bet · GF01SkU10 · 1991-12-11 00:00:00 — Utskottet tillstyrker propositionen även i dennadel och avstyrker motionerna Sk21 yrkande 5 i denna del och Sk22yrkande 13.Med hänsyn till att den nuvarande sambeskattningen avfamiljehemsplacerade barn med fosterföräldrarna i åtskilligafall kan vara direkt stötande föreslår regeringen att denna formav sambeskattning upphävs års taxering. Iövrigt kommer sambeskattningen att utmönstras i och med attförmögenhetsskatten avskaffas.Lars m.fl. (s) har i motion Sk21 yrkande 5 i denna delyrkat om avslag på förslaget.Enligt utskottets mening bör den fråga om sambeskattning somtagits upp särskilt i propositionen få sin lösning omedelbart.Utskottet tillstyrker propositionen i denna del och avstyrkermotion Sk21 yrkande 5 i denna del.Arvs- och gåvobeskattningenSom ett led i åtgärderna på kapitalbeskattningsområdetföreslår regeringen en sänkning i uttaget av arvs- ochgåvoskatt. Förslaget innebär att skikten breddas och attprogressionen dämpas.Förslaget innebär i fråga om skatteklasserna I och II att denhögsta skattesatsen sänks från till och attskiktgränserna i alla tre klasserna ungefär fördubblas i delägre skikten. I klass I höjs den övre gränsen för det lägstaskiktet, där skattesatsen är , från . Skiktet där skattesatsen är -- mellan 140 000kr. -- ändras på motsvarande sätt till attinnefatta belopp mellan . Uppgår detskattepliktiga beloppet till . eller däröver skallskatten i skiktet vara vilket ersätter skikt medskattesatserna 30, 40, 50 och 60%.För att värderingsreglerna rörande företagsförmögenhet skallkunna tillämpas vid arvs- och gåvobeskattningen också närförmögenhetsskatten upphävts föreslås vissa tekniska justeringari arvs- och gåvoskattelagen.Enligt propositionen bereder förnärvarande frågan om arvs- och gåvobeskattningens framtidautformning.Lars m.fl (s) yrkar i motion Sk21 avslag påregeringens förslag (yrkande 5 i denna del) och hemställer attdet utredningsarbete som nämns i propositionen skall avvaktasinnan ändringar beslutas (yrkande 4).Också i motion Sk22 av m.fl. (v) yrkas om avslagpå ändringarna i skatteskalorna (yrkande 14). Enligt motionenbör frågan om justeringar anstå tills dess att en samladbedömning kan göras kring arvs- och gåvobeskattningen isamordning med en översyn av förmögenhetsbeskattningen (yrkande4).Enligt utskottet befinner sig arvs- och gåvobeskattningen iSverige på en internationellt sett alltför hög nivå. Detta ochäven de allmänna motiven för en sänkning av kapitalbeskattningentalar enligt utskottets mening för en sänkning av skattesatsernavid arv och gåva. Utskottet tillstyrker följaktligenpropositionen i denna del och och avstyrker därmed motionernaSk21 yrkande 5 i denna del och Sk22 yrkande 14.Av det anförda följer att utskottet inte finner anledning tillatt fatta beslut om tillkännagivande till regeringen i enlighetmed vad som yrkats i motion Sk21 yrkande 4 eller Sk22 yrkande 4.Motionerna avstyrks därför även i denna del.KapitalinkomstbeskattningenSänkt beskattning av hushållssektorns kapitalinkomsterRegeringen föreslår att skattesatsen för fysiska personers ochdödsbons kapitalinkomster sänks från till fr.o.m. år1993. Motiven till förslaget är att ge hushållen bättreförutsättningar till sparande och att uppnå en nivå påkapitalbeskattningen som gör att kan hävda siginternationellt i konkurrensen om kapital för investeringar.Enligt propositionen vore det fördelaktigt med en sänkning avskattesatsen till eller kanske till . En sänkning avskattesatsen medför emellertid att räntan efter skatt stiger,vilket får effekt på bostadskostnaderna för belånade egnahem ochbostadsrätter. En omedelbar sänkning till skulle enligtpropositionen ge en alltför snabb ökning av bostadskostnadernamed risk för störningar på fastighetspriser och byggande.Samtidigt bör enligt propositionen inte bostadspolitiskahänsynstaganden avseende i första hand övergångseffektervaraktigt förhindra en anpassning av kapitalinkomstskattesatsentill . Med en sådan skattesats uppnås enligt propositioneninte obetydliga förbättringar, som höjningen avbostadskostnaderna begränsas och möjligheten kvarstår att sänkaskattesatsen ytterligare . Genom attskattesänkningen får verkan först minskasrisken ytterligare för oönskade övergångseffekter och geshushållen bättre möjligheter att anpassa sig till den sänktaskattesatsen. En fördel med att beslutet fattas redan nu är attde sparstimulerande effekterna kan uppnås utan tidsfördröjning.De effekter skattesatssänkningen medför för boendekostnadernaskall enligt propositionen beaktas i samband med den omläggningav bostadsfinansieringen -- och med den sammanhängandeförändringar i fastighetsskatten -- som kan bli aktuell 1993.Storleken på och tidpunkten för ytterligare förändringar iskattesatsen får enligt propositionen avvägas vid ett senaretillfälle med hänsyn till dels den allmänna ekonomiskautvecklingen i , dels förändringar av skattereglerna iomvärlden.För att upprätthålla balansen mellan olika boendeformer börenligt propositionen sänkningen av kapitalinkomstskattesatsenkombineras med en motsvarande höjning av de garanterade räntornaför hyres- och bostadsrätter. Den garanterade räntan uppgår förnärvarande för nybyggda egnahem till 4,motsvarande en räntaefter en 30-procentig skattelättnad på 3,, vilketöverensstämmer med den garanterade räntan för ett nybyggthyreshus. Avsikten är att regeringen i ett annat sammanhangskall föreslå en sådan anpassning av de garanterade räntorna förhyres- och bostadsrätter. Även detta skall beaktas i samband meden omläggning av bostadsfinansieringen 1993.I motion Sk21 yrkande 5 i denna del av m.fl. (s)yrkas om avslag på förslaget. Motionärerna hänvisar till atteffekterna av genomförda förändringar, bl.a. förboendekostnaderna, ännu inte kan bedömas, och de hävdar att denföreslagna skattesänkningen på kapitalinkomster rubbar balansenmellan beskattningen av arbete och kapital.Lars m.fl. (v) vill enligt motion Sk22 yrkande 5 utredaen ny enhetlig kapitalbeskattning som motverkar skatteplaneringoch inlåsningseffekter vad gäller sparande och investeringar.Bostadsutskottet (1991/92:BoU3y) har i yttrande tillskatteutskottet tillstyrkt propositionen i nu förevarande deloch avstyrkt de nämnda motionsyrkandena. Bostadsutskottetdelar uppfattningen att den föreslagna sänkningen avkapitalinkomstskattesatsen kommer att innebära ett ökat sparandesamtidigt som boendekostnaderna begränsas. är förslaget acceptabelt såvitt rörboendekostnaderna.Utskottet vill nämna att skattereformen innebär att fysiskapersoners kapitalinkomster beskattas separat med enproportionell statlig skatt på . Något grundavdragmotsvarande det vid beskattningen av arbetsinkomster finns inteför kapitalinkomster. Skatteuttaget på förvärvsinkomstervarierar däremot vid olika inkomster och på grund av skillnaderi skattesats. Vid en kommunalskatt på varierarskatten på förvärvsinkomster från 23,till 51%.I ett internationellt perspektiv är den svenskakapitalinkomstbeskattningen hög med hänsyn till attbeskattningen omfattar alla slag av nominellt beräknadekapitalinkomster och således även reavinster. I andra länderförekommer både lägre och högre skattesatser, men den faktiskabeskattningen är ofta väsentligt lägre genom omfattande undantagfrån beskattningen.Skatteutskottet delar bedömningen i propositionen att en högbeskattning av kapitalinkomster tillsammans med annankapitalbeskattning bidrar till att göra mindreattraktivt för kapital. Den kan även bidra till skattefusk sombestår i att tillgångar och inkomster i utlandet inte redovisas.Utskottet anser att det föreligger starka skäl för att sänkaskattesatsen på kapitalinkomster. Denna åtgärd kommer att ge enangelägen stimulans till ett ökat hushållssparande, vilket i sintur bör ge en positiv effekt på tillgången av riskvilligtkapital och därmed förbättra förutsättningarna förnyföretagandet. Ett ökat privat sparande ger enskildamänniskor en större ekonomisk trygghet och ökar derasvalmöjligheter.Redan den generella sänkningen av skatten på kapitalinkomstertill , som föreslås , bör enligt utskottets meningkunna medföra klara förbättringar, utan att detta kan ansesmedföra oacceptabla återverkningar för boendet ochbostadsbyggandet. Såväl vanligt banksparande som andra typer avsparande blir mera förmånligt, medan låntagande förkonsumtionsändamål blir mindre attraktivt. Avser låntagandet istället t.ex. investeringar i aktier balanseras den ökadelånekostnaden av att skattesatsen sänks även föraktieutdelningar och reavinster. Detta gynnartillväxtbefrämjande investeringar i näringslivet jämfört medlånefinansierad konsumtion.Det förtjänar att framhållas att en sänkning av skattesatsenäven kan bidra till att minska de inlåsningar som uppkommergenom att försäljningar utlöser beskattning. En av mångaeffekter av denna typ är att det maximala skatteuttaget vidförsäljning av en permanentbostad reduceras från till7,av försäljningspriset när skattesatsen sänks till 25%.Inlåsningen reduceras även för bl.a. aktieinnehav.Sammanfattningsvis ställer sig utskottet bakom det förslagtill sänkt kapitalskattesats som regeringen lagt fram ipropositionen. Utskottet avstyrker därmed motionerna Sk21yrkande 5 i denna del och Sk22 yrkande 5.Sänkt reavinstskatt på aktier m.m.I fråga om reavinster på aktier och andra finansiellainstrument som beskattas enligt aktievinstreglerna föreslås ipropositionen att en sänkning av kapitalskattesatsen till 25%sker inkomster för fysiska personer ochdödsbon. Detsamma gäller reavinst på andelar i handelsbolag.Detta uppnås genom en övergångsregel (punkt 3 avövergångsbestämmelserna till lagen om statlig inkomstskatt).Denna regel innebär att fysiska personer och dödsbon skall taupp 5/6 av reavinst på aktier och andra finansiella instrumentsom avses i 27 § 1 mom. lagen om statlig inkomstskatt. Påmotsvarande sätt skall gälla att avdrag för reaförlust på sådanainstrument beräknas på ett underlag av 5/6 av förlusten. Genombestämmelsen kommer skatte- och avdragseffekten att sänkas till25% för vinster och förluster på de nämnda instrumenten.Om det är fråga om en förlust som inte är fullt kvittningsgillenligt 27 § 5 mom. första stycket den nämnda lagen innebär dettaatt (5/6 x ) av förlusten får dras av. Värdetav detta avdrag bestäms enligt den allmänna regeln omskattereduktion för underskott av kapital.I motionerna Sk21 yrkande 5 i denna del av m.fl.(s) och Sk22 yrkande 15 av m.fl. (v) yrkas attpropositionen avslås även i denna del.Som utskottet redovisat bör den generella sänkningen avkapitalskattesatsen få verkan först års inkomster.Det är emellertid för riskkapitalförsörjningen angeläget attuppnå den lägre skattesatsen när det gällerförsäljningar av aktier och de andra instrument som avses ipropositionen. Det är också nödvändigt för att undvika eninlåsningseffekt på grund av den generella sänkningen avkapitalskattesatsen års inkomster.Av det anförda följer att utskottet godtar propositionen ocksåi detta avseende och avstyrker motionsyrkandena. Utskottet villemellertid i klargörande syfte föreslå en komplettering av denovan nämnda punkten 3 av övergångsbestämmelserna till lagen omstatlig inkomstskatt av följande skäl. Enligt 27 § 5 mom. tredjestycket får förlust som uppkommit genom att aktie förlorat sittvärde till följd av att ett bolag upplösts genom likvidationeller fusion kvittas fullt ut till den del förlusten svarar motutdelning som erhållits från bolaget under beskattningsåret ochåret . Endast i den mån förlusten är större börbegränsningen till 5/6 av förlusten gälla. Utskottet föreslåratt detta klargörs genom det tillägg till övergångsbestämmelsensom framgår av utskottets hemställan.Utskottet vill i sammanhanget även påpeka att vid tillämpningav bestämmelserna i 3 § 12 mom. lagen om statlig inkomstskattgäller att fördelningen av reavinst mellan inkomst av tjänstresp. inkomst av kapital skall ske med utgångspunkt från dentotala reavinsten. Av den del av reavinsten som skall beskattasi inkomstslaget kapital skall enligt uttalande i propositionen(s. 106) 5/6 tas upp som skattepliktig intäkt. Det bör härvidframhållas att vid tillämpning av tredje stycket nämnda momentskall hela den reaförlust som uppkommit till följd av attbolaget upplösts genom likvidation eller fusion minska detöverskjutande beloppet, dvs. det belopp som skall beskattas sominkomst av tjänst.Utskottet vill också nämna att övergångsregeln om lägreskattepliktig reavinst på aktier o.d. vid taxering äventar sikte på andelar i räntefonder. En vinst resp. förlust påsådan andel tas således upp endast till 5/6. Det reduceradebeloppet behandlas därefter som ränteinkomst eller ränteutgiftenligt 27 § 6 mom. lagen om statlig inkomstskatt.Kapitalförsäkringar och för värdepappersfonderI propositionen föreslås även en sänkning av skattesatsen föravkastning på kapitalförsäkringar och för värdepappersfonderfrån till fr.o.m. år 1992.I motionerna Sk21 yrkande 5 i denna del av m.fl.(s) och Sk22 yrkande 16 av m.fl. (v) hemställs omavslag på propositionen i denna del.Avsikten med regeringens förslag är att balansen mellanhushållens direkta sparande och sparande i kapitalförsäkringskall upprätthållas. En sådan skattesänkning är enligtpropositionen också angelägen för att kapitalförsäkring isvenska bolag skall vara konkurrenskraftig jämfört medkapitalförsäkring i utländska bolag och för att stimulera dennatyp av privat sparande. Skattesatssänkningen föreslås ske redanfr.o.m. , eftersom det på detta område inte finns någrasärskilda skäl som talar för en tidsfördröjning.Utskottet instämmer i vad som anförts i propositionen ochtillstyrker således förslaget angående kapitalförsäkringar.Värdepappersfonder utgör också ett näraliggande alternativ tillhushållens direkta sparande. Liknande skäl som för sparande ikapitalförsäkringar motiverar att skattesatsen även i detta fallsänks till . Utskottet tillstyrker alltsåpropositionen även i detta avseende. Följaktligen avstyrksmotionsyrkandena även i nu berörda delar.Avkastningsskatten på pensionsmedelRegeringen föreslår en sänkning av skatten på avkastningen avprivata pensionsförsäkringar från till fr.o.m. år1992. Förslaget innebär att avkastning på pensionsförsäkringarbeskattas oavsett om det är fråga omtjänstepensionsförsäkring eller privat pensionsförsäkring.I motion Sk23 yrkande 3 av och (båda nyd) hemställs att skall upphäva lagen omavkastningsskatt på pensionsmedel. m.fl. (s) har imotion Sk21 yrkande 5 i denna del yrkat att förslaget skallavslås. Detsamma yrkas i motion Sk22 yrkande 17 av . (v).Propositionen avser en justering i lagen om avkastningsskattpå pensionsmedel för att privata pensionsförsäkringar inte skallha sämre skattevillkor än tjänstepensionsförsäkringr. Utskottetanser att det i detta sammanhang inte finns anledning att ta uppfrågan om avkastningsskatten i ett vidare perspektiv. Utskottetavstyrker följaktligen motion Sk23 yrkande 2.Utskottet instämmer i vad som anförts i propositionen tillstöd för en sänkning av avkastningsskatten på privatapensionsförsäkringar. Det finns inte några bärande skäl för etthögre skatteuttag på privat pensionsförsäkring i förhållandetill tjänstepensionsförsäkring. Villkoren för de bådaförsäkringsformerna liknar alltmer varandra. Skillnaden iskattesatser skapar bara snedvridningar och orättvisor tillnackdel för privat pensionsförsäkring. En sänkning avskattesatsen för privat pensionsförsäkring är angelägen ocksåför att stimulera det privata sparandet och med hänsyn till attmotsvarande försäkringar ofta är skattefria i andra länder. Enenhetlig skattesats undanröjer även komplikationer förskattskyldiga och skattemyndigheter.Utskottet tillstyrker följaktligen propositionen i denna deloch avstyrker också motionerna Sk21 yrkande 5 i denna del ochSk22 yrkande 17.Slopande av ränteavdragsbegränsningenGenom skattereformen infördes särskilda regler i 3 § 2 mom.lagen om statlig inkomstskatt om begränsningar i avdragsrättenför räntor. En tanke bakomreglerna är att ränteutgifter skall få kvittas mot endastkapitalintäkter från tillgångar som inte ger någraskattekrediter, t.ex. ränta på banktillgodohavanden i svenskakronor och likvärdiga fordringar som betalas med heladet vid beskattningsårets utgång upplupna beloppet. Förutombegränsningen i fråga om vilka slag av kapitalintäkter som fårkvittas, innebär de särskilda reglerna att avdragsrättenreduceras till om ränteutgifterna överstigerränteintäkterna med mer än . Vid den skattereduktionsom medges enligt reglerna i uppbördslagen begränsas värdet avett underskott av kapital som överstiger . till (70%x 30%=) när kapitalskattesatsen som för närvarandeuppgår till 30%.Reglerna är utomordentligt komplicerade. Särskiltsvårtillgängliga är bestämmelserna om vilka slag avränteintäkter som får kvittas mot ränteutgifterna och som alltsåtillåts höja ränteavdragstaket om . Skälen för attränteavdragsbegränsningen infördes var att en fri kvittningsrättansågs kunna leda till en alltför omfattande skatteplanering.En brist i nuvarande regler är att de förhindrar kvittning avränteutgifter mot utdelningsintäkter. Det är heller inte möjligtatt kvitta räntorna mot reavinster. Enligt propositionenförsvårar dessa inskränkningar i kvittningsrätten förinvesterare att tillskjuta kapital till företagssektorn. Därmedbegränsas utbudet av riskkapital.I propositionen föreslås att ränteavdragsbegränsningen slopasoch att således full kvittningsrätt skall finnas mellanränteutgifter och alla slag av kapitalinkomster. Detta innebärgenerellt sett även en avsevärd förenkling såväl för deskattskyldiga som för skattemyndigheterna. En annan fördel äratt kontrolluppgiftslämnandet förenklas genom att det intelängre krävs någon fördelning mellan ränteintäkter som ärkvittningsgilla och sådana som inte är det.Ett fullständigt slopande av ränteavdragsbegränsningen medbibehållande av övriga regler skulle dock leda till attskattesystemet skulle kunna utnyttjas för att erhålla storaskattekrediter utan att motsvarande fördelar uppkommer förnäringslivet. Det är enligt propositionen därför motiverat attutforma kapitalinkomstreglerna med viss restriktivitet. Ävenstatsfinansiella skäl talar för en sådan begränsning. En lämpligavvägning erhålls enligt propositionen om den nuvarandeordningen med full resp. kvoterad avdragsrätt omvandlas ochöverförs till beräkning av skattereduktion för underskottet. Denlösningen skulle innebära att skattereduktion medges med 25%för underskott i inkomstslaget kapital . Föröverskjutande underskott bör skattereduktion medges med 18%.Under år 1992, när kapitalskattesatsen ligger kvar på ,kommer skattereduktionen att uppgå till och i resp.skikt. Förslaget innebär att 100000-kronorsgränsen skall gällagenerellt och att de särskilda begränsningar som gäller förungdomar och handelsbolagstaxerade dödsbon inteskall föras över till skattereduktionsreglerna.I motion Sk21 yrkande 5 i denna del av m.fl. (s)yrkas om avslag på propositionen i denna del. Motionärerna anföratt förslaget medför ökade möjligheter till skatteplanering utanatt förslagen kommer att ge någon påtaglig ökning avriskkapitalbildningen. Också i motion Sk22 yrkande 19 av LarsWerner m.fl. (v) hemställs om avslag på regeringens förslag attslopa ränteavdragsbegränsningen.Enligt utskottets mening innebär den i propositionenföreslagna förändringen i ränteavdragsreglerna en högst avsevärdförenkling utan att för den skull reglerna torde kunna inbjudatill otillbörlig skatteplanering. Utvidgningen ikvittningsrätten anser utskottet vara viktig för viljan attställa riskkapital till förfogande. Utskottet tillstyrkerpropositionen i denna del och avstyrker motionerna Sk21 yrkande5 i denna del och Sk22 yrkande 18.Utdelningsinkomster och reavinster från fåmansföretagFör att motverka effekten av att arbetsinkomster tas ut somlägre beskattade utdelningsinkomster och reavinster frånfåmansföretag infördes genom skattereformen särskilda regler förbeskattning av delägare i sådana företag. En förutsättning föratt reglerna skall tillämpas är att delägaren -- eller någondenne närstående -- varit verksam i bolaget i betydandeomfattning.Enligt dessa regler beräknas schablonmässigt en normalkapitalavkastning. Utdelning eller reavinst som överstiger detschablonmässigt framräknade beloppet beskattas som inkomst avtjänst. Understiger den faktiska utdelningen det belopp somdefinieras som normal kapitalavkastning får skillnadendäremellan sparas. Den sparade delen läggs följande år tillunderlaget för beräkning av utrymmet för kapitalbeskattadutdelning eller reavinst.I ett hänseende bör enligt propositionen reglerna görasgenerösare. Det gäller bestämningen av förmögenhetsmässigtingångsvärde för aktier som anskaffats . För dennatyp av aktier finns inte några sparanderegler för tiden framtill 1990. Gällande regler medger att aktiernas värde räknas uppmed hänsyn till penningvärdeförändringen under högst 20 årtillbaka i tiden. Denna övergångsreglering är enligtpropositionen inte tillräcklig. Enligt propositionen börutrymmet för kapitalbeskattad utdelning och reavinst avseendeaktier och andelar i fåmansföretag som anskaffats före år 1990alternativt få beräknas med utgångspunkt i aktiernas värde vidutgången av år 1990.Enligt motion Sk21 yrkande 5 i denna del av m.fl.(s) utgör reglerna i den nuvarande utformningen en rimligavvägning, och motionärerna anser det inte vara nödvändigt meden ytterligare uppmjukning. I motion Sk22 yrkande 19 av LarsWerner m.fl. (v) hemställs att propositionen avslås i denna del.Utskottet delar föredragande statsrådets uppfattning att denuvarande övergångsreglerna inte är tillräckliga och anser attden av regeringen föreslagna justeringen av reglerna börgenomföras. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del ochavstyrker motionsyrkandena såvitt nu är i fråga. Beträffandefördelningen mellan kapitalinkomster och tjänsteinkomster vidberäkning av reavinst för aktier fr.o.m. villutskottet hänvisa till vad som anförts tidigare i betänkandetunder rubriken på aktier m.m.RäntebidragRegeringen har i proposition 1991/92:56, som bereds ibostadsutskottet, lagt fram förslag om bostadsbyggandetsfinansiering för . Förslaget innebär bl.a. atträntebidrag kan utgå till en fastighetsägare i samband med ny-eller ombyggnad av bostaden oavsett hur åtgärden harfinansierats.Hittills har endast fastighetsägare med statliga bostadslånkunnat erhålla räntebidrag. Räntebidraget har inte varitskattepliktigt som den del av räntekostnaden somtäckts av bidraget inte varit avdragsgill.Eftersom räntebidrag skall kunna utgå oavsett hurfinansiering skett föreslås i proposition 1991/92:60 atträntebidraget skall vara skattepliktigt som erlagdaräntekostnader skall få dras av även till den del de täcks avräntebidraget. I sammanhanget föreslås en lagändring i lagen omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter som syftar till attfysisk person som uppbär räntebidrag skall kunna använda sig avförenklad självdeklaration.I motion Sk21 yrkande 5 i denna del av m.fl. (s)yrkas om avslag på propositionen i denna del.Den föreslagna ändringen i skattereglerna är en konsekvens avde förändringar i räntebidragsreglerna som regeringen föreslagitoch som behandlar i ett annat ärende (bet.1991/92:BoU9). Utskottet tillstyrker den i förevarandeproposition föreslagna ändringen i skattereglerna och avstyrkerdärmed motionsyrkandet.I fråga om övergångsbestämmelserna till de nya reglerna omräntebidrag vill utskottet emellertid förorda en mindrejustering såvitt gäller återbetalning av räntebidrag. Avgörandeför om äldre bestämmelser skall tillämpas vid återbetalning avräntebidrag är inte att det ursprungliga beslutet om räntebidraghar fattats före ikraftträdandet. Bidraget skall också haerhållits före ikraftträdandet. Punkt 1 avövergångsbestämmelserna till den föreslagna ändringen i lagen omstatlig inkomstskatt bör därför få den utformning som framgår avutskottets hemställan.FöretagsbeskattningAllmäntDen genomförda skattereformen innebär attföretagsbeskattningen getts en mer ändamålsenlig ochinternationellt konkurrenskraftig utformning. Reformen äremellertid i vissa delar ofullständig.