bet · GE01FiU21 · 1991-03-26 00:00:00 — Personligainvesteringskonton är ett sparsystem som ger individen möjlighetatt spara med uppskjuten beskattning. Systemet är så utformatatt konsumtion beskattas medan sparande är befriat från skatt.Det innebär att investeringar i hushållssektorn behandlas likaförmånligt som i företagssektorn.Det förslag som presenterar i motionerna Fi606och Fi608 syftar till att premiera långsiktigt målsparande.Genom sin konstruktion främjar personliga investeringskontonnysparande. Systemet bidrar också till att öka utbudet avarbetskraft i och med att de som väljer att arbeta övertid kanplacera den extra förtjänsten i en skattebefriad sparform. I ettläge då kapitalkostnaderna för bostäder ökar kan personligainvesteringskonton dessutom stimulera bostadskonsumenterna tillatt spara till en större egen kapitalinsats, som vid köp avbostäder kan bidra till att begränsa de framtidakapitalkostnaderna. De årliga avdragsgilla insättningarna påkontot är begränsade till högst ett halvt basbelopp (dvs. ), och uttag får i princip inte göras utomför investeringar i egen permanentbostad eller i eget företag.Ett system med personliga investeringskonton kan aktivt bidratill ett ökat enskilt sparande. Detta är angeläget eftersomhushållssparandet inte utvecklats på önskvärt sätt. Ett sådantsystem bidrar också till ett ökat intresse för att investera ieget företag samt att äga sin egen bostad. Systemet kan ocksåanvändas för att stimulera bosparandet. Det bör ankomma påregeringen att verkställa den ytterligare utredning som kankrävas och återkomma till med ett konkretförslag om införande av personliga investeringskonton. Målet börvara att införa personliga investeringskonton fr.o.m. år 1992enligt följande.Personliga investeringskonton införs för långsiktigtmålsparande.Insättningarna på kontot får inte överstiga ett halvtbasbelopp per person och år.Avkastningen skall vara skattefri.Uttag utan skattekonsekvens skall få göras bara förinvesteringar i egen permanentbostad eller i eget företag.Beskattning skall ske när tillgången avyttras.Vid uttag till annan användning än egen bostad och egetföretag skall beskattning ske omedelbart.Personliga investeringskonton ersätter till viss del detinstitutionaliserade pensionssparandet. Systemet kan också fyllaett behov för dem som vill trappa ned på arbetstiden tidigare änvid ålder.Systemet skulle också kunna bidra till en sundare aktiemarknadmed fler aktörer och en större andel aktier ägda av enskilda ochfärre via institutioner. Tillgångarna på det personligainvesteringskontot skall inte gå att belåna. Detta tillsammansmed långsiktigheten i sparandet minimerar risken förskattearbitrage.Slutligen kan det personliga investeringskontot kraftigtstimulera hushållssparandet och därmed minskakonsumtionstillväxten.Utskottet ställer sig därmed bakom vad som föreslås imotionerna Fi606 och Fi608. Utskottets uttalande bör gesregeringen till känna. Vad utskottet här anfört innebär attförslagen i motionerna Fi603 om pensionssparande i bank blirtillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande långsiktigt personligt sparandeatt med bifall till motionerna 1990/91:Fi606 och1990/91:Fi608 yrkande 1 samt med anledning av motion1990/91:Fi602 yrkande 4 och med avslag på motion 1990/91:Fi611som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omen utredning om personliga investeringskonton,7. Försäkringssparande (mom. 5)(), (), (), RuneRydén (m), (), () och IvarFranzén (c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet får" och slutar med "yrkande 5" bort haföljande lydelse:Såsom framhålls i motion Fi602 är marknaden förlivförsäkringar stel i , vilket sammanhänger med attlivbolagens verksamhet är hårt reglerad. Konkurrensen skullegenast öka om livförsäkringsrörelse i enlighet med motionärernasförslag fick drivas av aktiebolag med utdelningsrätt.Det skulle då bli möjligt att sätta räntan under risk. I dagutgår alla bolag från en kalkylränta på , vartillkommer möjligheten till återbäring. Utomlands är det vanligt attbolagen i stället erbjuder en garanterad ränta på exempelvis10%. Blir avkastningen på gjorda placeringar mindre, fårbolagen stå för mellanskillnaden. Blir avkastningen större fårde behålla den. I förening med fördelaktiga återlåneregler hardetta visat sig vara en attraktiv sparform i bl.a. USA.Det genomförda öppnandet av s.k.unit-linked-försäkringar är som framhålls i motionen ett steg irätt riktning mot ett rikare utbud av försäkringsformer iSverige. Utskottet instämmer också i motionärernas uppfattningatt det vore önskvärt med ett försäkringssparande inriktat påförvärv av bostad i samband med övergången från yrkesverksamhettill pensionstillvaro.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande försäkringssparandeatt med bifall till motion 1990/91:Fi602yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om ändringar i reglerna för försäkringssparande,8. Bosparande (mom. 6), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "och Fi607 (m)" bortha följande lydelse:Finansutskottet får för egen del anföra följande. Att breddabostadsägandet är det bästa sättet att åstadkomma en jämnarefördelning av förmögenhetstillgångarna i samhället. Ur bådesamhälls- och privatekonomisk synvinkel är det fördelaktigt ommänniskor får möjlighet att skaffa en egen bostad antingen ismåhus eller i flerfamiljshus.För att öka hushållens möjligheter att i större utsträckningäga sina bostäder är det väsentligt att minska beskattningen.Skatterna bör sänkas på både hushållens inkomster och självaboendet. Därigenom kan möjligheter skapas för vanligainkomsttagare och barnfamiljer att skaffa en personligt ägdbostad.Enligt utskottets mening bör dessutom målsparandet till egenbostad eller bostadsrätt uppmuntras. godkänderiksdagen visserligen formerna för ett nytt ungdomsbosparsystemsom bygger på bankernas spara--låna-system. Detta sparsystem äremellertid krångligt till sin konstruktion och leder till ökadekostnader för såväl banken som , utan att gesärskilt stora effekter på nysparandet.Såsom utskottet ser det sammanhänger problemen med den nyasparformen med de begränsningar som byggts in i systemet. Dessater sig i flera avseenden som svårmotiverade.För det första bör enligt utskottets mening ett bosparande avdetta slag inte vara förbundet med någon åldersbegränsning, varesig uppåt eller nedåt. För det andra bör inte de månatligasparbeloppen begränsas. I stället kan ett tak fastställas förden statliga premien. För det tredje ter det sig orimligt attpersoner som redan sparar på andra bankkonton inte får knytadetta sparande till den nya sparformen. För det fjärde måste detvara fel att diskriminera det riskvilliga sparandet eftersom ettomfattande bosparande i denna form redan förekommer, bl.a. påtillskyndan av Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation. För det femte måste enligt utskottetsmening utbetalningen av sparpremien vara förbunden med ettförvärv av en bostad.I tre motioner från moderata samlingspartiet har redovisats ensparmodell som tillgodoser de krav som utskottet här ställt upp.Det bör ankomma på regeringen att mer i detalj utforma ettförslag med denna inriktning och att återkomma till ifrågan.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande bosparandeatt med bifall till motionerna 1990/91:Fi601,1990/91:Fi602 yrkande 6 och 1990/91:Fi607 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om stimulanser tillbosparandet,9. Bosparande (mom. 6, motiveringen)och (båda fp) anser att den del avutskottets yttrande på s. 12 som börjar med "Utskottet har" ochslutar med "och Fi607 (m)" bort ha följande lydelse:Avregleringen av kreditmarknaden och borttagandet av allautlåningsrestriktioner har medfört att behovet av speciellaarrangemang för visst kreditändamål minskat väsentligt. Då detgäller krediter för bostadsändamål har nästan alla banker lagtupp egna sparsystem med sikte på att underlätta för en familjatt med eget sparande i begynnelsen erhålla gynnsamma villkor dåytterligare krediter behövs. finns dessutomett särskilt ungdomsbosparsystem upplagt i samarbete med bankeroch sparkassor. Detta har inte alls blivit utnyttjat i denutsträckning som förväntades, vilket också talar mot behovet attnu inrätta ett allmänt bosparsystem. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Fi601 (m), Fi602 (m) yrkande 6 och Fi607(m).10. Bosparande (mom. 6, motiveringen)och (båda c) anser att den del avutskottets yttrande på s. 12 som börjar med "Utskottet har" ochslutar med "Fi607 (m)" bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående behandlat motioner med förslagtill personliga investeringskonton. Denna sparform bör utnyttjasför att premiera bosparandet. Som utskottet ser det kan systemetmed personliga investeringskonton förväntas befrämja bosparandethögst väsentligt. Det föreligger därför inte behov av attutforma kompletterande bosparformer vid sidan av detta system.Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionerna Fi601 (m),Fi602 (m) yrkande 6 och Fi607 (m).11. Startsparande (mom. 7)(), (), (), FilipFridolfsson (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Utskottet får" och slutar med "yrkande 7" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening är det angeläget att skattemässigtpremiera sådant sparande som är förknippat med långabindningstider. Det i motionerna Fi602 (m) och Fi610 (fp)föreslagna startsparandet för barn och ungdom är enligtutskottets mening en intressant lösning. Genom att deinsättningar som föräldrar och andra närstående gör är bundnafram till skapas förbättringar för en trygg start ivuxenlivet. Pengarna kan användas för att bekosta t.ex.utbildning eller bostad. Utskottet biträder motionärernasförslag att regeringen skall ges i uppdrag att skyndsamt utredade närmare detaljerna och återkomma till med ettförslag under år 1991.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande startsparandeatt med anledning av motionerna 1990/91:Fi602yrkande 3 och 1990/91:Fi610 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om en skyndsamutredning av den närmare utformningen av ett startsparande,12. Avveckling av spardelegationen (mom. 9), och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet har" och på s. 14 slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening kan man inte medinformationskampanjer förbättra det privata sparandet. Utskottetnoterar därför med stor tillfredsställelse att regeringenföreslagit att spardelegationen skall avvecklas vid det . Regeringens bristande tilltro tillmarknadskrafterna kommer dock till uttryck i förslagetatt bankinspektionen skall överta vissa av spardelegationensinformationsuppgifter eftersom, som regeringen uttrycker det,sådan viktig information sannolikt inte skulle bli producerad påmarknaden. I motsats till regeringen ser utskottet det som ennaturlig uppgift för konkurrerande kreditinstitut att lämnasådan information. Utskottet avstyrker därför den tilltänktauppgiftsöverföringen.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande avveckling av spardelegationenatt med bifall till motion 1990/91:Fi602 yrkande 2och med anledning av proposition 1990/91:100 bilaga 9 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om en överföring av informationsuppgifter tillbankinspektionen,Propositionens lagförslagBilagaFörslag tillLag om ändring i lagen (1928:376) om skatt på lotterivinsterHärigenom föreskrivs att 1§ lagen (1928:376) om skatt pålotterivinster1 skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 1§2Skatt betalas enligt denna lag till staten för vinst i svensktlotteri.Skatten utgör fyrtio Skatten utgör trettioprocent av vinstens värde i procent av vinstens värde.fråga om vinst vid För andra vinster änvinstdragning i vinstsparande vinst vid vinstdragning ianordnat av bank eller vinstsparande anordnat av banksparkassa och eller sparkassa skall skattav vinstens värde i dock inte betalas med högrefråga om annan vinst. Skatt belopp än att av vinstenskall dock inte betalas med återstår etthundrahögre belopp än att av kronor.vinsten återståretthundra kronor.Skatt skall inte betalas för1. vinst vid vadhållning genom totalisator vid hästtävlingareller vinst vid vinstdragning på här i riket utfärdadepremieobligationer,2. vinst i lotteri, när vinsten inte utgörs av pengar,3. vinst i sådant spel som avses i lagen (1972:820) om skattpå spel,4. vinst i pengar som utfallit på lott i lotteri som haranordnats av sådan sammanslutning som avses i 11§ lotterilagen(1982:1011),5. annan vinst i pengar som 5. annan vinst i pengar somuppgår till högst uppgår till högstetthundra kronor. etthundra kronor och som inte utgör vinst vid vinstdragning i vinstsparande anordnat av bank eller sparkassa.Vid beräkning av skattebeloppet skall i vinstens värdeinräknas den skatt som belöper på vinsten.Skatt skall inte betalas för vinster som utfallit på lottersom inte sålts, eller för vinster som inte tagits ut avvinnaren.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991.1 Lagen omtryckt 1984:152.Senaste lydelse av lagens rubrik 1984:152.2 Senaste lydelse 1988:840.InnehållSammanfattning 1Inledning 1Propositionen 1Motionsyrkandena 2Utskottet 5Inledning 5Sparstimulanser och ägandespridning 7Vinstandelssystem 8Sparavdrag 9Långsiktigt personligt sparande 9Försäkringssparande 10Bosparande 11Startsparande 12Antalet andelsägare i allemansfonder 13Avveckling av spardelegationen 13Vissa ändringar av vinstsparandet 14Hemställan 14Reservationer1. Inledningen (s. 6) (m) 162. Sparstimulanser och ägandespridning (mom. 1)(m, fp, c) 163. Vinstandelssystem (mom. 2) (m, fp, c) 194. Sparavdrag (mom. 3) (mp) 205. Långsiktigt personligt sparande (mom. 4) (m, fp) 216. Långsiktigt personligt sparande (mom. 4) (c) 227. Försäkringssparande (mom. 5) (m, fp, c) 238. Bosparande (mom. 6) (m) 249. Bosparande (mom. 6, motiveringen) (fp) 2510. Bosparande (mom. 6, motiveringen) (c) 2511. Startsparande (mom. 7) (m, fp) 2612. Avveckling av spardelegationen (mom. 9) (m) 26BilagaPropositionens lagförslag 27