bet · GE01UbU16 · 1991-05-21 00:00:00 — att hos regeringen begär en nationell översynoch redovisning av hur de nya medierna används inom den högreutbildningen i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Ub628 av och () vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om distansutbildningsinstitut iHärnösand.1990/91:Ub640 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öppna högskolornaspreparandkurser för gäststuderande även för flyktingar somavser att studera på högskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lägga ut dessa kurser medefterföljande rikstest på alla högskoleorter.1990/91:Ub656 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att 1-årig teknikerutbildning inomelektronik bör tillföras Hälsingland.1990/91:Ub673 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att beslutar att tandsköterskeutbildningenskall vara kvar inom gymnasieskolan inom ramen föromvårdnadslinjen.1990/91:Ub698 av i och StinaGustavsson (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tandvårdsutbildning i gymnasieskolan.1990/91:Ub699 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ettårig teknikerutbildning igymnasieskolans regi.1990/91:Ub726 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om distansundervisning.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A496.1990/91:Ub802 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om riktlinjer för en reformering avgymnasieskolan i syfte att bättre tillgodose flickornas behovsamt stärka deras ställning inför det kommande arbetslivet.1990/91:Ub804 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännaatt mer biologi/ekologiundervisning införs i skolan,4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt motion och idrott som schemalagt ämne inte minskar.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So226.1990/91:Ub809 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättande av lektorstjänster igrundskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lektorstjänster på allagymnasielinjer.1990/91:Ub810 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrott som obligatoriskt ämne igymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om idrottsgymnasier.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Kr513.1990/91:Ub811 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samordning av verksamheten inomgymnasie-, vuxen- och AMU-utbildningen.1990/91:Ub813 av m.fl. (mp) vari yrkas4. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att miljökunskap införs som ettobligatoriskt ämne fr.o.m. förskola t.o.m. högskola,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om val av B-språk,10. (delvis) att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att de estetiska ämnenaoch rörelse måste stärkas i grund- och gymnasieskolan,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens skolor för vuxna.1990/91:Ub816 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inriktningen av en treårig gymnasialvårdutbildning -- omvårdnadslinjen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om yrkeslivserfarenhet vid antagningtill gymnasieskolans omvårdnadslinje.1990/91:Ub817 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningen av flygmontörer,flygmekaniker och flygtekniker på gymnasial nivå,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lokalisering av gymnasial flygtekniskutbildning.1990/91:Ub820 av och () variyrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildningen i kost- ochkonsumentkunskap i gymnasieskolan,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av utökad utbildning i kostoch hushållning inom omvårdnadslinjen.1990/91:Ub823 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om språkundervisningen pågymnasieskolans yrkesförberedande linjer,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om språkgymnasier.1990/91:T511 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ökat antalutbildningsmöjligheter för yrken inom handelsflottan.Motion väckt med anledning av proposition 1990/91:871990/91:Ub66 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till ettprogram för vuxenutbildningen i enlighet med vad i motionenanförts.Motion väckt med anledning av proposition 1990/91:901990/91:Ub84 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förutsättningarna för miljöutbildningi skolan. InledningDen 1mars 1989 överlämnade tillregeringen dels förslag till förändringar av gymnasieskolansstudieförberedande linjer, dels förslag till nystudievägsstruktur för den yrkesförberedandegymnasieutbildningen (rapporten av tvåregeringsuppdrag om gymnasieskolan). Utredningen om detvååriga, ej direkt yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolanhar överlämnat förslag till regeringen i betänkandet (SOU1989:10) Två nya treåriga linjer i gymnasieskolan. Ettöversynsarbete inom av den s.k. lillaramen och dess specialkurser för sökande med viss ålder,praktik eller utbildning efter samt förinvandrarungdom har redovisats i promemorian Gymnasieskolanslilla ram. Föredragande statsrådet tar i proposition 1990/91:85ställning till dessa förslag samt återstående förslag urSkola--(SOU 1989:113 resp. 114) jämte vissaandra förslag om gymnasieskolan som redovisats i propositionen(s.40--41).Till grund för statsrådets förslag på vuxenutbildningensområde ligger SÖs fördjupade anslagsframställning förbudgetåren 1991/92--1993/94 samt vissa andrautredningsuppdrag som redovisas i propositionen (s. 41).2. En mål- och resultatorienterad styrning av skolanRiksdagen fattade beslut om skolans utveckling ochstyrning. Beslutet innebär att styrningen av skolverksamheten istörre utsträckning än skall ske genom ökadprecisering av mål, riktlinjer och innehåll när det gällerundervisningen, som annan statlig reglering minskas.På det lokala planet måste detta leda till ett vidgatansvarstagande i strävan att förverkliga skolans mål m.m. Avriksdagsbeslutet framgår vidare att genom vidgningen avkommunernas ansvar för skolan till frågor som har samband medden direkta undervisningen ökar behovet av att staten som endel av sitt övergripande ansvar för skolan följer upp,utvärderar och utövar tillsyn för att utröna omskolverksamheten i sin helhet bedrivs på ett sätt som motsvarardet ökade ansvaret (prop. 1988/89:4, bet. UbU7, rskr. 95).Hösten 1989 beslöt att den statliga regleringen avtjänsterna som lärare, skolledare, biträdande skolledare ochsyofunktionärer skall upphöra med utgången av (prop.1989/90:41, bet. UbU9, rskr. Beslutet innebär attkommunerna har ett helt och odelatarbetsgivaransvar för all personal i skolan.I proposition 1990/91:18 om ansvaret för skolan strykerföredragande statsrådet under att dagens krav på en förändradoch förbättrad offentlig verksamhet måste mötas genom attansvaret förs längre ner i organisationen till dem som verkaroch arbetar där. Härigenom och genom att de som är beroende avverksamheten får ett större inflytande över t.ex.prioriteringar av insatser kan verksamheten bli effektivare(bet. 1990/91:UbU4, rskr. 76).Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig,varhelst den anordnas i landet (skollagen 1kap.2§ förstastycket). Allas lika rätt till utbildning är grundläggande förden svenska skolpolitiken. Skolan skall ge alla sammamöjligheter att utvecklas. Samma mål och riktlinjer skall gällaför skolorna i landet. Läroplanerna skall enligt nämndariksdagsbeslut utformas på ett sådant sätt att de blir klaraoch tydliga. Likvärdigheten i ett målstyrt skolsystem måsteockså garanteras av uppföljning, utvärdering och en statligtillsyn, en statlig lärarutbildning och fortbildning. Genom ettspecialdestinerat statsbidrag, som är uppbyggt utifrån tidigarestatliga bidrag till undervisningsinsatser, avser staten att gealla kommuner så långt möjligt likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för verksamheten i skolan. Det förutsättsslutligen i riksdagsbeslutet att lokala initiativ i vissakommuner kommer att kunna stimulera andra kommuner till nyainitiativ i fråga om skolans utveckling.3. Gymnasieskolan3.1 Principiella utgångspunkter för en förändring avgymnasieskolanUtbildningsväsendet måste enligt föredragande statsrådet iproposition 1990/91:85 i allt större utsträckning organiserasså att det kan möta både individens och samhällets krav på ettlivslångt lärande. Gymnasieskolan intar i detta sammanhang enstrategisk position. Den måste därför bli en skola, där varjeindivid kan få undervisning utifrån sina skilda förutsättningaroch behov.Enligt föredragande statsrådet bör utbildningsutbudetorganiseras i nationellt fastställda utbildningsprogram.Programbegreppet är enligt hans mening att föredra framförlinjebegreppet, därför att det lättare kan förknippas med ramarinom vilka olika vägar kan väljas. Han menar vidare att det ären viktig likvärdighetsfråga att alla ungdomar erbjuds entreårig gymnasieutbildning, oavsett vilken inriktning deväljer. Målsättningen för gymnasieskolan måste slutligen varaatt erbjuda alla ungdomar en kvalificerad utbildning.Arbetslivet kräver i större utsträckning än tidigare godabaskunskaper både i allmänna ämnen och i yrkesämnen.Gymnasieutbildningen skall ge alla möjlighet att göra enutvecklingsinsats i arbetslivet och själva utvecklas i sittarbete.Föredragande statsrådet anser att den fastagrenstrukturen måste ersättas av ett mer flexibelt system.Utöver nationella grenar som utformas centralt och erbjudskommunerna måste utrymme också skapas för lokala grenar, somutbildningshuvudmannen utformar och fastställer.De nationella utbildningsprogrammen och de nationella ochlokala grenarna föreslås byggas upp av kurser inom olikaområden. I varje elevs utbildning kommer att ingå ämnen som ärgemensamma för alla elever -- kärnämnen, och ämnen som ärkarakteristiska för de olika programmen och grenarna.Föredragande statsrådets förslag till timplaner återfinns ipropositionen (s. 98--101). De föreslagna timplanerna uttryckerden tid i timmar som eleverna skall garanterassom ett minimum av lärar- eller handledarledd undervisning.Minsta garanterade undervisningstid är enligt propositionen fördet estetiska programmet samt för Samhälls- ochNaturvetenskapsprogrammen 1650 resp. . Dessatimtal är lägre än för övriga program, som har en minstagaranterad undervisningstid av . Enligtpropositionen (s. 109) har resurserna beräknats så att utrymmefinns för huvudmännen att öka undervisningstiden med 5--10%utöver den angivna tiden.I åtta motioner yrkas avslag på regeringens förslag tillförändring av gymnasieskolan.Enligt motion 1990/91:Ub126 (m) bör avslåregeringens förslag till reformering av gymnasieskolan ochbegära ett nytt förslag om gymnasieskolans studieförberedandeoch yrkesförberedande utbildningar utifrån de utgångspunktersom anges i motionen. Motionärerna avvisar regeringens förslagatt all gymnasieutbildning skall bli treårig. Enligt derasuppfattning skall utbildningstidens längd avpassas efter deskiftande krav som fortsatta studier eller yrkesarbete ställer.Regeringens förslag innebär, hävdar motionärerna, dramatiskanedskärningar av undervisningen på samtliga grenar inom denstudieförberedande gymnasieutbildningen. Tiden för ämnen somsvenska, engelska, samhällskunskap och historia föreslås t.ex.minska med 40--. De grundläggande krav på gymnasieskolansom ställs i motionen är att den studieförberedandeutbildningen skall ha innehåll, kvalitet och omfattning som gerde nödvändiga förkunskaperna för att fortsätta i högreutbildning. Vidare skall den yrkesinriktade utbildningen halängd och innehåll som anpassas till yrkets krav.Yrkesutbildningen skall ha en omfattande anknytning tillarbetslivet. Detta skall ske genom två olika former avyrkesutbildning, nämligen en ny och modern lärlingsutbildningsamt en skolförlagd utbildning med betydande arbetsplatsinslag.Genom kompletterande studier skall studerande som saknarbehörighet för högskolestudier kunna skaffa sig sådan. Ett nyttförslag till förändring av gymnasieskolan måste enligtmotionärernas mening ta sin utgångspunkt i dessa krav(yrkandena 1, 2 och 3). Avslag på regeringens förslag tillreformering av gymnasieskolan begärs också i motionerna1990/91:Ub123 (m) och 1990/91:Ub139 (m). Regeringen böråterkomma med ett nytt förslag. Enligt motion 1990/91:Ub143 (m)yrkande 1 är bristerna i propositionen så allvarliga attpropositionen inte kan läggas till grund för något beslut iriksdagen.I motion 1990/91:Ub127 (fp) yrkande 1 anförs att regeringensförslag inte motsvarar de förväntningar som motionärerna haftpå en gymnasiereform. Propositionen bör därför i de delar somavser gymnasieskolan avslås och återförvisas till regeringenför ett nytt förslag med sikte på ett riksdagsbeslut våren1992. Särskilt kritiseras att regeringsförslaget överskattar derationaliseringsmöjligheter som finns i gymnasieskolan ochbortser från de behov av kvalitetssatsningar som finns vidsidan av förlängningen av yrkeslinjerna. Propositioneninnehåller enligt motionärerna inte något relevantbeslutsunderlag. Innan tar ställning till struktureni en ny gymnasieskola bör regeringen redovisa bl.a.utvärderingen av översynen av den gymnasiala yrkesutbildningen(ÖGY) och ställningstaganden om vilket betygssystem som skalltillämpas. Motionärernas program för gymnasieskolan innehållerbl.a. att eleverna skall ges större valfrihet, att åtgärdervidtas för att garantera eleverna de lektioner som läroplanenförutsätter, att satsningar görs på språkutbildning genomstörre tillvalsmöjligheter och att yrkesutbildningarnaförbättras genom att ett antal av dem förlängs till ochgenom en modulindelad kursplan som medger etappavgångar.I motion 1990/91:Ub132 (mp) redovisar motionärerna sin syn påden framtida gymnasieskolan med utgångspunkt i bl.a. attskolan, förutom att ge eleverna utbildning och allmänbildning,också skall stimulera dem till personlighetsutveckling ochsjälvinsikt. Motionärerna avvisar förslaget i propositionen attgymnasieskolan skall vara obligatoriskt treårig. böri stället besluta om en flexibel gymnasieskola på 2--, menmed en lagfäst rätt till treårig utbildning på gymnasienivå ochdärtill rätt till studieavbrott och senare återupptagnastudier. Även studier utomlands bör räknas in i studiegången.Genom etappstudier och slopad årskursindelning bör eleven gesmaximalt utrymme att skapa sin egen studiegång. Det behövs,anför motionärerna, en annan pedagogik än den traditionella ochen fördjupad kunskapssyn som syftar till att sätta eleven icentrum. En utökad timplan krävs enligt motionen för enförstärkt miljö-, hälso- och språkutbildning. I motionen anförsvidare att godkända såväl baskurser inom de nationellaprogrammen som valfria kurser bör berättiga eleven till ettkompetensbevis. Eleven bör, jämte personalen, ha rätt tillinflytande på verksamheten vid skolenheten, som bör varasjälvstyrande. Motionärerna föreslår slutligen attstatsbidraget skall följa eleven till den skola och den kommundär han väljer att studera (yrkandena 1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 11,12, 13, 14, 15, 17, 18, 21, 22, 32, 33, 34 och 35). Även imotion 1990/91:Ub154 (mp) framhålls att en reform avgymnasieskolan bör ta sikte på att skapa en mer flexibelutbildning, där eleven i princip kan välja sin egenindividuella utbildningslinje efter mönster från etappsystemeti den kommunala vuxenutbildningen. Motionären vill därför(yrkandena 1 och 2) att skall avslå propositionen ochhos regeringen begära ett nytt förslag till gymnasiereform.Enligt motion 1990/91:Ub165 (mp) bör med avslag påpropositionen begära ett förslag som utvecklar deyrkesinriktade gymnasielinjernas innehåll. I andra hand yrkasatt uttalar sig för en översyn av dessa linjersutvecklingspotential. Motionärerna vill främst främjautvecklingen av baskunskaper inom yrkesutbildningar, ta vara påtekniska innovationer i yrkeskunnandet och utan tvång ge ökademöjligheter till teoretiska studier.Utskottet vill med anledning av motionerna anföra följande.Efter en period av kvantitativa reformer förestår en perioddå ambitionerna måste inriktas mot kvalitativa reformer.Förändringarna måste tillgodose samhällsekonominskrav på effektivitet och produktivitet. Det kan ocksåkonstateras att utbildning är ett av samhällets främsta medelför att främja livskvalitet och välfärd. Utbyggnaden av deolika skolformerna i har dock inte från börjanplanerats som komponenter i ett genomtänkt system föråterkommande utbildning. De måste därför nu utvecklas tilldelar i ett utbildningssystem som inte bör rymmaåtervändsgränder utan ger möjligheter till val och omval ochutgör en förutsättning för ett lärande genom hela livet. Ettsådant utbildningssystem är en tillgång för ett land.Utskottet anser för sin del att förslagen i propositionen --efter förändring av olika delar och efter ett tillskott avmedel till anslaget Bidrag till driften av det kommunalaoffentliga skolväsendet -- bör kunna utgöra grund för enförändring av gymnasieskolan. Utskottet föreslår att riksdagendärmed avslår ifrågavarande motionsyrkanden.Enligt utskottets mening bör i den framtida gymnasieskolanlinjebegreppet kunna bytas mot begreppet program med denmotivering som finns i propositionen. Därmed avstyrks motion1990/91:Ub151 (fp).Utskottet övergår härefter till att behandla de olika delarnaav propositionen och lägga fram sina förslag till en förändradgymnasieskola.3.2 Finansiering av en förändrad gymnasieskolaNär det gäller finansieringen av regeringens förslag beräknasi propositionen det sammanlagda medelsbehovet för den nyagymnasieskolan vid full effekt (inkl. reform- ochgenomförandekostnader) till 9401,3 milj.kr. Beräknadekostnader för den dimensionering av gymnasieskolan som inomregeringskansliet räknats fram för /98 menavseende samtliga utbildningar enligt dagens studievägsstrukturuppgår till 7593,3 milj.kr. I förhållande till detta sägesden nya gymnasieskolan medföra ett ökat medelsbehov på avrundat1800milj.kr. s. 111).En minskad statlig skoladministration i enlighet medriksdagens beslut (prop. 1990/91:18, UbU4, rskr. 76)beräknas ge en besparing av 100 milj.kr. Genom förslaget attden lärarledda undervisningstid som skall garanteras elevernaminskas jämfört med dagens timtal anses ca 330 milj.kr. kunnasparas (prop. s. 112). Ett rationaliseringskrav på 0,perår beräknat på det totala sektorsbidraget till skolväsendetunder en fyraårsperiod beräknas medföra att ca 617 milj.kr. kanfrigöras för reformering av gymnasieskolan (prop. s. 112). Defrigjorda resurserna återförs direkt till kommunerna som ettreformtillskott i takt med reformeringen av gymnasieskolan. Detotala kostnaderna för den arbetsplatsförlagda delen avutbildningen beräknas till 753,8 milj.kr. Viss andel avarbetsmarknadsavgiften avses tas i anspråk för att bestridadessa kostnader (prop. s. 113).I motion 1990/91:Ub147 (c) yrkande 13 föreslås nu attriksdagen till driften av det kommunala offentliga skolväsendetanvisar ytterligare 330milj.kr. Samma belopp begärs i motion1990/91:Ub149 (v) yrkande 14 delvis. Vidare föreslås i sammamotion yrkande 14 delvis att anslaget tillförs de 617milj.kr.som under ifrågavarande anslag avses sparas genomrationaliseringar.Enligt utskottets mening måste anslaget till skolväsendetsdrift tillföras 330milj.kr., om det skall vara möjligt att påett tillfredsställande sätt genomföra en förändring avgymnasieskolan. Utskottet föreslår därför att medanledning av motionerna 1990/91:Ub147 yrkande 13 och1990/91:Ub149 yrkande 14 delvis samt med avslag på proposition1990/91:85 i denna del som sin mening ger regeringen till kännaatt anslaget Bidrag till driften av det kommunala offentligaskolväsendet skall tillföras ett belopp av 330000000kr.fr.o.m. /93, dels antar förslaget till lag omändring i lagen (1981:691) om socialavgifter.Yrkande 14 delvis i motion 1990/91:Ub149 om ett ytterligaretillskott om 617 milj.kr. avstyrks.Utskottet behandlar i detta sammanhang motion 1990/91:Ub147(c) yrkande 18, enligt vilket den parlamentariska kommitté somskall utvärdera statsbidragsreformen även skall få i uppdragatt utvärdera gymnasiereformens finansiering.Utskottet förutsätter att ifrågavarande kommitté vid sinutvärdering också tar upp frågor som har att göra medgymnasiereformens finansiering. Genomförandet av reformen tarlång tid. Kommittén bör enligt utskottets mening löpande hållasig underrättad om huruvida rationaliseringskravet går attuppfylla. Om så inte är fallet, bör detta redovisas förregeringen, som har att återkomma till . Detta börriksdagen med bifall till motion 1990/91:Ub147 yrkande 18 somsin mening ge regeringen till känna.3.3 Nationella programDet föreslås i propositionen att det i gymnasieskolan skallfinnas 16 nationellt fastställda treåriga program, nämligendels två studieförberedande program --Naturvetenskapsprogrammet och Samhällsvetenskapsprogrammet --dels 14 andra program: Barn- och fritidsprogrammet,Byggprogrammet, Elprogrammet, Energiprogrammet, Estetiskaprogrammet, Fordonsprogrammet, Handels- ochadministrationsprogrammet, Hantverksprogrammet, Hotell- ochrestaurangprogrammet, Industriprogrammet, Livsmedelsprogrammet,Medieprogrammet, Naturbruksprogrammet och Omvårdnadsprogrammet.Naturvetenskapsprogrammet avses få två nationelltfastställda grenar, den naturvetenskapliga och den tekniska.Inom samhällsvetenskapsprogrammet skall finnas tre grenar,nämligen den ekonomiska, den humanistiska och densamhällsvetenskapliga. Även inom de 14 yrkesförberedandeprogrammen föreslås ett antal grenar.3.3.1 Allmänna timplanefrågorLäsåretEnligt gymnasieförordningen (2kap. 11--16§§) omfattar ettläsår sammanlagt och därmed (inkl.lördagar, och vissa andra helgdagar).Läsåret skall ha minst , varav minst 4 ochhögst 6 skall vara lärarledda friluftsdagar. Minst 12 lovdagaroch högst ingår i läsåret men inräknas inte ide . Vid riksdagsbeslutet (UbU 1982/83:19, rskr.227) förutsattes att det fortfarande skulle vara möjligt förkommun "att lägga ut ett högre antal skoldagar än 178".När det gäller antalet friluftsdagar kommer utskottet i detföljande att föreslå att deras antal skall fastställas till 4.Sedan dessa räknats bort återstår minst som skallanvändas för garanterad undervisning och för andra aktiviteter(tid för centrala prov och likartade skrivningar, temadagarsamt studie- och yrkesorientering).Minsta garanterade undervisningstid för de nationellaprogrammenSom utskottet tidigare redovisat föreslås i propositionen attminsta garanterade undervisningstid skall vara 1650 timmarför såväl samhällsvetenskapsprogrammet som det estetiskaprogrammet och för naturvetenskapsprogrammet. Förövriga program föreslås en minsta garanterad undervisningstidav 2250 timmar.I motion 1990/91:Ub147 (c) yrkandena 10, 11 och 12 föreslåsen utökning av den garanterade undervisningstiden för denaturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga programmen till1850 timmar. Enligt motion 1990/91:Ub118 (c) yrkande 1 börtimtalen för de studieförberedande programmen vara i principoförändrade i förhållande till vad som gäller . I motion1990/91:Ub129 (fp, m, c, v, mp) yrkande 1 delvis begärs enutökning av samhällsvetenskapsprogrammets timtal för attåstadkomma ökat utrymme för språk, såväl moderna som klassiska,på den humanistiska grenen. I motion 1990/91:Ub149 (v)yrkandena 3, 4 och 5 hävdas slutligen att om praktik förs in isamtliga program försvinner grunden för väsentligatidsskillnader för olika program.