bet · GF01KU8 · 1991-11-26 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens proposition 1991/92:39 omvissa kyrkliga frågor innebärande vissa ändringar i den kyrkligalagstiftningen med anledning av framställningar och1991 års kyrkomöten. Även motioner som väckts behandlas i betänkandet. Det gällerstat--kyrka-frågan, reglerna om medlemskap i ,vissa frågor avseende kyrkofonden samt vissa begravningsfrågoroch bestämmelser rörande kyrkliga samfälligheter. Utskottet haravstyrkt bifall till motionerna under hänvisning till pågåendeutredningar. Tre särskilda yttranden har avgivits (fp resp. c)samt en meningsyttring från v. I proposition 1991/92:39 yrkas1. att i den ordning som anges i punkt 9 förstastycket övergångsbestämmelserna till regeringsformen antarförslaget till lag om ändring i lagen (1982:942) om ,2. att antar de i propositionen framlagda förslagentilla) lag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet,b) lag om ändring i domkapitelslagen (1988:181),c) lag om ändring i kyrkofondslagen (1988:182),d) lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184),e) lag om ändring i kyrkliga indelningslagen (1988:185). Motioner väckta under allmänna motionstiden 19911990/91:K208 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den principiella synen på relationenmellan stat och kyrka,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om angelägenheten av att den genomför sitt uppdrag inom utsatt tid,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om klargörande av villkoren från statens sidavid en relationsförändring mellan staten och Svenska kyrkan.1990/91:K210 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisning av gällande lagstiftning förmedlemskap i trossamfund,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av förtydligande avregeringsformens stadgande om positiv och negativreligionsfrihet så att därav klart framgår att även trossamfundav folkkyrkokaraktär kan finnas och fungera i landet i enlighetmed sin karaktär.1990/91:K211 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att initiativ tas i syfte attundanröja motsättningen mellan regeringsformens 2 kap. 2 §religionsfrihetslagen.1990/91:K601 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett skiljande av svenska kyrkanfrån staten.1990/91:K605 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna, iförsta hand, att kyrkofondens styrelse skall avskaffas och dessarbetsuppgifter lösas på i motionen föreslaget sätt,2. att -- om yrkande 1 avslås -- beslutar attkyrkomötet skall tillsätta en majoritet av styrelsen och utsedess ordförande.1990/91:K609 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att hos regeringen begär att initiativ tassyftande till att undanröja den påtalade motsättningen mellanregeringsformen 2 kap. 2 § och religionsfrihetslagen,2. att hos regeringen begär förslag till ändring avreligionsfrihetslagen i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär ändring avmedborgarskapskungörelsen i enlighet med vad som anförts imotionen.1990/91:K614 av Hans Leghammar m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att kyrkan skall skiljas från staten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att övergångsbestämmelserna -- punkt 3 i 2kap. 2 § i RF -- skall upphävas, så att huvudregeln om dennegativa religionsfriheten får full rättsverkan.1990/91:K615 av m.fl. (m) vari yrkas1. att antar följande förslag till lydelse av 4 §kyrkofondslagen: För kyrkofonden skall finnas en styrelse. Dennaskall bestå av en ordförande och sex andra ledamöter. Tre avledamöterna utses av regeringen. Ordförande och treav ledamöterna utses av kyrkomötet -- -- --,1990/91:K618 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att nuvarande relationer mellan kyrka ochstat skall bevaras,2. att -- därest yrkande 1 avslås -- som sin meningger regeringen till känna att inga grundläggande förändringar ide nuvarande relationerna mellan kyrka och stat får vidtas utanatt frågan underställts medborgarna i en allmän folkomröstning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stödet till de fria samfunden.1990/91:K622 av () vari yrkas1. att beslutar att då gravrätt återgår, upplåtarenskall vara skyldig att fullfölja de avtal angående gravrätt ochgravskötsel som är träffade för graven i fråga,2. att beslutar att borgerliga kommuner skall haansvar för att anordna och hålla allmänna begravningsplatser fördem som inte tillhör något kristet trossamfund,3. att som sin mening ger regeringen till känna attlagförslag som berör skall innehålla enbeskrivning av konsekvenserna för förslaget i händelse av attkyrkan skiljs från staten.1990/91:K624 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom relationerna mellan staten och svenska kyrkan.1990/91:K627 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens förslag till indragning avstatsbidrag till kyrkofonden i enlighet med vad i motionenanförts.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Fi227.1990/91:K702 av förste vice talman () variyrkas att hos regeringen begär förslag innebärandeökad proportionalitet också vid valet till kyrkofullmäktige ikyrkliga samfälligheter. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås vissa ändringar i den kyrkligalagstiftningen med anledning av framställningar och1991 års kyrkomöten.I domkapitelslagen (1988:181) och prästanställningslagen(1988:184) föreslås ändringar som i huvudsak innebär följande.När biskopen eller domprosten har förhinder att tjänstgöra somledamot i skall kunna adjungera den somhar anställning som präst i stiftet. Detsamma skall gälla ocksåom tjänsten som biskop eller domprost är vakant.Regeringen skall inte längre få besluta om undantag frånregeln att det skall finnas en tjänst som domprost i varjestift.Kyrkoherden i ett flerförsamlingspastorat skall ingå somledamot i pastoratets tillsättningsnämnd.Regeringen skall inte längre fastställa hur många statligtreglerade prästtjänster som får finnas inrättade i landet.Svenska kyrkans centralstyrelse skall inte längre besluta hurmånga prästtjänster som får finnas inrättade i de olika stiften.Stiftsstyrelsen skall i stället för inrätta tjänster som stifts- ochkontraktsadjunkt.I domkapitelslagen föreslås också konsekvensändringar tillföljd av folkbokföringsreformen. Motsvarande ändringar föreslåsi lagen (1982:942) om , lagen (1982:943) omkyrkomötet, kyrkofondslagen (1988:182) och kyrkligaindelningslagen (1988:185).I propositionen föreslås dessutom att det för skallgälla samma grunder för beräkning av den särskilda kyrkoavgiftenpå skogsbruksvärdet som har gällt för åren 1989--1991. Dettagörs möjligt genom en ny övergångsbestämmelse till kyrkolagen.De föreslagna ändringarna avses träda i kraft den 1 januari1992.1. Stat--kyrka-fråganMotionernaRelationerna stat--kyrka tas upp i sex motioner.Enligt motion K208 av m.fl. (fp) skall varjetrossamfund stå fritt från staten. I motionen hänvisas till atten särskild utredare, hovrättspresidenten , harsom uppdrag att närmare klargöra ekonomiska ochrättsliga förhållanden. Om utredningen planenligt avlämnasunder kan enligt motionen remissbehandling ske under1992 och ställningstagande ske vid kyrkomöte, varefterförslag kan föreläggas under november månad 1993.Därigenom skulle förslag om erforderlig grundlagsändring kunnabehandlas så att en reform skulle kunna ske under år 1995.Enligt motion K601 av och (båda s) finns anledning att påskynda processenatt skilja stat och kyrka. Överläggningar mellan stat och kyrkabör inledas.I motion K614 av Hans Leghammar (mp) yrkande 1 föreslås attrelationerna stat--kyrka ändras i enlighet med de riktlinjer somlades fram av . Den ytterligareberedning som kan behövas kan rymmas inom den expertutredningsom pågår och därför ske snabbt.Enligt motion K618 av m.fl. (c) framhålls attdet är av stort värde att den svenska folkkyrkan kan bevaras ochvidareutvecklas inom ramen för den samverkan som finns mellankyrka och stat. Ett brytande av dessa band med dess ekonomiskaoch organisatoriska konsekvenser skulle allvarligt kunna skadaförutsättningarna att bedriva religiös verksamhet riktad tillfolket i hela vårt land. Enligt motionen bör medanledning av att förslag om skiljande framläggs iriksdagsmotioner nu fatta beslut om att inga grundläggandeförändringar i det nuvarande folkkyrkosystemet får genomförasutan att medborgarna i en folkomröstning ges möjlighet att taställning.I motion K622 av (), yrkande 3, erinras om attbegravningslagen aktualiserar frågan om konsekvenserna förgällande lag av ändrade relationer mellan stat och kyrka. Enligtmotionären måste konsekvenserna utredas med anledning avlagförslag som rör förhållandet stat--kyrka. I motioner pekassärskilt på begravningslagen.Enligt motion K624 av m.fl. (s) har förhållandetmellan stat och kyrka utretts och diskuterats sedan 1958 årskyrka--stat-utredning tillsattes. Olika förslag har lagts framoch förkastats. Avsaknaden av organ som samlat kan företrädasvenska kyrkan vid överläggningar med staten om de framtidarelationerna har tidigare betraktats som ett problem ikyrka--stat-frågan. finns sådana organ i kyrkomötet ochsvenska kyrkans centralstyrelse. Det fortsatta arbetet bör tasikte på att garantera möjligheter att markerasin identitet som trossamfund. Detta bör enligt motionen skesamtidigt som goda förutsättningar för en trygg ekonomi ochdemokratisk beslutsstruktur bibehålls. Det utredningsarbete somutförts kan nu utvärderas, och med utredning kommer ett avgörande underlag om rättsfrågoroch ekonomi. Därefter bör en parlamentarisk beredning kunnautforma politiskt förankrade förslag vars slutresultat sedan börbli föremål för en bred remissbehandling och därefterställningstagande.BakgrundI anslutning till behandlingen av regeringens skrivelse 1990:1till kyrkomötet om ny kyrkolag behandlade kyrkomötet även ettpar motioner om relationerna kyrka--stat. ansåg att det saknades anledning attföregripa resultatet av den utredning som behandlar frågor omsvenska kyrkans ekonomiska och rättsliga förhållanden.Kyrkolagsutskottet framhöll att initiativ i kyrka--stat-fråganbör komma från kyrkan själv. förutsatte attdet material utredningen framlägger kommer att bli föremål fören bred och allsidig remiss och att kyrkomötet kommer att gesmöjlighet att yttra sig över utredningens resultat innan vidareställningstaganden görs från statsmakternas sida. borde en folkomröstning inte övervägas förränkyrkomötet haft möjlighet att ta ställning till resultatet avutredningens arbete.Utskottet har vid ett flertal tidigare tillfällen behandlatmotioner rörande kyrkans skiljande från staten. Vid förra åretsriksmöte avslogs motioner om ställningstagande för skiljande.Utskottet hänvisade till det tidigare utredningsarbetet och denexpertutredning (C 1989:2) som tillsatts med uppdrag att närmareklargöra ekonomiska och rättsliga förhållandensom underlag för en bedömning av hur de ekonomiska betingelsernakan anpassas till förändrade relationer mellan kyrkan ochstaten. Utskottet hänvisade även till då avslutadutvärdering av kyrkomötesreformen. Under hänvisning tilltidigare ställningstaganden att avvakta det pågåendeutredningsarbetet, som avses leda till ett slutbetänkande underår 1991, avstyrkte utskottet motionerna. Detsamma gällde enpartimotion från om att skulle beslutaatt inte ta ställning till förändrade relationer innan enfolkomröstning hållits i saken. Reservationer avgavs av dels fp,dels c, dels mp-ledamöterna. Medlemskapsreglerna i m.m.MotionernaI motion K210 av och (båda c)tas frågor upp om medlemskap i trossamfund. I samband medtolkningen av regeringsformens bestämmelser om den positiva ochden negativa religionsfriheten har frågan uppkommit omgrundlagen ger utrymme även för folkkyrkor i vårt land eller omäven tillhörigheten till dessa måste vara grundad på enindividuell anslutning, grundad på en viljeyttring, trots attdetta strider mot samfundens karaktär. I motionen anges somexempel på trossamfund med folkkyrkokaraktär denromersk-katolska kyrkan, den och densvenska kyrkan. Enligt motionärerna måste möjligheterna förtrossamfund av folkkyrkokaraktär att verka i vårt land klarasut. I ett första steg bör därför regeringen för riksdagenredovisa vilka möjligheter som finns för dem enligt gällandelagstiftning. I ett andra steg bör RF:s uppenbarligen oklarastadgande om den positiva och den negativa föreningsrättenförtydligas så att det av grundlagen klart framgår att äventrossamfund av folkkyrkokaraktär kan finnas och fungera i vårtland i enlighet med sin syn, tro och ordning.I motion K211 av m.fl. (s) framhålls attreligionsfrihetslagens bestämmelser om medlemskap i strider mot regeringsformens portalparagraf om demedborgerliga fri- och rättigheterna. Av den anledningen harriksdagen tvingats införa en övergångsbestämmelse tillregeringsformen enligt vilken reglerna om medlemskap i skall gälla utan hinder av 2 kap 2 § RF. Frågan ommedlemskapet i en svensk statskyrka är enligt motionärerna ingeninomkyrklig fråga utan ett konstitutionellt problem av storprincipiell betydelse. Motionärerna kräver därför att ettinitiativ tas i syfte att undanröja motsättningar mellanregeringsformen och religionsfrihetslagen.I motion K609 av m.fl. (fp) tas upp denbestämmelse i religionsfrihetslagen som innebär attevangelisk-lutherska trosbekännare i samband med förvärv avsvenskt medborgarskap upptas i om de inte anmäleratt de inte vill inträda i . Motionärerna hänvisartill ett JO-uttalande om att ett självständigt ställningstagandebör gälla för den som i samband med förvärv av svensktmedborgarskap önskar inträda som medlem i svenska kyrkan.Motionärerna framhåller att den nu gällande ordningen frånprincipiella utgångspunkter inte kan anses tillfredsställande. demokrati borde det vara en självklarhet att det krävs enviljeyttring för att bli medlem i ett trossamfund.Bestämmelserna om medlemskap i strider mot RF:sfri- och rättighetskatalog. bör oberoende avinomkyrkligt utredningsarbete begära initiativ från regeringensyftande till att undanröja motsättningen mellan RF 2 kap. 2 §och religionsfrihetslagen samt ändring av religionsfrihetslagenoch medborgarskapskungörelsen.I motion K614 av Hans Leghammar m.fl. (mp) yrkande 2, begärsatt konflikten mellan RF:s 2 kap. 2§ och religionsfrihetslagenskall lösas. Enligt motionärerna är det inte försvarbart attunder hänvisning till inomkyrkligt utredningsarbete avstå frånerforderlig lagändring.BakgrundEnligt 2 kap. 2 § regeringsformen är varje medborgare gentemotdet allmänna skyddad mot tvång att tillhöra trossamfund ellerannan sammanslutning för åskådning i religiöst hänseende. Detautomatiska medlemskapet i anses inte förenligtmed denna grundlagsregel (prop. 1975/76:209 s. 117). Enligtp.3 i övergångsbestämmelserna till ändringar avregeringsformen gäller emellertid bestämmelserna om medlemskap isvenska kyrkan utan hinder av grundlagsregeln. I 6--9 §§ ireligionsfrihetslagen (1951:680) finns bestämmelser ommedlemskap i . Enligt 6 § må endast svenskmedborgare eller här i riket bosatt utlänning vara medlem avsvenska kyrkan. Barn i äktenskap inträder enligt 7 § vid födselni om båda föräldrarna tillhör kyrkan. Detsammagäller enligt 8 § barn utom äktenskap om modern tillhör . Enligt 9 § skall den som förvärvat svenskt medborgarskapoch ej tillhör utan särskild ansökan ansesupptagen i kyrkan, om han är evangelisk-luthersk trosbekännare;dock skall vad nu sagts inte gälla om han, hos pastor i denförsamling där han är kyrkobokförd, anmält att han inte villinträda i kyrkan. I 9 § medborgarskapskungörelsen (1969:235)stadgas att om den som förvärvat svenskt medborgarskap ärevangelisk-luthersk trosbekännare skall meddelande härom lämnastill pastorsämbetet i den församling här i landet där den somförvärvat medborgarskapet är kyrkobokförd.Svenska kyrkans centralstyrelse redovisade årskyrkomöte i sin verksamhetsberättelse för (CsSkr.1989:2) ett utredningsarbete som genomförts inom en arbetsgruppi fråga om dop och kyrkotillhörighet. Två alternativa förslagredovisades. Centralstyrelsen framhöll att den inte haftmöjlighet att ta ställning till arbetsgruppens förslag.Centralstyrelsen avsåg att med ledning av den fortsatta debattenbearbeta frågan i dess olika aspekter mot bakgrund av vadcentralstyrelsen kunde finna teologiskt viktigt och riktigt. Isvenska kyrkans centralstyrelses programförklaring införperioden --1992, vilken fogats till verksamhetsberättelsenför (CsSkr. 1990:2) som bilaga 1, framhålls attstyrelsen avser att fortsätta sitt arbete med dop och dopsyn,frågor som bl.a. behandlats i utredningen om dop ochkyrkotillhörighet. Det behövs nu fördjupade studier och ettbrett samtal kring dopets roll i och ettmålmedvetet och konkret handlingsprogram för pastorala åtgärdersom syftar till att stärka dopets ställning.Religionsfrihetslagen och medborgarskapskungörelsensbestämmelse om automatiskt medlemskap i i sambandmed erhållande av medborgarskap har tagits upp av JO i ettbeslut (JO:s ämbetsberättelse 1989/90 s. 355 f.) JOhänvisade till att ett utträde ur fordrar enaktiv åtgärd från den som önskar utträde. Enligt JO:s mening börsamma form av visat självständigt ställningstagande gälla förden som i samband med förvärv av svenskt medborgarskap önskarinträda som medlem i . Medlemskapet bör enligt JOalltså grundas på en skriftlig ansökan på ett särskilt utarbetatklarläggande formulär. En kopia av JO:s beslut överlämnades tilljustitiedepartementet, statens invandrarverk och svenska kyrkanscentralstyrelse.Svenska kyrkans centralstyrelse har i skrivelse till 1990 årskyrkomötessammanträde (CsSkr. 1990:3) redovisat sinatilläggsdirektiv till kyrkoordningskommittén. Enligt direktivenär regeln för övergång från en nordisk luthersk systerkyrka tillsvenska kyrkan ett uttryck för den nära samhörigheten mellan democh fyller i normalfallen en av de nordiska invandrarna önskadfunktion. Denna samhörighet bör inte utan särskilda skäl ändras.Kyrkoordningskommittén bör enligt direktiven med hänsyn tagenäven till denna aspekt pröva hur de av JO påtalade förhållandenakan tillrättaläggas samt utarbeta förslag till nödvändigaförändringar i gällande bestämmelser.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet har behandlatmotioner rörande medlemskapsreglernas förenlighet medregeringsformen. Utskottet har därvid bekräftat att detföreligger en sådan motsättning som påtalas i motionerna1989/90:K604, 1989/90:K626 och 1989/90:K635 och har hänvisattill uttalanden av såväl regeringen som i samband medbehandlingen av grundlagsbeslut (prop. 1975/76:209 s.117, KU 1975/76:65 s. 30 f.). Utskottet har emellertid, bl.a.mot bakgrund av den inom pågående utredningen omkyrkotillhörighet och dop, inte ansett skäl föreligga attöverväga ett slopande av den aktuella övergångsbestämmelsen iregeringformen. Utskottet uttalade (1989/90:KU2), medhänvisning till det beredningsarbete som pågick i frågan hossvenska kyrkans centralstyrelse, att inte börföregripa kyrkomötets ställningstagande.Frågan om automatiskt medlemskap i i sambandmed erhållande av svenskt medborgarskap behandlades av utskottethösten med anledning av en motion i samband medgranskningen av justitieombudsmännens ämbetsberättelse.Utskottet hänvisade till att frågan övervägdes inom centralstyrelse och erinrade om att en ändring avreligionsfrihetslagens bestämmelser om tillhörighet till fordrar kyrkomötets samtycke. Utskottet uttalade attinitiativ till ändrad lagstiftning i första hand bör komma frånkyrkan och fann inte anledning för att vid dettillfället ta ställning till frågan. I en reservation (fp, v,och mp) framhölls att det är angeläget att ändringarna snarastkommer till stånd.3. KyrkofondenMotionernaI motion K605 av () framhålls att kyrkofondensstyrelse ansvarar för den inomkyrkliga skatteutjämningen ochfattar beslut om stifts- och strukturbidrag efter yttrande frånsvenska kyrkans centralstyrelse. Den beslutar även om anslagtill den rikskyrkliga verksamheten. Kammarkollegiet förvaltarfondens tillgångar. Fondstyrelsen består av sju ledamöter avvilka regeringen tillsätter fyra och förordnar en av dessa attvara ordförande. Övriga tillsätts av kyrkomötet. Motionärenanser att det mot bakgrund av att det i budgetpropositionen1990/91 inte fanns några förslag om statsbidrag tillsvenska kyrkans verksamhet inte längre finns fog för attstatsmakten skall delta i förordnande av fondens styrelse. Detsamlade ansvaret för ekonomi bör enligt motionenflyttas från regeringen och kyrkofondens styrelse tillkyrkomötet och . Därigenom skulledet bli lättare för kyrkomötets valda ombud att utöva ettverkligt inflytande över den samlade rikskyrkliga ekonominsomfattning och hur resurserna lämpligen skall fördelas mellanriks- respektive stiftskyrklig verksamhet.I motion K615 av m.fl. (m), yrkande 1, föreslåsatt majoriteten i kyrkofondens styrelse skall utses avkyrkomötet, som även skall utse ordförande. Motionärerna anseratt det är självklart att kyrkofondens medel, som i huvudsakgenereras genom kyrkans församlingar, skall skötas av enstyrelse i vilken kyrkomötets valda ledamöter är i majoritet.I motion K627 av m.fl. (c) föreslås underhänvisning till motion Fi227 att regeringens förslag ibudgetpropositionen om indragning från kyrkofonden av 140milj.kr. för /92 som motiverats av skattereformenoch folkbokföringens ändrade organisatoriska hemvist. Medanledning av att motsatt sig en flyttning avfolkbokföringen uppstår ingen grund för indragningen av deaktuella medlen.BakgrundEnligt 4 § kyrkofondslagen skall kyrkofonden ha en styrelsesom består av ordförande och sex andra ledamöter. Ordförandenoch tre andra ledamöter utses av regeringen. Övriga treledamöter utses av kyrkomötet.Genom kyrkofonden fördelas kostnaderna för kyrkans verksamhet.Kyrkofonden tillförs medel i form av allmän och särskildkyrkoavgift samt genom statsbidrag som beviljas för ändamålet.Till kyrkofonden förs även avkastning och ersättning från vissatillgångar som tillhör fonden. Den allmänna kyrkoavgiftenbetalas av pastoraten och beräknas på skatteunderlaget med 16öre per skattekrona. Pastorat som innehar lönetillgångar skalldärutöver betala särskild kyrkoavgift till kyrkofonden. Medlönetillgångar avses löneboställen och prästlönefonder samtandelar i prästlönejordsfonder och prästlönefondsfastigheter.Statsbidrag till kyrkofonden utgår för /91 medca 38milj.kr. som ersättning för prästerskapets tillstatsverket indragna tionde m.m. och för inkomstbortfall tillföljd av avskaffandet av den kommunala beskattningen avjuridiska personer samt för den indragna tjänstebrevsrätten. Detnuvarande systemet för ekonomisk utjämning inom svenska kyrkanbeslutades av 1982 (prop. 1981/82:158, KU28). Somersättning för det statliga skatteutjämningsbidraget utgickunder statliga bidrag till kyrkofonden, nämligen 88milj.kr. för och 44 milj.kr. I 1984 årsbudgetproposition angavs att avsikten var att bidraget förindragna skatteutjämningsmedel skulle upphöra efter år 1984.Detta uttalande föranledde inte någon kommentar frånriksdagens sida. har senare -- (1988/89:KrU19) -- avstyrkt förslag om attåterinföra ett anslag som skulle användas av kyrkofonden förbidrag till inomkyrklig skatteutjämning.Konstitutionsutskottet tog upp frågan om sammansättningen avkyrkofondens styrelse i samband med behandlingen avpropositionen om ny organisation på lokal- och stiftsplanet isvenska kyrkan m.m. (prop. 1987/88:31, KU 30). Kyrkomötet hade1987 föreslagit att kyrkofondslagen ändrades så att kyrkomötetskulle få utse majoriteten av ledamöterna i fondens styrelse. Ipropositionen hänvisades till att som motivering för inrättandetav en särskild styrelse för kyrkofonden fr.o.m. den 1 januari1983 angetts att kyrkan borde ges ett medinflytande över fondensförvaltning. Det ansågs då emellertid naturligt att staten fickutse flertalet ledamöter, däribland ordföranden.