassa under minst iföljd närmast före den dag för vilken föräldrapenning skallutbetalas. Föräldrapenning i samband med barns födelse elleradoptivbarns ankomst utbetalas . För 360 av dessadagar betalas föräldrapenningen med belopp motsvarande avden sjukpenninggrundande inkomsten till den av föräldrarna somstannar hemma och vårdar barnet, dock lägst . per dag, dets.k. Under resterande utges endastgarantibeloppet. För att få ersättning med sjukpenningbeloppförutsätts att föräldern under minst förebarnets födelse eller den beräknade tidpunkten härför har varitförsäkrad för en sjukpenning över garantinivån. En förälder sombehöver avstå från förvärvsarbete för att vårda sjukt barn harrätt till tillfällig föräldrapenning. Sådan ersättning lämnasäven i vissa andra fall. Den tillfälliga föräldrapenningen utgesmed av den sjukpenninggrundande inkomsten per barn och år och för tid därefter.Pensionsförmåner från den allmänna försäkringen utges iform av ålderspension, förtidspension/sjukbidrag,efterlevandepension till vuxna jämte tilläggsförmåner till olikatyper av pension (pensionstillskott, kommunalt bostadstillägg,handikappersättning, vårdbidrag m.m.).Berättigad till folkpension och olika folkpensionsförmåner ärsvensk medborgare som är bosatt i riket. Vid bosättning utomriket har svensk medborgare rätt till folkpension och vissa avfolkpensionsförmånerna i förhållande till det antal år för vilkapensionspoäng tillgodoräknats. Utländsk medborgare som är bosatti har rätt till full folkpension och folkpensionsförmånförst efter viss tids bosättning här. Hel folkpension i form avålderspension eller förtidspension utgör av basbeloppet förogift pensionär och av basbeloppet för gift pensionär.Den som har låg eller ingen tilläggspension (ATP) har även rätttill pensionstillskott med sådant belopp att detta tillsammansmed ev. ATP uppgår till av basbeloppet vid ålderspensionoch av basbeloppet vid förtidspension. Fr.o.m. den 1januari 1991 kan den som vårdat sjukt ellerhandikappat barn och på grund härav gått miste omförvärvsinkomster i vissa fall få ett särskilt pensionstilläggmed 25--av basbeloppet.Tilläggspensionen beräknas på den genomsnittligapensionspoängen för de 15 bästa inkomståren. Pensionspoängenutgör den pensionsgrundande inkomsten delad med det vid åretsingång gällande basbeloppet. Såväl inkomst av anställning sominkomst av annat förvärvsarbete är pensionsgrundande till dendel inkomsten överstiger det vid årets ingång gällandebasbeloppet. Vid beräkningen bortses från inkomst som överstigersju och en halv gånger basbeloppet. Som inkomst anses ävensjukpenning, föräldrapenning m.m. För full ATP erfordras attpensionsgrundande inkomst tillgodoräknats . Somår för vilket pensionspoäng tillgodoräknats likställs s.k.vårdår. Vårdår kan tillgodoräknas förälder som under störredelen av året vårdat barn som inte har fyllt . ATP-n utgör60 % av basbeloppet multiplicerat med medeltalet avpensionspoängen för de 15 bästa inkomståren.De kommunala bostadstilläggen till folkpension (KBT) ärobligatoriska för kommunerna. Fr.o.m. skallKBT svara för av varje del av den månatligabostadskostnaden som ligger mellan . förogift pensionär samt mellan . Kommunen får statsbidrag av sinaKBT-kostnader i dessa intervall, men kommunen kan härutöverbestämma generösare grunder för bostadstillägget.Från folkpensioneringen utges även handikappersättning ochvårdbidrag. Handikappersättning utges till den som behöver meratidskrävande hjälp i sin dagliga livsföring eller hjälp för attkunna förvärvsarbeta. Även den som har stora merutgifter pågrund av handikappet kan få ersättning. Handikappersättningutges med 69, 53 eller av basbeloppet. Vårdbidrag kan utgestill förälder som vårdar handikappat barn. Bidraget utges medhel, halv eller en fjärdedel av hel förtidspension jämtepensionstillskott, och av bidraget kan viss del fastställas sommerkostnadsersättning.Delpension kan fylla ut en viss andel av detinkomstbortfall som följer när en förvärvsarbetande i åldern60--minskar arbetsinsatsen genom att övergå tilldeltidsarbete. En förutsättning är att personen under detsenaste året haft förvärvsarbete av viss omfattning. Vidareskall han fr.o.m. det år han fyllde ha förvärvsarbetat isådan utsträckning att han tillgodoräknats pensionsgrundandeinkomst . Kompensationsgraden inomdelpensionsförsäkringen är av inkomstbortfallet.Arbetsskadeförsäkringen omfattar alla som förvärvsarbetari verksamhet här i riket. För annan förvärvsarbetande änarbetstagare krävs att han är bosatt här. Försäkringen omfattaräven den som genomgår viss utbildning. Arbetsskadeförsäkringenger i princip full ersättning för inkomstbortfall till den somdrabbas av skada i sitt arbete. Arbetsskadeförsäkringen ärsamordnad med den allmänna sjukförsäkringen sedan skadan uppkom (samordningstiden). Undersamordningstiden utges ersättning i huvudsak endast frånsjukförsäkringen. Efter samordningstiden utges sjukpenning ochlivränta från arbetsskadeförsäkringen.Finansieringen av socialförsäkringarna och redovisningen påstatsbudgetenSocialförsäkringarna finansieras i huvudsak genom lagstadgadesocialavgifter som betalas av arbetsgivare och egna företagare.Arbetsgivaravgifterna enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter utgörs av sjukförsäkringsavgift,folkpensionsavgift, tilläggspensionsavgift, delpensionsavgift,barnomsorgsavgift, arbetsskadeavgift, arbetsmarknadsavgift,arbetarskyddsavgift, vuxenutbildningsavgift ochlönegarantiavgift. Avgiftsuttaget utgör för avavgiftsunderlaget, vartill kommer den allmänna löneavgiften med0,(dock ). Den störstadelen av avgiftsuttaget hänför sig till sjukförsäkringsavgiftensom är , folkpensionsavgiften som är ochtilläggspensionsavgiften som är av avgiftsunderlaget.Egenavgifterna är något lägre och utgör för avavgiftsunderlaget, vartill kommer den allmänna löneavgiften.Underlaget för beräkning av arbetsgivaravgifterna är i storadrag summan av vad arbetsgivaren har utgett som lön ipengar eller skattepliktiga naturaförmåner. Vid bestämmande avavgiftsunderlaget bortses från ersättning som understiger 1 000kr. Vidare bortses från bl.a. ersättning tillarbetstagare som vid årets ingång fyllt 65 år.Flera av avgifterna förs till olika fonder, såsom AP-fonden,delpensionsfonden och arbetsskadefonden. Det finns även ensjukförsäkringsfond, som inte längre används för avsättningar,och en folkpensioneringsfond, som endast används förvisst särskilt ändamål.Socialavgifterna redovisas enligt olika principer påstatsbudgeten. Vissa avgifter bruttoredovisas på statsbudgeten,medan andra redovisas netto. Med bruttoredovisning menas attinkomsterna av avgiften i sin helhet tillförs statsbudgetensinkomster, medan utgifterna som avgiften avser att finansieraredovisas på särskilda utgiftsanslag på statsbudgetensutgiftssida. Med nettoredovisning menas att statsbudgetensinkomstsida enbart upptar skillnaden mellan inkomsterna avavgiften och de utgifter som avgiften avser att finansiera.Statens inkomster från folkpensionsavgiften redovisas bruttopå statsbudgeten. Sjukförsäkringsavgiften nettoredovisas men försjukförsäkringskostnader finns också anslag påstatsbudgetens utgiftssida. Tillläggspensionsavgiften,delpensionsavgiften och arbetsskadeavgiften nettoredovisas, dvs.på inkomsttiteln anges endast belopp som inte avsatts till resp.fond.Inkomsterna från sjukförsäkringsavgiften skall täcka avförsäkringskassornas utgifter för sjukförsäkringen,föräldraförsäkringen och förvaltningskostnader. Det gäller ävenersättningen som utbetalas till sjukvårdshuvudmännen. Resterande15 % betalas med anslagna medel från statsbudgetens /90 var de totala inkomsterna frånsjukförsäkringsavgiften . Utbetalningarnauppgick emellertid till . Följaktligen blevutfallet på statsbudgeten för denna inkomsttitel negativt, ochunderskottet uppgick till 4,9 miljarder kronor.I propositionen anges att enligt riktlinjer som riksdagenantog skall tills vidare inga ytterligare avsättningargöras till den allmänna sjukförsäkringsfonden, som är placeradpå ett räntelöst konto hos . Över- resp.underskott har därefter avräknats direkt mot statsbudgeten.Sedan år 1985 har det varit underskott i sjukförsäkringen ochunderskottet beräknas till 4 900 milj.kr. Ipropositionen anges att regeringen nu har beslutat att överförafondens behållning på 4 913 milj.kr. till statsbudgetensinkomstsida.Inkomsterna av delpensionsavgiften uppgick till 2,8 miljarderkronor /90. Beloppet överförs i sin helhet tilldelpensionsfonden.Folkpensionsavgiften är ett bidrag till finansieringen avfolkpensioneringen. I övrigt finansieras försäkringen avstatsmedel.Tilläggspensionsavgiften uppgick /90 till 69,1miljard kronor. Hela beloppet överförs till den allmännapensionsfonden och medlen används tillsammans med avkastningfrån fonden till utbetalning av den allmänna tilläggspensionen(ATP). har pensionsutbetalningarna varit större änavgiftsinkomsterna och uppgick underskottet till ca 10miljarder kronor. Genom AP-fondernas inkomster av räntor,utdelningar och skatter på ca visade detfinansiella sparandet ett överskott på ca år1989. ATP-avgiften höjdes med 2procentenheter. Höjningen bidrog till att avgiftsinkomsternabalanserade utbetalningarna . Det finansiellasparandet ökade till . Ökningenav antalet ålderspensionärer och detförhållandet att en allt större andel av ålderspensionärerna hartjänat in rätt till ATP-förmåner har medfört att utgifterna inomATP-systemet ökat. har utgifterna frånfolkpensioneringen för pensionstillskott minskat.95 % av arbetsskadeavgiften tillförs arbetsskadefonden.Återstoden används för att täcka kostnaderna föradministrationen av försäkringen. Inkomsterna frånarbetsskadeavgiften som överfördes till arbetsskadefondenuppgick till /90 medanutbetalningarna uppgick till 9,2 miljarder kronor.Underskottet för denna avgift blev därmed 4,8 miljarder kronor.Fonden får räntefritt disponera medel ur statsbudgeten för atttäcka underskottet.Pågående förändringsarbete m.m.I enlighet med vad som anförs i propositionen har utgifternaför de socialförsäkringsförmåner som har sin grund i nedsattarbetsförmåga på grund av sjukdom eller handikapp ökat kraftigtunder senare år. Det s.k. ohälsotalet, som utgör ett mått påfrånvaro från arbetsmarknaden till följd av sjukdom, arbetsskadaeller förtidspension, har under den senaste tioårsperiodenstigit med , vilket i sin tur resulterat i enkraftig ökning av socialförsäkringskostnaderna. Dessakostnadsökningar har inneburit en kraftig påfrestning påsamhällsekonomin. Ökningen av ohälsotalet har i stort settavstannat .