bet · GE01BoU12 · 1991-03-14 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sambanden mellan bostadspolitikensinriktning och en balanserad bygg- och bostadsmarknad istorstadsregionerna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utformning och inriktning av ettmiljöanpassat byggande och boende i storstadsregionerna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samhällets ansvar för bostadsförsörjningeni storstadskommunerna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översiktsplaner och kommunernasbostadsförsörjningsprogram,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av minskad segregation ochensidighet i storstädernas boendemiljöer,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behov och inriktning av åtgärder för attöka tillgången på fler, billigare och bättre bostäder istorstadskommunerna,7. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med direktiv att lägga förslag om bättre utnyttjandeav befintliga bostadsytor i storstadsregionerna i enlighet medvad i motionen anförts.1990/91:Bo306 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen tar initiativ till förhandlingmed kommunerna i syfte att säkerställa underhåll och förnyelseav kommunernas VA-nät i enlighet med vad som anförts i motionen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:T202.1990/91:Bo402 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ägande och ansvar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att boende i eget hem inte skallmissgynnas,9. att avskaffar den s.k. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att låne- och finansieringsreglernaskall vara lika för alla fastigheter oavsett vem som äger dem,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ombildning av allmännyttan,14. att beslutar upphäva det s.k.räntelånesystemet,15. att hos regeringen begär förslag om ettbostadsfinansieringssystem lika för alla upplåtelseformer, byggtpå s.k. enhetslån,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avskaffande av länsbostadsnämndernaoch (motionsyrkandetbehandlas delvis i detta betänkande, i övrigt behandlas det ibetänkandet 1990/91:BoU10),17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stegvis avskaffande av räntebidrag,18. att beslutar avskaffa systemet med statliga lånoch bidrag till reparationer och underhåll av hyreshus ienlighet med vad i motionen förordats,20. att beslutar avskaffa lagen (1971:1204) ombyggnadstillstånd m.m.,24. att beslutar avskaffa det s.k. markvillkoret.1990/91:Bo411 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en ökad rörlighet på bostadsmarknaden föratt få en bostadsmarknad i balans,5. att beslutar om en ändring av lagstiftningen ienlighet med vad i motionen anförts om den enskilde hyresgästensinflytande över reparation av den egna lägenheten(motionsyrkandet behandlas delvis i detta betänkande, i övrigtbehandlas det i betänkandet 1990/91:BoU9),6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att jämställa olika fastighetsbolag i vadavser kostnaden för finansiering,7. att som sin mening ger regeringen till känna attbestämmelserna i förordningen 1986:694 bör ändras så att dessa ivad avser aktieutdelning till vissa allmännyttiga bostadsföretagöverensstämmer med aktiebolagslagens regler,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökad mångfald av producenter vidnyproduktion av bostadsrätter,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommuners rätt att förmedla nybyggdabostadsrättslägenheter,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder i syfte att underlätta förmänniskor att skaffa ett eget hus,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett återupprättande avkostnadsneutraliteten mellan olika upplåtelseformer,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nytt bostadsfinansieringssystem,18. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om a) produktionskostnadsprövningen, b)räntebidragstrappan,19. att beslutar att avskaffa konkurrensvillkoretfr.o.m. ,25. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om byggnadsreglerande åtgärder,1990/91:Bo413 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder så att hyresgäster i privatägdafastigheter ges ett ökat inflytande,1990/91:Bo507 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär att får iuppdrag att påskynda och utveckla ett entydigtekologiskt byggnadsbegrepp,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ett entydigt ekologisktbyggnadsbegrepp bör läggas till grund för bygglovgivning,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lån med statligt stöd ochkreditgaranti endast kan ges till objekt där ett entydigtekologiskt byggnadsbegrepp har tillämpats.1990/91:Bo522 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att och naturvårdsverketfår i uppdrag att analysera, utvärdera och redovisa hur och ivilken takt ekologiska avlopps- och toalettsystem skall kunnaersätta den vanliga vattentoaletten.1990/91:Bo529 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handikappades medbestämmande vad gällerboende,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvecklande av nya boendeformer förhandikappade.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So283.1990/91:Bo532 av m.fl. (m) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjlighet för den bofasta befolkningeni attraktiva kustområden att erhålla statliga bostadslån vid köpav permanentbostäder,1990/91:Bo543 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inventering av statlig mark som kananvändas för bostadsproduktion.I ärendet har inkommit en skrivelse från Byggentreprenörerna.4 Statistiska uppgifter om bostadsförsörjningen m.m.4.1 BostadsbeståndetDet finns drygt 4miljoner permanentbostäder i landet.Av dessa lägenheter ligger i flerbostadshus ochåterstoden -- -- således i småhus. Mer exakta uppgifter ombostadsbeståndets sammansättning kan endast erhållas vart femteår från folk- och bostadsräkningarna (FoB). De senastetillgängliga uppgifterna som beskriver hela bostadsbeståndethärrör sig från folk- och bostadsräkningen . Uppgifterfrån den senaste folk- och bostadsräkningen -- FoB 90 -- finnsännu ej framtagna. I tabell 1 redovisas bostadsbeståndetsfördelning på olika hustyper och ägarkategorier . SedanFoB 85 genomfördes har nettotillskottet av permanentbostädervarit ca 190 000 lägenheter. Sammansättningen av dennanyproduktion beskrivs i avsnitt 4.2.1 nedan.Tabell 1. Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp ochägarkategori år 198500>Hustyp 21>Antal 39>Ägarkategori %00> 21>lägenheter00> 39>Staten, 53>Allmän- 65>Bostads- 79>Privata91>Privata00> 39>lands- 53>nyttiga 65>rätts- 79>perso-91>företag00> 39>ting, 65>före- 79>ner00> 39>kommuner 65>ningar00>Alla hus 32>3 863 000 42>2 56>22 70>16 84>5298>800>småhus32>1 778 000 42>2 56> 2 70> 3 84>9298>100>flerbostads-00>hus 32>2 085 000 42>3 56>38 70>27 84>1898>1400>Källa: SCB, FoB 85Som framgår av tabell 1 ägs småhusen till övervägande del avenskilda. Flerbostadshusen uppvisar en mer varieradägarfördelning. Största ägarkategorin för flerbostadshusen är deallmännyttiga bostadsföretagen av lägenhetsbeståndet.Den vanligaste lägenhetsstorleken räknat på helabostadsbeståndet är 3 rum och kök. I flerbostadshusbeståndetdominerar två- och trerumslägenheterna. Den helt övervägandeandelen stora lägenheter återfinns i småhusbeståndet. Av desammanlagt ca 1,5 miljoner lägenheter som var större än 3 rumoch kök låg i småhus.Tabell 2. Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp ochlägenhetstyp år 198500>Hustyp 25>Lägenhetstyp %25>-1RK 37>2RK 51>3RK 65>4RK 79>5RK91>6RK+00>Alla hus 30>13 42>23 54>24 68>19 82>1296>903>småhus 30>3 42>7 54>18 68>30 82>24 96>1803>flerbostadshus 30>22 42>36 54>30 68>9 82>296>100>Källa: SCB, FoB 85Över av bostadslägenheterna har byggts . Av de lägenheter som är liggerstörre delen i småhus. har ca 2,2 miljonerlägenheter nyproducerats och 0,5 miljoner lägenhetermoderniserats. av hela det nuvarandebostadsbeståndet producerades under det s.k. miljonprogrammetåren 1965--1974.Tabell 3. Lägenheter i bostadsbeståndet efter hustyp ochfärdigställandeår år 198500>Hustyp 27>Färdigställandeår %00> 27>- 37>1921- 47>1941- 57>1951-67>1961- 77>1971- 87>1981-00> 27>1920 37>1940 47>1950 57>1960 67>197077>1980 87>198500>Alla hus 30>13 40>13 50>10 60>15 70>2380>20 90>603>småhus 30>19 40>15 50>8 60>10 70>16 80>2590>703>flerbostadshus 30>7 40>12 50>12 60>20 70>2980>16 90>400>Källa: SCB, FoB 854.2 Bostadsproduktionen4.2.1 NyproduktionenSett över har bostadsproduktionen varieratmycket kraftigt. Från den rekordstora produktionen kring år 1970på över 100000 lägenheter minskade produktionsnivånsuccessivt för att nå en bottennivå då endast 27500lägenheter påbörjades. Detta var den lägsta produktionsnivånunder hela efterkrigstiden. Antalet påbörjade lägenheter inyproduktionen har sedan ökat . Enligt preliminärauppgifter påbörjades nyproduktionen av ca 67600 lägenheterunder , vilket innebär en ökning 1989. Man får gå ända tillbaka till slutet avmiljonprogrammet för att hitta en större nyproduktion.Ökningen av nyproduktionen har varit mest påtaglig i istorstadsområdena, där produktionstakten ökade med 19%.Tabell 4. Antalet påbörjade lägenheter i nyproduktionen iriket som helhet samt i storstadsområdena under åren 1980-199000>År 21>Påbörjade lägenheter i nyproduktionen i00> 21>Riket 41>Stor- 61>Stor- 81>Stor-00> 41>Stockholm 61>Göteborg 81>Malmö00>1980 21>50 100 41>7 300 61>3 90081>2 00000>1981 21>44 500 41>6 600 61>3 10081>2 80000>1982 21>41 900 41>7 100 61>2 70081>2 30000>1983 21>37 800 41>9 700 61>3 40081>2 00000>1984 21>34 000 41>9 700 61>3 40081>1 70000>1985 21>27 500 41>5 800 61>2 40081>2 00000>1986 21>30 600 41>5 900 61>2 70081>1 70000>1987 21>39 800 41>7 600 61>3 50081>2 60000>1988 21>50 800 41>8 200 61>4 80081>2 80000>1989 21>58 700 41>7 800 61>3 50081>2 60000>19901 21>67 600 41>9 000 61>4 30081>3 30000>1 Preliminär uppgift korrigerad för beräknadunderskattning00>Källa: SCBFörändringar i bostadsbyggandet kan avläsas i olika former avstatistik. Tabell 4 ovan redovisar som framgått antaletpåbörjade lägenheter . Detta är den statistikseriesom normalt används när nyproduktionen diskuteras. Statistiskacentralbyrån (SCB) publicerar även statistik över antaletfärdigställda lägenheter. Denna statistik beskriverutförligare bostadsproduktionens sammansättning avseendelägenhetstyp, ägarkategori m.m. Som ett mått pånyproduktionen innebär dock färdigställandestatistiken omkringett års eftersläpning i förhållande till uppgifterna ompåbörjandet. En tidig -- men osäker -- indikation på vilkaförändringar i nyproduktionen som är att vänta under de närmasteåren kan man få genom att studera förändringar avlägenhetsantalet i ansökningar om bostadslån resp. antaletlägenheter som fått preliminärt beslut om bostadslån. Attbedömningar av det kommande bostadsbyggandet gjorda utifrånstatistik om låneansökningar kan slå fel visas inte minst avutvecklingen . På basis av uppgifter frånår 1989 om ett minskat antal lånebeslut gjordes frånflera håll bedömningen att bostadsbyggandet sannolikt hadekulminerat och att vi skulle få se en utplaningeller ett något minskat bostadsbyggande. I stället blev det somframgått ovan en fortsatt kraftig ökning av nyproduktionen.Under år 1990 har antalet lägenheter i förhållande tillföregående år påtagligt ökat både i de ansökningar om nyabostadslån som kom in till landets länsbostadsnämnder (+26 %)och i de preliminära beslut om bostadslån som fattades underåret (+37 %). Detta kan tyda på en fortsatt ökning avnyproduktionen av bostäder. gör dock i en nyligenframtagen prognos bedömningen att antalet påbörjade lägenheter istället kommer att minska och uppgå till omkring53000 lägenheter. Denna bedömning görs bl.a. mot bakgrunden avatt påbörjandet av flera byggnadsprojekt anses ha påskyndatsunder slutet av . Man betonar dock att prognosen för år1991 är mycket osäker på grund av flera faktorer, bl.a. denbeslutade omläggningen av bostadsfinansieringssystemet ocheffekterna av lågkonjunkturen. räknar meden successiv minskning av bostadsproduktionen fram till år1995/96.I tabell 5 redovisas data för åren 1988--1990 för dediskuterade måtten på planerat, pågående och avslutatbostadsbyggande.Tabell 5. Data om nyproduktionen av bostäder år 1988-199000>År 19>Antal lägenheter00> 19>Ansökningar 39>Preliminära59>Påbörjade79>Färdig-00> 19>om bostads- 39>beslut om79>ställda00> 19>lån 39>bostadslån00>1988 19>59 900 39>60 300 59>50 80079>40 60000>1989 19>58 300 39>51 200 59>58 70079>50 40000>1990 19>73 500 39>67 700 59>67 60079>58 40000>Källa: , SCBUnder har olika förskjutningar i nyproduktionenskett avseende lägenhetstyp, upplåtelseformer m.m. En sådanförändring gäller fördelningen mellan flerbostadshus och småhus.År 1980 låg av de nyproducerade lägenheterna i småhus. År1990 hade småhusens andel sjunkit till av de påbörjadelägenheterna. En ännu tydligare trend under det senasteårtiondet gäller fördelningen mellan olika upplåtelseformer.Andelen hyresrätter har fördubblats . ärvarannan nyproducerad bostad en hyreslägenhet. Bostadsrätternasandel i nyproduktionen har varit omkring entredjedel. Andelen lägenheter med äganderätt har minskat förvarje år och uppgick avden totala produktionen. Redovisningen i tabell 6 överfördelningen mellan olika upplåtelseformer avser de lägenhetersom har färdigställts resp. år.Tabell 6. Fördelning mellan olika upplåtelseformer i hus somfärdigställts under perioden 1980-199000>År 21>Antal 41>Fördelning mellan upplåtelseformer %00> 21>lägen-00> 21>heter00> 41>Hyres- 61>Bostads-81>Ägande-00> 41>rätt 61>rätt 81>rätt00>1980 21>51 438 41>25 61>14 81>6100>1981 21>51 597 41>30 61>16 81>5400>1982 21>45 108 41>34 61>20 81>4600>1983 21>43 374 41>32 61>29 81>3900>1984 21>34 988 41>36 61>27 81>3700>1985 21>32 932 41>38 61>29 81>3300>1986 21>28 791 41>42 61>28 81>3000>1987 21>30 884 41>41 61>32 81>2700>1988 21>40 574 41>45 61>32 81>2300>1989 21>50 404 41>45 61>34 81>2100>1990 21>58 400 41>51 61>32 81>1700>Källa: SCBDen förändrade fördelningen mellan olika upplåtelseformer inyproduktionen förklaras delvis av den minskade andelen småhus.En ännu mer betydelsefull faktor i sammanhanget är dockförändringen av upplåtelseformerna inom småhusproduktionen. Frånatt tidigare till helt övervägande del ha upplåtits medäganderätt har de två andra upplåtelseformerna successivt ökatsin andel i småhusproduktionen. Av nyproducerade småhusuppläts med äganderätt, med bostadsrätt och medhyresrätt. Motsvarande fördelning var äganderätt, bostadsrätt och hyresrätt. Fördelningen mellan olikaupplåtelseformer för flerbostadsbebyggelsen har däremot varitrelativt oförändrad , ungefär en tredjedel medbostadsrätt och två tredjedelar med hyresrätt.Den genomsnittliga lägenhetsstorleken i nyproduktionen harminskat . var av denyproducerade lägenheterna på 2 rum och kök eller mindre. År1990 hade smålägenheternas andel mer än fördubblats och uppgicktill av nyproduktionen. På motsvarande sätt minskadeandelen stora lägenheter -- större än 4 rum och kök -- inyproduktionen från år år 1990.Förskjutningen av lägenhetsstorlekarna i nyproduktionenförklaras bara delvis av den minskade andelen småhus. Ävensmåhuslägenheternas genomsnittliga storlek har minskat påtagligtunder 1980-talet.4.2.2 OmbyggnadsverksamhetenUnder med vikandenyproduktion av bostäder ökade ombyggnadsverksamhetenkraftigt. Den största omfattningen nåddes då ombyggnadenav 33 000 lägenheter påbörjades. har vissarestriktioner -- ombyggnadslåneramar och minskade räntebidrag --införts för ombyggnad av bostäder. Detta har bidragit till attantalet ombyggda lägenheter påtagligt har minskat under desenaste åren. påbörjades ombyggnad av ca 16000lägenheter i flerbostadshus. Detta innebar en minskning avantalet ombyggda lägenheter med mellan åren 1989och 1990 och en halvering av ombyggnadstakten sedan år 1987.Boverket gör dock bedömningen att ombyggnadsverksamheten underår 1991 åter kommer att öka. Antalet ombyggda lägenheter väntasöka med i förhållande . Åren därefter kanenligt ombyggnadsverksamheten förväntas öka ytterligarei omfattning.Tabell 7. Påbörjade lägenheter i moderniseradeflerbostadshus före moderniseringen i riket samt istorstadsområdena under åren 1980-199000>År 21>Antal lägenheter före modernisering00> 21>Riket 41>Stor- 61>Stor-81>Stor00> 41>Stockholm 61>Göteborg81>Malmö00>1980 21>13 000 41>3 600 61>2 40081>90000>1981 21>14 600 41>2 200 61>3 10081>150000>1982 21>19 700 41>4 500 61>3 20081>140000>1983 21>22 100 41>4 000 61>3 60081>120000>1984 21>29 700 41>3 900 61>5 10081>140000>1985 21>24 500 41>4 400 61>2 90081>140000>1986 21>33 200 41>4 600 61>4 10081>150000>1987 21>32 100 41>4 600 61>3 80081>150000>1988 21>28 200 41>3 900 61>3 40081>110000>1989 21>22 600 41>3 100 61>3 00081>90000>19901 21>16 000 41>2 200 61>2 20081>25000>1 Preliminär uppgift korrigerad för beräknadunderskattning00>Källa: SCBUppgifterna i tabell 7 avser antalet lägenheter föreombyggnaden (modernisering med statligt lån). I samband medombyggnadsverksamheten förekommer en viss lägenhetsavgång, sombl.a. beror på att små lägenheter slås ihop till större. Antaletfärdigställda moderniserade lägenheter blir därför något lägre.År 1980 uppgick denna lägenhetsavgång till avantalet påbörjade lägenheter i moderniserade flerbostadshus.Därefter har den successivt minskat och har under senare åruppgått till för riket som helhet. harlägenhetsavgången ytterligare minskat betydligt och uppgick tillendast för riket som helhet. Särskilt påtaglig harminskningen i lägenhetsavgången varit i storstadsområdena, från11% till . Sannolikt har de reglerför ombyggnadslån som antog i syfte att minskaantalet lägenhetssammanslagningar haft betydelse för dennautveckling.Minskningen i ombyggnadsverksamheten varsärskilt påtaglig i . Ombyggnadslåneramarna uppges hahaft stor betydelse för denna utveckling i . Ramarnaär dock borttagna i detta område för och en ökning avombyggnadsverksamheten väntas därför.4.3 ByggnadskostnaderUnder har byggnadskostnadernas utvecklingvarit föremål för en omfattande uppmärksamhet. Orsaken är attbyggnadskostnaderna ökadepåtagligt snabbare än prisutvecklingen i övrigt. Under perioden1986--1988 steg produktionskostnaderna för bostäder nästan tregånger snabbare än inflationen. var ökningstaktenungefär 1,5 gånger snabbare än inflationen. Kostnadsutvecklingeninom bostadsbyggandet har ytterligare närmat sigden allmänna prisutvecklingen som den mäts genomkonsumentprisindex (KPI). Under den lågkostnadsökningstakten för delar av bostadsbyggandet t.o.m. underprisutvecklingen i övrigt. Bilden av byggnadskostnadernasutveckling varierar dock något beroende på vilken typ avstatistik som man utgår ifrån. Stora regionala variationer finnsockså.För att mäta byggnadskostnadsutvecklingen används olika typerav index, bl.a. faktorprisindex. Faktorprisindex används vidkontraktsreglering av mindre entreprenad. Det används också föranalys av byggnadskostnadsutvecklingen och som underlag förberäkning av tidskoefficienten i bostadslånesammanhang.Faktorprisindex mäter den sammantagna effekten avprisutvecklingen för de produktionsfaktorer (byggmaterialpriser,arbetslöner etc.) som sätts in i byggnadsverksamheten.Den kvartalsvisa utvecklingen av byggnadspriserna under de tvåsenaste åren redovisas i tabell 8. Som jämförelse redovisasutvecklingen av konsumentprisindex.Tabell 8. Procentuell förändring av årstakt av faktorprisindex(inkl. löneglidning) och konsumentprisindex. Kvartalsvis föråren 1989 och 199000>År/ 25>Ökning i % gentemot motsvarande periodföregående år00>kvartal00> 25>Faktorprisindex för85>KPI00> 25>flerbostadshus 55>gruppbyggda småhus00>198900>1:a 25>10,6 55>10,285>6,500>2:a 25>10,3 55>9,985>6,500>3:e 25>10,4 55>8,685>6,200>4:e 25>10,4 55>10,485>6,500>199000>1:a 25>11,5 55>11,585>9,800>2:a 25>11,4 55>11,385>10,000>3:e 25>10,1 55>10,085>11,100>4:e 25>10,1 55>9,885>11,200>Källa: SCBTabellen visar att den kvartalsvisa ökningstakten förfaktorprisindex inkl. löneglidning legat på ungefär samma nivåsom konsumentprisindex . En jämförelsemellan faktorprisindex och konsumentprisindex blir emellertidaldrig helt rättvisande, eftersom det ena mäter prisutvecklingpå varor och lönekostnader medan det andra mäterprisutvecklingen på en viss konsumtion.För stegfaktorprisindex (exkl. löneglidning) med 7,. Detta är enmindre ökning än året innan.Konsumentpriserna steg med 10,. Avde kostnadsslag som ingår i faktorprisindex ökade byggmaterialmed 6,och byggherrekostnaderna, dvs. kapitalkostnadernasamt kostnader för projektering, administration m.m., med10,. För byggherrekostnaderna innebar detta en minskning avkostnadsökningstakten från föregående års nivå på 18%.Ett annat sätt att mäta byggnadskostnadernas utveckling ärgenom de beräknade produktionskostnader som redovisas i depreliminära besluten om bostadslån vid resp. tidpunkt. I tabell9 redovisas den genomsnittliga produktionskostnaden perkvadratmeter total primär bruksarea för den statligt belånadebostadsproduktionen under de två senaste åren.Tabell 9. Kostnadsutvecklingen för flerbostadshus ochgruppbyggda småhus kvartalsvis enligtpreliminära beslut om bostadslån00>År/ 21>Genomsnittlig produktionskostnad per00>kvartal 21>m2 total primär bruksarea00> 21>Flerbostadshus 61>Gruppbyggda småhus00> 21>kr/m2 41>Ökning i % 61>kr/m281>Ökning i %00> 41>från före-81>från före-00> 41>gående år81>gående år00>198900>1:a 30>8 500 44>18 70>8 20084>1000>2:a 30>8 800 44>10 70>8 50084>1000>3:e 30>9 000 44>10 70>8 70084>1100>4:e 30>9 400 44>10 70>8 80084>600>199000>1:a 30>9 700 44>13 70>9 60084>1700>2:a 30>10 200 44>16 70>9 90084>1600>3:e 30>10 300 44>14 70>9 90084>1300>4:e 30>10 200 44>8 70>10 10084>1500>Källa: BoverketDen genomsnittliga produktionskostnaden för flerbostadshus ihela landet var 10126kr./m2, vilketinnebär en ökning jämfört med . För gruppbyggdasmåhus uppgick motsvarande produktionskostnad till9891kr./m2 -- en ökning jämfört med år 1989.Ökningstakten för produktionskostnaden mätt på detta sätt vardärmed något högre än . Det ärframför allt i småhusproduktionen som kostnadsökningarna harvarit fortsatt höga. I flerbostadshusproduktionen avtogkostnadsökningarna . I jämförelsemed var byggkostnaderna i denna del avproduktionen högre, vilket innebär en lägreökningstakt än KPI under motsvarande period.De högsta genomsnittliga produktionskostnaderna återfinns iStorstockholmsområdet. För flerbostadshus uppgick härproduktionskostnaden per kvadratmeter till 11343kr. och förgruppbyggda småhus till . Kostnadsökningstakten iStorstockholm låg också på en högre nivå än iövriga landet. Den genomsnittliga byggkostnaden ökade iStockholms län för flerbostadshus och förgruppbyggda småhus. Även i ökadebyggkostnaderna mer än i övriga landet. I lågdäremot kostnadsökningen betydligt under övriga landets.Om ovanstående uppgifter i stället uttrycks i kostnad perlägenhet uppgick produktionskostnaden för den genomsnittligaflerbostadshuslägenheten till strax under 900 000 kr.Den genomsnittliga kostnaden för ombyggnad var ca 390000kr.per lägenhet i flerbostadshus.I bostadslånesammanhang brukar även den s.k. överkostnaden,dvs. den del av kvoten mellan produktionskostnaden ochpantvärdet som överstiger , användas som ett mått påbyggkostnadsutvecklingen i nyproduktionen. Överkostnaderna harockså genom den s.k. räntebidragstrappan betydelse förlånekostnaderna efter projektets färdigställande. Fullträntebidrag utgår för lånedelar med högst överkostnad.