bet · GE01UU15 · 1991-03-28 00:00:00 — Utskottet angav att de institutioner som medverkat ianpassningsprogrammen, och () kange länderna viktigt stöd i att utforma programmen. Vidare sade utskottet attanpassningen i de berörda länderna självfallet måste ske i socialt acceptablaformer, vilket också har framförts internationellt av regeringen. Utskottetutgick från att regeringen fortsatt agerade för att och tarhänsyn till de sämst ställda grupperna i de berörda länderna.Härtill vill utskottet nu foga att återhämtningen ur en ekonomiskkrissituation endast kan bli hållbar om de bakomliggande orsakerna tillproblemen undanröjs. För flertalet har det visat sig attekonomisk-politiska reformer och institutionella förändringar för att ökatillväxt och export har gett det bästa resultatet. Även de sociala sektorernagynnas genom den generella ekonomiska förbättringen som är det eftersträvademålet. Viktiga erfarenheter har gjorts sedan de första strukturanpassningslånengavs . Bl.a. som resultat av och andra nordiskaländers agerande i betonas betydelsen av att skyddasocialt utsatta grupper alltmer. Detta har skett genom kompletterande socialastödinsatser. Ambitionen är nu att i större utsträckning integrera socialahänsyn direkt i anpassningsprogrammen. Betydelsen av att programmen är välförankrade i mottagarländerna har också lyfts fram. Tillsammans med UNDP ochAfrikanska arbetar med att utveckla bättremetoder för att nå utsatta grupper. bidrar till detta program.Utskottet delar således inte uppfattningen som framförs i motion U252,yrkande 4, att inte skall delta i IMFs strukturanpassningsprogram. Deu-länder som genomför strukturanpassningsprogram har som anges ovan behov avstödinsatser. Härigenom ökas möjligheterna bl.a. av att programmen kangenomföras med sociala hänsyn och ge de resultat som åsyftas i form avförbättrade levnadsvillkor. Det svenska biståndet är dock inte villkorat tillmottagarländernas överenkommelser med IMF utan gör sina egnabedömningar av programmen och beslutar därefter om eventuellt stöd.Med det ovan anförda avstyrks yrkandena 4 och 5 i motion U252 (v). Yrkande 20i motion U246 (fp), yrkande 2 i motion U233 (v) och yrkandena 10 och 30 imotion U239 (mp), som alla berör strukturanpassningen generellt och vikten avsociala hänsyn, får anses besvarade.Utskottet fastslog i föregående biståndsbetänkande att skuldkrisen utgör ettallvarligt hinder för möjligheter att mobilisera de resurser sombehövs för att kunna åstadkomma en ekonomisk och social återhämtning och läggagrunden för en långsiktigt hållbar utveckling. Utskottet konstaterade också attdet internationella samfundet insett att de hårdast drabbade länderna inte avegen kraft kommer att kunna klara av sin skuldbörda. Ytterligare insatser föratt lätta på de fattigaste ländernas skuldbördor var enligt utskottetsuppfattning nödvändiga.Denna bedömning äger fortfarande sin giltighet. Någon snabb lösning avskuldkrisen och de hinder den för med sig för så nödvändigaekonomiska och sociala återhämtning är inte i sikte. Tvärtom har många u-länderunder drabbats av ytterligare bördor genom försvårandefaktorer till stor del utanför ländernas egen kontroll såsom höjda oljepriseroch räntor till följd av krisen i . Skuldproblemen utgörfortfarande ett av de främsta hindren mot hållbar tillväxt och utveckling iu-länderna.Sett över den senaste femårsperioden finns det ändå vissa positiva inslag ibilden. Ett antal åtgärder har vidtagits för att lindra skuldbördan för främstde fattigaste länderna. Ett exempel är den överenskommelse om mjukakonsolideringsvillkor som samtliga långivarländer i den s.k. Parisklubbenöverenskom om (Torontovillkoren). De innebär att fordringar på defattigaste länderna kan omförhandlas enligt ett av följande alternativ:1) avskrivning av en tredjedel av den fordran som omförhandlas2) utsträckt amorteringstid till 25 år3) beviljad koncessionell räntesats på under marknadsräntan.En annan åtgärd är den utvidgade fonden för strukturanpassning (ESAF) sominternationella valutafonden (IMF) inrättade 1987 för att kunna erbjudaförmånligare finansiella villkor till de fattigaste länderna som gemomförstrukturanpassningsprogram. Andra exempel är att fler länder följt Sverigesexempel att i enighet med en resolution i skriva av ett antalbiståndskrediter. Ytterligare exempel är de vidgade möjligheter som finnsför att underlätta skuldsatta länder att återbetala världsbankslån genom extrakoncessionella krediter från och gåvobistånd från bl.a. och Norge.Den långsiktiga lösningen av skuldkrisen ligger enligt utskottets mening iatt de skuldsatta länderna reformerar sina ekonomier i riktning motmakroekonomisk stabilitet. Detta är också som tidigare i detta avsnitt nämntssyftet med strukturanpassningsprogrammen. Det är viktigt att de länder somgenomför reform- och anpassningsprogram genom bistånd ges det stöd som krävsför att programmen skall bli framgångsrika och kunna ta erforderlig hänsyn tillsociala aspekter. Här spelar givetvis också frihandeln en viktig roll. Tillgångtill öppna marknader i i-länderna för export är grundläggande omåterhämtningsansträngningarna skall lyckas.Det bör noteras att även det bilaterala biståndet har som viktig målsättningatt stödja i deras reformansträngningar. I det svenska biståndet harfortlöpande utvecklats instrument för riktade insatser i syfte att stödjaanpassningsprogram och skuldlättnader. Ett exempel är importstöd inom landramenför att undanröja flaskhalsar. I allmänhet har betalningsbalansstöd använts iinternationellt samordnade aktioner till stöd för de fattigaste länderna somexempelvis i det särskilda programmet för (SPA). Vidare harbetalningsbalansstöd använts för att täcka räntekostnader som uppstår i sambandmed skuldkonsolideringsavtal för fattiga . Under avsnittetSärskilda insatser för skuldtyngda länder (under anslagsposten C 3) redogörsnärmare för dessa biståndsformer.En biståndsform som förtjänar uppmärksamhet i sammanhanget ärförvaltningsbiståndet. Detta institutionsuppbyggande bistånd syftar till attåstadkomma en långsiktigt gynnsammare miljö för tillväxt och utveckling. SIDAhar utökat sin verksamhet inom denna sektor och övervägs attinrätta en särskild byrå för förvaltningsbistånd.Samtidigt som det kan konstateras att nya metoder utvecklats för skuldlättnadoch att ett betydande bistånd lämnas multilateralt och bilateralt anserutskottet i likhet med regeringen att ytterligare ansträngningar och initiativbehövs för att lindra skuldkrisens effekter och lägga grund för tillväxt. Detmåste här bli fråga om additionella insatser för att minska skuldbördan såsomlängre räntefria perioder, längre avbetalningsperioder, ökad koncessionalitet iräntesatserna, ökade möjligheter för att underlätta återbetalning tillmultilaterala organ, utökad avskrivning av biståndskrediter m.m. För att bättrekomma till rätta med de kommersiella skulderna bör försöken att utveckla ochfinna nya metoder fortsätta. Det gäller exempelvis att utveckla olika former avskuldåterköp och byten av fordringar eller konvertering av privata fordringarav olika slag (debt for equity, debt for nature etc). Utskottet utgår från attSverige fortsätter att driva på i för att de fattigaste ländernaskall få ytterligare förmånligare villkor.Strategin för att lösa skuldproblemen bör vidare baseras på en fall tillfall-metodik för att vara effektiv. Varje lands situation har sin speciellakaraktär och en stor mängd lån av olika slag är involverade. Generellskuldavskrivning är orealistisk och skulle inte medverka till att man närmarsig det långsiktiga målet, dvs. normala relationer mellan långivare ochlåntagare.Yrkande 3 i motion U252 (v), som anger att de biståndspolitiska målen börstyra inställning i skuldfrågan samt yrkande 17 i motion U239 (mp),som behandlar skuldfrågan generellt får härmed anses besvarade.Utskottet delar inte, med hänvisning till det ovan anförda, uppfattningenenligt yrkande 2 i motion U252 (v) om att en allmän avskrivning av u-ländernasskulder bör genomföras. Yrkandet avstyrks härmed.Frågan om skulder diskuteras i många internationella fora, bl.a.i , i konferenserna om de fattigaste länderna, inom UNCTADm.m. Utskottet ser inte nu något behov av att en särskild omskulder sammankallas, vilket föreslagits i motion U252.Härmed avstyrks yrkande 1 i motion U252 (v).Utskottet kan inte ställa sig bakom förslaget i motion U233, yrkande 7 (v) omatt skapa en ny institution i form av en FN-bank. Skuldlättnadsåtgärder ochstöd till anpassningsprogrammen bör kanaliseras genom beprövade existerandeinstitutioner som , de regionala utvecklingsbankerna, UNDP m.fl.Härmed avstyrks yrkande 7 i motion U233 (v).Som ovan nämnts är utveckling av frihandeln en hörnsten i försöken att fåtill stånd långsiktig hållbar tillväxt och utveckling i u-länderna.Utgångspunkten för Uruguayrundan inom är just att åstadkomma ökadfrihandel och ett framgångsrikt slutförande av de nu pågående förhandlingar kandärför generellt sägas vara till gagn för , med förbättratmarknadstillträde för deras produkter som det eftersträvade resultatet.Utskottet delar uppfattningen i yrkande 4 i motion U231 om att stödjau-ländernas intressen i och utgår från att regeringen noga beaktaru-landsaspekterna inom ramen för GATT-förhandlingarna.Härmed får yrkande 4 i motion U231 (c) anses besvarat.I yrkande 3 i motion U231 (c) anförs att bör öka sitt engagemang iUNCTAD. har alltsedan den första i ägnatstor uppmärksamhet åt UNCTAD-frågorna. Det gäller såväl deltagande ide förhandlingar och diskussioner som förs liksom stöd till vissa projekt påhandelsområdet som administreras främst av GATTs/UNCTADs handelsorgan ITC.Sverige deltar mellan UNCTAD-konferenserna aktivt i samtliga möten inom UNCTADsarbetsområde. har vid många tillfällen lämnat frivilliga finansiellabidrag till i samband med teknisk biståndsverksamhet till u-länderna.Sverige har vidare aktivt stött tillkomsten av den s.k. Gemensamma fonden.Bidrag har utfästs för fondens andra konto. pågår ett omfattandeförberedelsearbete inför genom en interdepartementalberedningsgrupp och ca tio arbetsgrupper som analyserar alla de frågor som kankomma upp vid konferensen. För att öka marknadstillträde gerSverige preferensbehandling i form av tullfrihet för de importvarorfrån som omfattas av det svenska GSP-systemet. De minst utveckladeländerna ges tullfrihet för alla produkter utan begränsningar.Härmed får yrkande 3 i motion U231 (c) anses besvarat.Yrkande 5 i motion U231 (c) tar upp syd--syd-samarbete. Den svenskauppfattningen har länge varit att ökat samarbete och handel mellan ärväsentligt i utvecklingsarbetet. har med relativt omfattande biståndsökt stödja bl.a. regionalt samarbete, exempelvis i södra ochCentralamerika. Vidare har regeringen beslutat att bidra till det center (SouthCentre) som specifikt skall arbeta för ökat samarbete mellan länder i tredjevärlden.Med det ovan anförda får yrkande 5 i motion U231 (c) anses besvarat.Sverige studerar och analyserar som framgår av redogörelsen ovan fortlöpandeskuldfrågan och dess effekter på u-landsekonomierna och dess implikationer förden svenska biståndspolitiken. Vidare bör nämnas att den tillsattautredningen om det multilaterala biståndet berör skuldfrågan och demultilaterala finansieringsorganens roll. Betänkandet skall avlämnas under1991. får i behandlingen av nästa års budgetproposition anledning attåterkomma till dessa frågor, bl.a. mot bakgrund av utredningens slutsatser ochförslag.Någon särskild arbetsgrupp, som föreslås i yrkande 7 i motion U252 (v) bedömsinte som nödvändigt. Härmed avstyrks detta yrkande.Yrkande 6 i motion U252 anför att i skall representerasav myndighet inom och inte av exportkreditnämnden.Parisklubben är ett organ för bevakning och omförhandling av kommersiellakrediter som är offentligt garanterade. företräds i avfinansdepartementet. Vanligen deltar också representant för exportkreditnämnden(EKN). Fortlöpande samråd sker med UD. Utskottet ser ingen anledning ändra påden nuvarande ordningen.Härmed avstyrks yrkande 6 i motion U252 (v).Landsbygdsutveckling, urbanisering, bostäderMotion U246 (fp) anger att svenskt bistånd i första hand bör inriktas pålandsbygdsutveckling. Det är på grund av landsbygdens fattigdom som miljonermänniskor i flyttar till storstädernas misär. Med ambitionen att nåde fattigaste människorna måste biståndet även finna former för att nåbefolkningen i storstädernas misär. Med tanke på de goda erfarenheterna fråndet sociala bostadsprojektet i bör enligt yrkande 26 bostadsbiståndges ökat utrymme främst i SIDAs verksamhet. Vidare föreslås i motionen ökatstöd till Habitat, FNs boende- och bebyggelsecenter.Utskottet delar synen att ökad uppmärksamhet bör riktas mot problemen istorstädernas slum, inte minst på miljöområdet. Enligt vad utskottet harerfarit studerar SIDA möjligheterna till fattigdomsinriktat,kvinnoinriktat och miljörelaterat bistånd i slumområden.Den snabba urbaniseringen inom som inneburit att fattigdom ochmiljöproblem i högre grad än tidigare drabbat slumområdena i storstäderna hardrivit fram ett behov av insatser även på bostadsområdet. Utskottet ser ingahinder mot fler biståndsprojekt inom bostadsområdet, förutsatt att stor viktläggs vid utformningen av projekten i syfte att nå de mest utsatta grupperna.När det gäller bostadssektorn bör den grundläggande ambitionen vara att i höggrad söka mobilisera ländernas egna resurser för bostadsbyggande. Betydelsen avändamålsenliga sparformer bör här uppmärksammas.Sverige har givit årliga bidrag till HABITAT, vars verksamhetbl.a. inriktas just på att mobilisera egna resurser. Budgetåret1990/91 ökades stödet och ytterligare ökning föreslås i åretsbudgetproposition.Härmed får yrkande 26 i motion U246 (fp) anses besvarat.Både i motionerna U212 (s) och U259 (v) pekas på problemen med stagnerandelivsmedelsproduktion i många länder vilket i kombination med snabbbefolkningstillväxt, miljöförstöring och erosion skapar stora svårigheter.Yrkande 1 i motion U212 föreslår en internationell konferens omlivsmedelssituationen. Yrkande 2 i samma motion samt yrkande 1 i motion U259föreslår högre prioritet för bistånd inom jordbruks- och livsmedelssektorn.Yrkande 3 i motion U259 föreslår ökade insatser för bevattning.Det svenska biståndet har i sin helhet en klar inriktning på landsbygden.Inom de bilaterala programmen utgör projekt inom områden som jord- ochskogsbruk, markvård, landsbygdsskolor, primärhälsovård, landsbygdsvägar m.m. andel av det bistånd som lämnas. Vidare är forskningsstödet i storutsträckning landsbygdsinriktat. Även stödet till makroekonomiska reformprogramoch förvaltningsbistånd kan gynna landsbygden genom att exempelvis en sundareprispolitik på jordbruksprodukterna åstadkoms. Ett exempel är det omfattandestödet till vattenförsörjning. SIDA antog en vattenstrategi.Vattenprogram finns i ett flertal huvudmottagarländer. Som framgår av SIDAsanslagsframställning 1991/92 ingår vattenförsörjning som en huvudkomponent ifem landprogram: , , , och Tanzania.Senare års hungerkatastrofer har visat sig vara mindre länkade tillunderskott i den totala livsmedelsproduktionen i världen än till problem ivissa områden relaterade till politisk oro, militära konflikter ochflyktingströmmar, dålig fördelning av resurserna, problem i distributionen etc.Vissa områden har varit mycket svårt drabbade av missväxt och torka. Förframtiden är det viktigt att noga analysera om produktionstillväxten kan hållastånd mot befolkningstillväxten, mot bakgrund av begränsad tillgång tillnyodlingsmark, miljöförstöring, erosion, användning av pesticider etc. Det ärvidare mycket viktigt att fortlöpande undersöka vad som kan göras åt defördelnings-, distributions- och andra problem som legat bakom de situationerav akut livsmedelsbrist som uppträtt och som innebär stora risker för nyahungerkatastrofer.Med det ovan anförda får yrkande 2 i motion U212 (s) och yrkandena 1 och 3 imotion U259 (v) anses besvarade.I motion U212 föreslås vidare en internationell konferens om den globalalivsmedelssituationen.Jordbruksfrågor och livsmedelsfrågor diskuteras fortlöpande och ingående vidinternationella möten och inom de multilaterala organen på området, som i , i WFP och FAO. Andra exempel är de mer forskningsinriktadediskussionerna inom ramen för konsultativa gruppen för jordbruksforskning,CGIAR. De tillfällen till internationella överläggningar på området som redanfinns bedöms vara tillräckliga varför utskottet inte nu ser skäl till attSverige bör driva frågan om en internationell livsmedelskonferens.Härmed avstyrks yrkande 1 i motion U212 (s).Anpassad teknologi m.m.Sammanfattning av motionernaEtt antal motioner tar upp frågor med anknytning till anpassad teknologi.I motion U216 (fp-enskild) poängteras att för att åstadkomma tekniköverföringmåste i-landet anpassa sin teknik till lokala förhållanden. En svenskorganisation bör upprättas som kan specialisera sig på utvecklingen av enkelbärkraftig teknik av det slag som behövs i . Organisationen skall bl.a.bygga upp kunskaper, bedriva forskning, ge teknikservice åtbiståndsorganisationer och företag samt ge stöd åt innovatörer. I linje meddetta bör möjligheterna till samarbete med organisationen (AppropriateTechnology ) undersökas.I den enskilda motionen U223 (fp) omnämns det internationella nätverket föranpassad teknologi, SATIS. Motionärerna konstaterar att inte medverkari detta nätverk. Det svenska regelverket för bistånd bör enligt motionen ändrasså att stöd kan ges till en organisation av typ ATS och därmed möjliggöradeltagande i nämnda nätverk.Motion U242 (enskild-s) tar upp en liknande frågeställning. Det konstaterasatt enskilda organisationer enbart kan söka bidrag för sina kostnader iu-länder, medan anslag till verksamheten i inte utgår. "Non-governmental institutions" borde kunna ges bidrag i och med denregeländringen skulle ATS kunna få stöd och kunna medverka i SATIS-nätverket.I motion U243 (c, m, mp) framförs att en organisation för anpassad teknologiliknande dem som finns i andra länder bör tillskapas och finansieras frånbiståndsanslaget. En utredning bör tillsättas med uppgift att lägga framförslag om en sådan organisation för anpassad teknologi.Motion U231 (c) betonar att det finns ett stort behov av framtagning ochöverföring av enkel vardagsnära teknik. Teknikbiståndet måste enligt motionenutvecklas för användarna. Ökade insatser bör göras för stöd till och forskningom anpassad teknik. bör anslås för ändamålet inom anslagspostenSärskilda program.I motion U239 (mp) understryks vikten av att använda miljövänlig ochresurssnål teknologi. Svenska biståndsorgan bör ta initiativ till att bygga uppkompetens och service om bärkraftig teknologi.I motion U247 (m) redogörs för fördelarna med en teknik som möjliggörutvinning av näringsämnen ur blad.Utskottets övervägandenUtskottet behandlade frågorna om anpassad teknologi i föregåendebiståndsbetänkande, 1989/90:UU15. Utskottet angav då att det finns ett stortbehov av inhemsk lokalt förankrad teknologi i och att forskning ochutveckling bör äga rum vad gäller teknologins anpassning till lokalaförhållanden. Vidare noterade utskottet att man på flera håll, inte minst inomde enskilda organisationerna, försöker bygga upp kompetens kring frågornarörande småskalig och hantverksbaserad teknologi, dess överföring ochanpassning. Det konstaterades att () har möjlighet att genom SIDA och SAREC ansöka om bidrag till sina projekti enlighet med vad som gäller för andra organisationer. Utskottet sade ocksåatt kunnande av det slag som t.ex. ATS tillhandahåller kan komma tillanvändning dels genom samarbete med mottagarland eller svenskbiståndsorganisation, dels genom att erbjuda biståndsmyndighet sina tjänster påkonsultbasis.Denna bedömning av utskottet är fortsatt giltig. Föreningen () avser skapa teknikcentrum i för överföring avteknik som utvecklats i . Föreningen har enligt vad utskottet erfaritkontakter med biståndsmyndigheterna och har även fått visst bidrag för bl.a.seminarium och för att utforma projektidéer. Föreningen har möjlighet att följaupp dessa kontakter och redovisa sina förslag för att erhålla ytterligare stöd.Däremot anser inte utskottet att biståndsmedel bör utgå för uppbyggande av enny organisation. De svenska bidragen inom ämnesområdet bör vara program- ochprojektinriktade.Utskottet bedömer att det svenska regelverket för biståndet inte utesluterbidrag för verksamhet i . Det kan härvid erinras om att exempelvis SARECstött Sverigebaserad forskning om problematiken kring överföring av teknologi.Inom anslagsposten Särskilda program finns en delpost benämnd Försöksverksamhetoch metodutveckling som också har aktualitet i sammanhanget. Utskottet ärsammanfattningsvis av uppfattningen att frågorna om lokal anpassning ochöverföring av teknologi är av den betydelsen att stöd till forskning ochmetodutveckling bör kunna övervägas av biståndsmyndigheterna.Även i de fall bidrag till Sverigebaserad forskning utgår bör verksamheten haen koppling till och vara förankrad i praktiska verklighet.Möjligheten till forskning inom svenska universitet och tekniska högskolor börockså omnämnas. Det kan härvid också nämnas att styrelsen för tekniskutveckling (STU) medverkat i viss forskning på området.Utskottet anser principiellt att all teknologi som överförs genom svensktbistånd måste vara anpassad till de förhållanden som råder i resp.mottagarland. Själva tekniken kan givetvis utvecklas på andra håll, men för attden skall få genomslag och utnyttjas måste den sättas in i sitt sociala ochkulturella sammanhang. Detta sker bäst i u-landsmiljö. Många ansträngningargörs också genom biståndsmyndigheterna men också genom enskilda organisationermed eller utan statligt stöd, för att utveckla teknik och kompetens iu-länderna.Frågan om medverkan i nätverket måste avgöras av organisationernasjälva.Slutligen bör det noteras att bistånd över anslagsposten Folkrörelser ochenskilda organisationer är avsett för projektinriktad verksamhet i u-länder.Utskottet ser inte skäl till att nu ändra regelverket för denna typ av bistånd.Med det ovan anförda får motionerna U216 (fp), U223 (fp), U231 (c) yrkande 6,U239 (mp) yrkande 20, U242 yrkandena 1 och 2 och motion U243 anses besvarade.Utskottet har med intresse tagit del av vad som i motion U247 (m) framförtsom fördelarna med att utvinna bladnäring. I likhet med vad som ovan anförts ommöjligheterna att med biståndsmedel stödja utveckling av anpassad teknik, anserutskottet att även stöd till utveckling av teknik för att utvinna bladnäringbör kunna övervägas av biståndsmyndigheterna.Härmed får motion U247 (m) anses besvarad.Frågan om medelstilldelning till anslagsposten Särskilda program behandlasunder detta anslagsavsnitt senare i betänkandet.Befolkning och sociala frågorI motion U239 (mp) framförs att sociala konsekvensanalyser skall föregåbeslut om bistånd.Det är enligt utskottets uppfattning självklart att de sociala konsekvensernanoggrant analyseras inför beslut om bistånd. De biståndspolitiska målen om attarbeta för resurstillväxt, social och ekonomisk utjämning, ekonomisk ochpolitisk självständighet, demokratisk samhällsutveckling samt framsynthushållning med naturresurser och omsorg om miljön utgör den centralautgångspunkten för de sociala hänsynen inom både multilateralt och bilateraltbistånd.Härmed får yrkande 3 i motion U239 (mp) anses besvarat.I motion U211 (m) anges att projekt på kulturområdet bör bygga påmottagarlandets kulturella tradition och uttryckssätt. Det är enligt motionenangeläget att får stöd för att bevara och utveckla den egnakulturtraditionen, inom bl.a. museiväsende, litteratur och dokumentation.Utskottet delar motionärernas syn på betydelsen av bistånd på kulturområdetsamt vikten av att biståndet anpassas till lokala förhållanden och traditioner.Kultursamarbetet med , som finansieras över Särskilda program, harökat kraftigt och uppgår innevarande år till ca 25 milj.kr.Samarbetet handhas av SIDA, medan kulturutbyte administreras av . Kulturstödet omfattar i huvudsak stöd till museiverksamhet, konstoch konsthantverk, teater musik och film.