bet · GE01SfU12 · 1991-04-16 00:00:00 — För gymnasiestudier utanför fårstudiehjälp beviljas endast om studierna inte med lika storfördel kan bedrivas vid en svensk läroanstalt och den studerandehar varit kyrkobokförd i . Förstudier utanför , vilkas allmänna inriktning motsvararsvensk gymnasieskola, beviljas i enlighet härmed studiehjälpendast om den studerandes föräldrar är bosatta utomlands.Ann-Cathrine m.fl. begär i motion Sf506 (yrkande 8) attelever som bedriver gymnasiestudier utomlands skall ha rätt tillstudiehjälp i form av studiebidrag och inackorderingstillägg påsamma villkor som i . Även anser i motionSf503 att studiebidrag bör utgå till ungdomar som bedrivergymnasiestudier utomlands, och hon begär ett tillkännagivandehärom.Utskottet vill erinra om att CSN i sin anslagsframställning /89 föreslog att studiebidrag skulle kunna utgåför studier på gymnasial nivå utomlands även ommotsvarande utbildning fanns i . Detta skulle till enbörjan gälla alla elever som studerade utomlands via deorganisationer som arrangerade utbyte med utländska skolor ochsom med undertecknat Överenskommelse ominternationella ungdomsutbyten. Enligt CSN borde även studerandesom reste utomlands för studier på annat sätt kunna beviljasstudiebidrag om den studerande kunde visa att utbildningen hadegodtagbar kvalitet.Utskottet har därefter (se senast1989/90:SfU14) förklarat sig i och för sig positivt till attstudiehjälp kunde utgå under något års gymnasiestudier utomlands,men utskottet har ansett att en utökning av möjligheterna atterhålla studiebidrag för sådana studier inte kunnat genomföras avstatsfinansiella skäl.Regeringen har i proposition 1990/91:78 ominternationellt ungdomsutbyte lagt fram förslag om vissa åtgärderför att främja och underlätta det internationella ungdomsutbytet.I avvaktan på resultatet av CSNs översyn av studiehjälpssystemetläggs i propositionen inte fram något förslag om utökademöjligheter till studiebidrag vid utlandsstudier. Utskottet villi sammanhanget erinra om att frågor om utlandsstudier kan kommaatt beröras i en utredning om gymnasieskolansinternationalisering.Det internationella ungdomsutbytet lär komma att öka iomfattning och betydelse, och frågan om hur svenska ungdomarsgymnasiestudier utomlands skall finansieras måste lösas.Utskottet, som fortfarande ser positivt på tanken attstudiebidrag skall kunna utgå under något års gymnasiestudierutomlands, anser att resultatet av CSNs nämnda översyn som väntasföreligga bör avvaktas. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motion Sf506 yrkande8 och Sf503.I budgetpropositionen föreslås att till anslaget /92 anvisas ett förslagsanslag på 2688400000kr.I motion Sf527 begär m.fl. (yrkandena1--3) att till anslaget anvisas ytterligare 57 milj.kr., varav 47milj.kr. avser kostnader för ökade möjligheter till studierutomlands på gymnasienivå enligt förslag i motion Sf506 yrkande 8och 10 milj.kr. avser kostnader för en ytterligare höjning avinackorderingstillägget enligt förslag i motion Sf506 yrkande 6.Utskottet har ovan avstyrkt yrkandena 6 och 8 i motion Sf506,och utskottet avstyrker även anslagsyrkandena i motion Sf527yrkandena 1--3. Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.I motion Sf522 begär m.fl. att en utredningtillsätts som skall lägga fram förslag om förbättrade ekonomiskavillkor för folkhögskole- och gymnasiestuderande ungdomar.Såsom ovan anförts pågår en översyn av studiestödssystemet inomCSN. Utskottet anser därför inte att det nu föreligger behov avnågon ytterligare utredning på området utan resultatet av denpågående översynen bör avvaktas, och utskottet avstyrker bifalltill motion Sf522.F 3. Studiemedel m.m.Från anslaget betalas utgifter för studiebidrag enligt 4kap.samt räntesubventioner för och avskrivning av studielån enligt 3,4 och 7 kap. studiestödslagen. Under anslaget anvisas också medelför kostnader för avskrivning och inlösen av vissa studielån.Studiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen utgår tillhögskolestuderande och för studier på gymnasial nivå tillstuderande som har fyllt . Studiemedlen består av enbidragsdel och en lånedel. Fr.o.m. gällerdelvis nya regler om tilldelning och återbetalning av studiemedel(prop. 1987/88:116, SfU 26, rskr. 328 och 329). Vissa ändringarav inkomstprövningsreglerna och avskrivningsreglerna harbeslutats (1989/90:SfU14, rskr. 202 och prop.1989/90:147, SfU26, rskr. 348).Studiemedel vid heltidsstudier utges fr.o.m.den 1 januari 1991 av basbeloppet per läsår, varavstudiebidrag med 53,av basbeloppet. Detta innebär attstudiemedel för sådan tid beviljas med 6440 kr.per månad, varav bidragsdelen utgör . Under år1990 uppgick det totala studiemedelsbeloppet till avbasbeloppet, och med basbelopp avsågs under det året basbeloppetenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring ökad med etttilläggsbelopp om 800 kr.Studiemedel utgår efter en prövning av den studerandes inkomst.Prövningen för den som studerar heltid under fyra och en halvmånader per kalenderhalvår medför att studiemedlen fr.o.m. den 1januari 1991 reduceras med hälften av den del av inkomsten somunder första kalenderhalvåret överstiger av basbeloppet ochunder av basbeloppet, dvs. sammanlagt underåret av basbeloppet (s.k. fribelopp). Vid heltidsstudierunder och vid deltidsstudier är reduktionsreglernagynnsammare. Reduktionen av studiemedel gjordes tidigare i förstahand på bidraget och därefter på lånedelen, men fr.o.m. den 1juli 1991 görs reduktionen proportionellt på studiebidraget ochlånedelen.I budgetpropositionen anförs att erfarenheterna av det nyastudiemedelssystemet, som har fungerat , i huvudsakär positiva. Bl.a. har antalet studiemedelstagare ökat kraftigt.Det är emellertid för tidigt att dra några bestämda slutsatser omdet nya systemets funktion. För att en sådan analys skall blimeningsfull är det enligt föredragande statsrådet nödvändigt attinhämta erfarenheter i mer systematiseradform. Han anför att i de särskilda direktiven för budgetåren1993/94--1995/96 bör CSN få till uppgift att göra en utvärderingav systemets funktion och effekter. Vid denna utvärdering böråterbetalningsfrågorna prioriteras.I budgetpropositionen föreslås att studiemedel skall kunnabeviljas för en hel utbildning vid ett och samma tillfälle istället för som för högst två kalenderhalvår i sänder.Regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer bör fåmeddela bestämmelser om beviljningsperiodens längd. Entillfredsställande kontroll av studiemedelstagarnasstudieaktivitet måste givetvis upprätthållas. Det måste därförinföras en möjlighet att på grundval av enstudielämplighetsprövning ompröva rätten till studiemedel underden tid för vilken studiemedel beviljats. I propositionenföreslås att detta anges i 4 kap. 6 § studiestödslagen.I propositionen föreslås även regelförändringar som gällerrätten till studiemedel för den som har utbildningsbidrag i formav särskilt bidrag och begränsningar av rätten till studiemedelsamtidigt som studiehjälp m.m. uppbärs. I propositionen föreslåsäven förändringar i återbetalnings- och avskrivningsreglerna somdelvis innebär en anpassning mellan det nya och äldrestudiemedelssystemet.Utskottet föreslår att möjligheterna till omprövning avstudiestödet på grundval av en studielämplighetsprövning ävenförs in i 4 kap. 7 § studiestödslagen. Utskottet tillstyrkerlagändringarna i övrigt.I motion Sf524 anför m.fl. att det nyastudiemedelssystemet i princip är bra, särskilt efter deförbättringar som gjordes under förra . Motionärernaanser att det ändå är positivt att CSN får i uppdrag att göra enöversyn av systemet eftersom det inte kan uteslutas att vissaaspekter inte beaktades när studiemedelssystemet reformeradesresp. när skattereformen beslutades. Motionärerna anser vidareatt, om det visar sig att återbetalningsreglerna medför att mångalåntagare inte hinner betala tillbaka sina lån ,man bör överväga regelförändringar. Dessutom bör CSN vid sinöversyn också göra en beräkning av kostnaderna för att avskaffainkomstprövningen.Frågan om en särskild utredning av studiemedelssystemet tasupp i flera motioner.Ann-Cathrine m.fl. anför i motion Sf506 (yrkande 1) attskuldsättningen med dagens studiemedelssystem blir oacceptabelthög och tiden för återbetalning orimligt lång. Enligtmotionärerna behövs en översyn av systemet i syfte att ta framförslag för att komma till rätta med problemen medskuldsättningen men också med inkomstberäkningen, delångtidsstuderandes situation och finansieringen avutlandsstudier. Av i huvudsak samma skäl begär Ann-CathrineHaglund m.fl. i motion Sf9 yrkande 2 att en utredning tillsättsför en översyn av studiemedelssystemet.I motion Sf502 anför m.fl. att det nuvarandestudiemedelssystemet leder till stora studieskulder. Situationenhar förvärrats genom den kraftigt höjda uppskrivningsprocenten påstudielånen. Särskilt besvärligt blir det för dem som har enstudieskuld som är större än ingångslönen och där lönen utvecklaslångsammare än skulduppräkningen. Motionärerna erinrar omcenterpartiets förslag till studiestödssystem som innebär att enskattepliktig studielön skall utges som knyts till basbeloppetoch kompletteras med statsgaranterade lån. Genom att studielönenblir beskattningsbar kan fribeloppsreglerna avskaffas och destuderande få rätt till avdrag för kostnader för litteratur ochannat material. Motionärerna anser att en parlamentariskutredning bör tillsättas med uppdrag att ta fram en ny modell förstudiefinansiering. Därvid bör även effekterna av skattereformenföljas upp. Utredningen, som bör bedrivas skyndsamt, bör även seöver återbetalningsreglerna för dem som berörs av det gamlastudiemedelssystemet. Även i motion Sf523 av m.fl.begärs av samma skäl ett tillkännagivande om behovet av en nystudiemedelsutredning. och begär imotion Sf350 (yrkande 5) ett tillkännagivande om att ett systemmed studielön kan underlätta för kvinnor att skaffa sig högreutbildning.Margó m.fl. anför i motion Sf504 att det högaränteläget och skatteomläggningen gör att studielånen blir dyrareoch att återbetalningstiden förlängs. Skuldbördan i det nuvarandesystemet kan för många komma att uppgå till lika orimliga nivåersom i det gamla systemet. Den höga studiemedelsräntan kommerockså att minska värdet av bidragsdelen. Motionärerna anserdärför att regeringen bör tillsätta en utredning om ett nyttstudiefinansieringssystem.I motion Sf510 anför m.fl. att ett system meden allmän studielön skulle ha en god rekryteringsfrämjande effektpå låginkomsttagares familjer vad gäller högre studier.Motionärerna begär därför i yrkande 1 att en utredning tillsättssom belyser kostnader och övriga konsekvenser av införandet av ensådan studielön. En studielön skulle också kunna få kvinnor attsöka sig till högre studier.Motionerna tar upp olika frågor inom studiemedelssystemet.Frågan om införande av studielön prövades av vidbehandlingen av proposition 1987/88:116 om studiemedel, varvidriksdagen på förslag av utskottet biföll regeringens förslag omett reformerat studiemedelssystem. Utskottet ansåg sig då, motbakgrund av den kostnadsökning med ca 300 milj.kr. somregeringens förslag innebar, inte kunna medverka till attytterligare öka statens kostnader genom att införa studielön ienlighet med motionsyrkandena. Utskottet har vidhållit dennainställning senast i betänkandet 1989/90:SfU14.Vad gäller problemen med skuldsättningen vill utskottet erinraom att en viktig utgångspunkt för det nya systemet var att denövervägande delen av subventionerna, som i det tidigarestudiemedelssystemet återfanns på återbetalningsdelen, skulleflyttas till bidragsdelen. I proposition 1987/88:116 förklaradeföredragande statsrådet att, i det fall systemet skulle råka imer allvarlig obalans , det enligt hans meningborde vara självklart att vidta åtgärder för att komma till rättamed denna. har under föregående beslutat omflera ändringar i studiemedelssystemet som bör leda till enminskad skuldbörda. Dels har studiemedlens sammanlagda belopphöjts och därvid även bidragsdelen, dels har fribeloppen vidinkomstprövningen höjts som den ändringen gjorts attreduktionen av studiemedlen görs proportionellt på bidrags- ochlånedel. Den som har studieskulder för studier på såväl gymnasialnivå som högskolenivå kan dessutom få större delen av skuldenavskriven. Till viss del har förändringarna genomförts för attkompensera de studerande för effekterna av finansieringen avskattereformen.Enligt vad som anges i budgetpropositionen är det för tidigtatt dra några bestämda slutsatser om det nyastudiemedelssystemets funktion och det är nödvändigt att inhämtaytterligare erfarenheter i mer systematiserad form.Avsikten är att CSN inför budgetarbetet för budgetåren1993/94--1995/96 skall få till uppgift att göra en utvärdering avsystemets funktion och effekter. Vid denna utvärdering skallåterbetalningsfrågorna prioriteras. Beträffande de senare angesatt erfarenheterna är begränsade. har knappt30000 personer debiterats ett årsbelopp. Systemet haremellertid varit utsatt för en relativt omfattande kritik.Kritikerna har hävdat att systemets utformning medför att storagrupper av låntagare aldrig kommer att kunna återbetala sinastudieskulder. Reformeringen av skattesystemet har, enligtkritikerna, skärpt denna effekt eftersom studielåneräntan harhöjts som konsekvens av att avdragseffekterna på inkomstskattenhar begränsats till av räntekostnaderna. anser att kritiken i väsentliga delar saknar grund ochfinner inte anledning frångå de bedömningar som gjordes avstudiemedelskommittén.Riksdagen har som nämnts redan gjort vissa förändringar istudiemedelssystemet. Till viss del har dessa motiverats avskattereformen. Utskottet vill erinra om att en särskild kommittétillsatts (Fi 1990:08) för att följa upp och utvärderaskattereformens effekter i en brett upplagd ekonomiskutvärdering. Utredningen skall fortlöpande lägga fram förslag omdet visar sig att ej avsedda effekter uppkommer. Utskottet delarregeringens uppfattning att det i övrigt ännu är för tidigt attdra några bestämda slutsatser om studiemedelssystemets funktion.Utskottet anser det dock lämpligt att, sedan ytterligareerfarenheter vunnits, CSN gör en utvärdering avstudiemedelssystemet. Som anges i propositionen skallåterbetalningsfrågorna därvid prioriteras. Utskottet vill erinraom att en särskild utredare har tillkallats för att utreda vuxnasmöjligheter att finansiera studier på grundskole- ochgymnasieskolenivå (dir. 1990:2). Den s.k. finvuxutredningen skallanalysera och lägga fram förslag om ändringar i nuvarandestudiesociala system. Bl.a. skall samordningen mellan studiemedeloch andra stödformer belysas liksom situationen förvuxenstuderande med särskilt hård skuldsättning.Utskottet förutsätter att de frågor som tas upp i motion Sf524kommer att belysas vid CSNs kommande utvärdering avstudiemedelssystemet och att CSN lägger fram förslag till deregeländringar som påkallas. Motion Sf524 får härigenom ansestillgodosedd.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning i frågan ominförandet av studielön. I övrigt anser utskottet att resultatetav finvuxutredningens arbete och CSNs nämnda utvärdering avstudiemedelssystemet bör avvaktas, och utskottet avstyrker bifalltill motionerna Sf9 yrkande 2, Sf350 yrkande 5, Sf502, Sf504,Sf506 yrkande 1, Sf510 yrkande 1 och Sf523.Både vid beviljande och vid återbetalning av studiemedel harstudiemedelstagarens inkomst betydelse. Vid beviljande avstudiemedel sker en behovsprövning mot den studerandes inkomst,och studiemedlen reduceras vid en inkomst som överstiger en vissgräns. Återbetalning av studiemedel skall ske med 4%av studiemedelstagarens inkomst. Med inkomst avses fr.o.m. den 1januari 1991 sammanräknad inkomst av tjänst, näringsverksamhetoch kapital vid taxeringen (prop. 1990/91:25, SfU6, rskr. 95).Ann-Cathrine m.fl. anför i motion Sf506 (yrkande 2)att det nuvarande inkomstbegreppet missgynnar i första handbarnfamiljer och nyetablerade företagare eftersom man inte kanbeakta underskott i ett inkomstslag. Det är enligt motionärernaden verkliga betalningsförmågan -- inte någon konstruerad sådan-- som skall utgöra grund för prövningen av rätt till studiemedeloch underlag för återbetalningens storlek. Motionärerna anserdärför att "taxerad inkomst" skall användas som inkomstbegrepp istudiemedelssystemet, och de begär ett tillkännagivande härom.I det nya skattesystemet läggs nettoinkomsterna i inkomstslagentjänst och näringsverksamhet samman och benämns taxeradförvärvsinkomst. Inkomster av kapital beräknas för sig ochnettoinkomsterna beläggs med en 30-procentig skatt. Ettunderskott i inkomstslaget kapital påverkar den slutliga skatteni form av skattereduktion. Utskottet har tidigare (se senast1990/91:SfU6) avstyrkt motionsyrkanden om att begreppet taxeradinkomst skall användas i studiemedelsärenden. Utskottet hardärvid hänvisat till att ett inkomstbegrepp, där inkomsten kan hareducerats genom avdrag för underskott, inte uppfyller kraven pårättvisa mellan olika kategorier studerande.Utskottet vidhåller sin principiella inställning i fråga ominkomstbegreppet i studiemedelsärenden och avstyrker bifall tillmotion Sf506 yrkande 2.Tre motioner berör reglerna för inkomstprövning.Ann-Cathrine m.fl. begär i motionerna Sf506 (yrkande 5)och Sf527 (yrkande 4) att avskaffar fribeloppsgränsernaför de heltidsstuderande, och m.fl. begär imotion Sf510 (yrkande 4) ett tillkännagivande om studerandesferieinkomster.Utskottet vill till en början erinra om att fulla studiemedelför nio månaders heltidsstudier uppgår till ,varav studiebidraget är ca . Studiemedelsbeloppet permånad uppgår som nämnts till , varav drygt 1900 kr.utgörs av bidrag och . Vidare innebär reglernaom inkomstprövning ett fribelopp för vårterminen om 20930 kr.och för höstterminen om , eller sammanlagt för året48300 kr. Med ett schablonavdrag på . vid taxeringenkan en studerande ha en årsinkomst på . utan attstudiemedlen påverkas. Studiemedlen, inkl. studiebidraget,försvinner helt vid en årsinkomst på omkring 158000 kr.Som ovan angivits framhålls i propositionen att erfarenheternaav det nya studiemedelssystemet i huvudsak har varit goda men attviss kritik har förekommit. Utskottet anförde i sitt betänkande1989/90:SfU14 att den kritik mot reglerna om inkomstprövning somredovisades budgetproposition och som framfördes imotionerna var så allvarlig att vissa ändringar i reglerna bordegöras. Utskottet föreslog därför att fribeloppsgränserna bordehöjas och reduceringen av studiemedel vidinkomster över fribeloppet göras proportionellt på bidragsdel ochlånedel. Kostnaden för dessa åtgärder beräknades till 100milj.kr. följde utskottet och ändringarnaträdde i kraft . Fr.o.m. harfribeloppsgränserna höjts ytterligare, och även de totalastudiemedlen har höjts.Vad gäller avskaffandet av inkomstprövningen förheltidsstuderande vill utskottet erinra om att utskottet vidbehandling av frågan om ett slopande av inkomstprövningen föralla studerande tidigare (se /90:SfU26) har betonatvikten av att studiestödsreglerna inte inbjuder tillförvärvsarbete i sådan utsträckning att det inkräktar påstudierna. Utskottet har även erinrat om att det utaninkomstprövning skulle bli svårare att bedöma en sökandesuppgivna studieavsikter och att ett slopande av denna prövningskulle kunna leda till ett behov av ökad efterkontroll ochåterkrav. Inte heller av andra skäl har utskottet ansett det varaönskvärt att studiebidrag utges utan någon som helstinkomstprövning.Frågan om inverkan av ferieinkomster har utskottet senastbehandlat i sitt av godkända betänkande 1989/90:SfU14.Utskottet har därvid erinrat om att genom den högrefribeloppsgräns som gäller vid studier har hänsyn tagits till att ferieinkomster tillstörsta delen tjänas in --augusti. De nuvarandeschabloniserade reglerna är också administrativt hanterliga,medan ett system där man helt bortser från ferieinkomsterförutsätter en ingående prövning i varje enskilt fall av undervilken tidsperiod inkomsten tjänats in. CSN har bedömt att övertre fjärdedelar av de studerande skulle komma att beröras avefterkontroll om ferieinkomster helt skulle undantas fråninkomstprövningen mot ca en tjugondel med nuvarande regler. Medhänsyn till det anförda har utskottet ansett det inte vara enlämplig lösning att utskilja ferieinkomsterna fråninkomstprövningen. Utskottet har erinrat om att vissa möjlighetertorde finnas att låta inkomster avseende arbete vid inkomstprövningen också hänföras till dettahalvår, även om utbetalning sker först in på nästahalvår.Utskottet är inte berett att nu förorda någon ytterligareändring i inkomstprövningsreglerna. , som bl.a.skall belysa samordningen mellan studiemedel och andrastödformer, bör komma in på frågor om inkomstgränser ochinkomstprövning. Utredningen skall enligt direktiven ha slutförtsitt arbete . Vidare skall CSN som nämnts få i uppdragatt göra en utvärdering av studiemedelssystemet. Med det anfördaavstyrker utskottet bifall till motionerna Sf506 yrkande 5, Sf510yrkande 4 och Sf527 yrkande 4.De nya återbetalningsreglerna för studielånen ärinkomstrelaterade. Återbetalningen av studiemedlen påbörjastidigast efter det att studierna avslutats och skermed ett årligt belopp om av den återbetalningsskyldigessammanräknade inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapitalvid taxeringen året före återbetalningsåret. Särskildaåterbetalningsregler gäller för låntagare som är bosattautomlands eller är sjömän. Ränta för studielånet fastställs förvarje år av regeringen. Hänsyn tas därvid till avdragseffekternai skattesystemet och ett mindre påslag föradministrationskostnader görs. är räntan 8,3 %.Studieskulden skrivs av vid dödsfall och . Densom har studielån från studier på grundskole- ellergymnasieskolenivå kan få en del av lånen avskrivna om han ellerhon också uppburit lån för minst tre terminers studier påeftergymnasial nivå. Fr.o.m. (prop.1989/90:147, SfU26, rskr. 348) kan avskrivning därvid medges medhögst hälften av studielånet per termin och för högst sexterminer.Ann-Cathrine m.fl. begär i motion Sf506 (yrkande 3) ettbeslut om att studieskulder skall avskrivas avbasbeloppet per termin för gymnasiala studier och med sammabelopp för uppnådda 20 poäng vid eftergymnasiala studier. Rättentill avskrivning bör gälla för den som uppburit studiemedel förminst sex terminers heltidsstudier. För den som avläggerdoktorsexamen bör skulden enligt motionärerna avskrivas med ensumma motsvarande ett basbelopp (yrkande 4). Motionärerna begärvidare en utredning av möjligheten till reducering av skuld förutlandsstudier, som ofta medför extra kostnader bl.a. förterminsavgifter och resor (yrkande 7).Även m.fl. tar i motion Sf526 (yrkande 1) uppfrågan om kostnaderna vid utlandsstudier. Motionärerna anser attden som studerar utomlands bör kunna få ett bidrag avterminsavgifterna, och motionärerna begär ett tillkännagivandehärom.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden om avskrivningav studieskulder på sätt föreslås i yrkandena 3 och 4 i motionSf506 (se /90:SfU14). Utskottet har därvid konstateratatt motionsförslagen inneburit en subvention för den somgenomgått längre utbildning oavsett vederbörandesbetalningsförmåga, och utskottet har ansett att det saknats skälatt införa en sådan subventionering.Utskottet vidhåller sin principiella inställning i frågan omavskrivning av studielån. Utskottet vill emellertid erinra omatt, som ovan nämnts, möjligheterna att få studieskulderavskrivna har förbättrats för den som haft studiemedel för såvälgymnasiala som eftergymnasiala studier.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Sf506yrkandena 3 och 4.Vad gäller kostnaderna för utlandsstudier vill utskottet erinraom att CSN i sin anslagsframställning för /91anfört att antalet ansökningar om studiemedel förhögskoleutbildning utomlands ökat starkt. Vidare har CSN anförtatt högskolorna i många länder tar ut avgifter förundervisningen, vid en del skolor kan det röra sig om avsevärdabelopp per termin. Den studerande kan beviljas extra studielånför att täcka denna utgift men effekten är att skuldsättningen dåkan bli högre än vid studier i .