bet · GF01BoU2 · 1991-11-05 00:00:00 — Om besvären bifalls får beslutet inteersättas med ett nytt beslut utan endast upphävas.Förvaltningsbesvär får överklagas bara av den som direkt berörsav beslutet. Besvären avgörs efter en allsidig prövning även isak, och beslutet kan i princip ersättas med ett nytt beslut.Kommunfullmäktiges beslut om att anta en detaljplan överklagasgenom förvaltningsbesvär till länsstyrelse och regeringen. Närbesvärsordningen övervägdes ansågs en prövning enligtkommunallagen bli alltför omfattande eftersom allakommunmedlemmar då skulle vara besvärsberättigade. Vidare ansågsförvaltningsbesvär vara det rättsmedel som bäst uppfyllerrättssäkerhetskraven i sådana ärenden där enskildas förhållandenkommer i centrum (prop. 1985/86:1 s. 360). Dessa skäl äralltjämt giltiga. Utskottet finner inte anledning att föreslåriksdagen att ändra den nuvarande besvärsordningen. Motion1990/91:540 (mp) avstyrks.Kretsen av bevärsberättigadePBL saknar en direkt bestämmelse som anger vem som är behörigatt överklaga ett beslut. innehöll en uppräkningav vilka som skulle anses besvärsberättigade men på lagrådetsinrådan fick bestämmelsen utgå. Skälen för lagrådets förslag varatt det av allmänna grundsatser som har utbildats i praxisföljer vem som får överklaga beslut. Grundtanken uttrycks iförvaltningslagen där det föreskrivits att besvär får anföras avden som beslutet angår, om det gått honom emot. Att exaktbestämma "den som beslutet angår" ansågs inte möjligt.Kretsen av dem som får överklaga beslut om antagande av bl.a.en detaljplan får bestämmas med ledning av bestämmelsen i 5 kap.30 § PBL om vem som skall underrättas om beslutet och meddelasfullföljdshänvisning. Av bestämmelsen framgår att inte barasakägare utan även av beslutet berörda hyresgäster,bostadsrättshavare och boende samt berörd hyresgästorganisationmed förhandlingsordning eller hyresgästförening ansluten till enriksorganisation tillhör kretsen besvärsberättigade. Som villkorgäller dock att den besvärsberättigade senast underutställningstiden skall ha framfört synpunkter på planförslaget,som inte tillgodosetts.I tre motioner föreslås att kretsen av besvärsberättigade iPBL utökas. I motion 1990/91:Bo509 (fp) föreslås attvillaägareföreningar ges besvärsrätt över beslut i planärendenoch i motion 1990/91:Bo537 (s) föreslås att ideella ochvetenskapliga organisationer ges rätt att överklaga beslutenligt PBL och NRL samt att sakägarbegreppet preciseras. Imotion 1990/91:Bo69 (fp) yrkande 4 såvitt nu är i fråga förordasatt besvärsreglerna i PBL ses över.Genom det i PBL utbyggda samrådsförfarandet har skapats godamöjligheter för ett gott resultat redan i första instans genomatt bl.a. olika intressegrupper får framföra synpunkter i ettplanärende. Målet är att genom ett brett samråd klara ut olikafrågor utan senare överklaganden. Besvärsreglerna har utformatsmed beaktande av att de som är direkt berörda skall ha möjlighetatt få beslutet överprövat och behovet av att få en smidig ochinte alltför omfattande besvärsprocess. Utskottet finner inteanledning att föreslå en utökning av kretsen avbesvärsberättigade i planprocessen. Ytterligare erfarenheterav lagstiftningen bör vinnas. Motionerna 1990/91:Bo69 (fp)yrkande 4 såvitt nu är i fråga, 1990/91:Bo509 (fp) och1990/91:Bo537 (s) avstyrks.I motion 1990/91:Bo70 (s) begärs att 8 kap. 30 § PBLkompletteras så att även arbetstagare som utför service vidarbetsställena har yttrande- och besvärsrätt vid ansökningar ombygglov. Enligt motionärerna har arbetstagare, som stadigvarandearbetar på arbetsstället, yttrande- och besvärsrätt medanarbetstagare som levererar och avhämtar varor m.m. inte harsådan rätt. De anser därför att det finns en risk att bl.a.transportarbetarnas arbetsmiljö blir sämre utformad.I ärenden om bygglov som avser arbetslokaler skall utlåtandefrån yrkesinspektionen alltid inhämtas. Av utlåtandet skallframgå om skyddsombud, skyddskommitté eller organisation somföreträder arbetstagarna har fått tillfälle att yttra sig överansökningen. Detta behöver dock ske endast om det är känt förvilket slag av verksamhet arbetslokalen är avsedd.Något krav på att arbetstagare skall stadigvarande arbeta påarbetsstället uppställs inte. De personer och organisationer somsålunda har getts möjlighet att bevaka arbetsmiljöfrågorna fåröverklaga ett beslut om bygglov.Genom ändringar i arbetsmiljölagen som trädde i kraft den 1juli infördes en skyldighet att beakta arbetsmiljöhänsynvid projektering såväl under byggskedet som senare underbrukstiden. Ansvaret åvilar personer som bestämmer om ellerpåverkar projekteringen, i första hand byggherren.Arbetsmiljösynpunkterna skall ta sikte såväl på byggskedet sompå det framtida brukandet. Enligt 7 kap. 8 § arbetsmiljölagenkan yrkesinspektionen rikta föreläggande eller förbud mot densom råder över ett arbetsställe även när denne inte ärarbetsgivare i förhållande till den som utsätts för risken.Enligt utskottets mening ger nu gällande ordning i PBL och iarbetsmiljölagen goda förutsättningar för att även t.ex.transportarbetarnas rätt till en god arbetsmiljö tillvaratas.Att utöka kretsen av yttrande- och besvärsberättigade ibygglovsärenden med arbetstagare som utför service vidarbetsställen kan inte anses i någon större utsträckningtillföra ärendet något ytterligare. Motion 1990/91:Bo70 (s) omarbetstagares rätt att överklaga bygglovsärenden m.m.avstyrks.I motion 1990/91:Bo521 (c) yrkandena 1 och 3 föreslås attendast permanentboende bör ges yttrande- och klagorätt i ärendenom förhandsbesked och bygglov utanför planlagt område och atträtten att överklaga begränsas till förhandsbesked.Grundprincipen om talerätten finns i 22 § förvaltningslagendär det, som ovan framgått, stadgas att ett beslut fåröverklagas av den som beslutet angår om det gått honom emot ochbeslutet kan överklagas. Motionärens förslag att endastpermanentboende skulle ges yttrande- och klagorätt skulle stridamot denna princip eftersom även andra än permanentboende kanvara berörda. En sådan begränsning i besvärsrätten är främmandeför svensk rättsordning. Vad sedan gäller motionärens förslagatt endast beslut om förhandsbesked bör kunna överklagas skulleen sådan ordning innebära att berörda grannar inte skulle kunnaanlägga synpunkter på t.ex. byggnadens estetiska utformning, enfråga som vanligen inte bedöms i ärendet om förhandsbesked menväl i bygglovsfrågan. Förhandsbeskedet är ju avsett att ge svarpå om en åtgärd som kräver bygglov kan tillåtas på den avseddaplatsen. I det efterföljande bygglovsärendet tas ställning tillandra frågor som t.ex. byggnadens utformning och teknisktutförande. Någon möjlighet att överklaga en fråga som avgjorts iärendet om förhandsbesked även i bygglovsärendet finns inte.Utskottet är inte berett att frångå den grundläggandeprincipen att alla som berörs av ett myndighetsbeslut som gåttdem emot skall ha möjlighet att få beslutet omprövat av högreinstans. Motion 1990/91:Bo521 (c) yrkandena 1 och 3 ombegränsningar av besvärsmöjligheterna avstyrks.Övriga frågorI motion 1990/91:Bo244 (c) yrkande 5 föreslås att ettförstärkt lagskydd för naturresurserna införs i PBL.Överväganden pågår om att samla naturresurslagstiftning i enmiljöbalk. Det finns grundad anledning anta att syftet medmotionen därmed kommer att uppnås. Resultatet av det pågåendelagstiftningsarbetet bör avvaktas. Skäl saknas därför att nutillstyrka motionen om naturresursfrågornas behandling iPBL.I partimotion 1990/91:Bo543 yrkande 1 tasstorstadsmiljön upp och föreslås ett förstärkt lagskydd förgrönytor i sådana miljöer.Utskottet har behandlat ett motsvarande yrkande i1989/90:BoU11 och då hänvisat till att lagstiftningen gerutrymme för den av motionärerna önskade inriktningen. Kommunernahar goda förutsättningar genom nuvarande lagstiftning atttillvarata grönytorna i städerna. Utskottet har inte funnitanledning ändra uppfattning. Motionsyrkandet avstyrks.Slutligen behandlar utskottet partimotion1990/91:Bo543 yrkande 3 vari förordas att smygkontoriseringensomfattning och effekter analyseras varefter lagstiftningen börskärpas för att kommunerna skall få bättre möjligheter attingripa med effektiva åtgärder.Genom en ändring i PBL som trädde i kraft den 1 januari 1990förbättrades kommunernas möjligheter att ingripa mot olovligkontorisering. Preskriptionstiden för ansökan om handräckningm.m. slopades och möjlighet infördes att vägra bygglov för ettväsentligen ändrat användningssätt av bostadslägenhet inomdetaljplan där bestämmelse om användningssätt saknas.Ändringarna ger kommunerna möjligheter att ingripa så snart detblir känt att en bostadslägenhet ändrats till kontor utan lovoch att avslå en begäran om bygglov för kontorisering. mening finns inte tillräckliga skäl att nu övervägaen ytterligare skärpning av lagstiftningen i detta hänseende.Motionen avstyrks. beträffande strandskyddsbestämmelsernaatt avslår motionerna 1990/91:Bo402 yrkande 4,1990/91:Bo520 och 1990/91:Bo532 yrkande 11,2. beträffande koloni- och odlingslotteratt avslår motionerna 1990/91:Bo413 yrkande 7 och1990/91:Bo524,3. beträffande obligatoriska cykelplaneratt avslår motionerna 1990/91:Bo512 yrkande 1 och1990/91:Bo526,men. (v)4. beträffande allmänna råd om cykelplaneringatt avslår motion 1990/91:Bo512 yrkande 2,5. beträffande information avseende vissa stadsplaner m.m.att avslår motion 1990/91:Bo532 yrkande 8,6.beträffande ersättningsreglerna i PBLatt avslår motionerna 1990/91:Bo69 yrkande 4 såvittnu är i fråga och 1990/91:Bo532 yrkande 9,7.beträffande bygglovskravets omfattningatt avslår motionerna 1990/91:Bo69 yrkande 4 såvittnu är i fråga, 1990/91:Bo532 yrkande 3 och 1990/91:Bo545,8.beträffande säsongsmässig ändrad användning avekonomibyggnaderatt avslår motionerna 1990/91:Bo74 och1990/91:Bo532 yrkande 10,9.beträffande lokalisering av bebyggelseatt avslår motion 1990/91:Bo539,10.beträffande sakägarkretsenatt avslår motionerna 1990/91:Bo521 yrkande 2,1990/91:Bo531 och 1990/91:Bo532 yrkande 6,11.beträffande handikapporganisationernas inflytandeatt avslår motionerna 1990/91:Bo519 och1990/91:Bo529 yrkande 1,12.beträffande besvärsordningenatt avslår motion 1990/91:Bo540,13.beträffande kretsen av besvärsberättigadeatt avslår motionerna 1990/91:Bo69 yrkande 4 såvittnu är i fråga, 1990/91:Bo509 och 1990/91:Bo537,14.beträffande arbetstagares rätt att överklagabygglovsärenden m.m.att avslår motion 1990/91:Bo70,15.beträffande begränsningar av besvärsmöjligheternaatt avslår motion 1990/91:Bo521 yrkandena 1 och 3,16. beträffande naturresursfrågornas behandling i PBLatt avslår motion 1990/91:Bo244 yrkande 5,17.beträffande förstärkt lagskydd för grönytoratt avslår motion 1990/91:Bo543 yrkande 1,18.beträffande olovlig kontoriseringatt avslår motion 1990/91:Bo543 yrkande 3.Stockholm den 5 november 1991På bostadsutskottets vägnarOskar LindkvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), (nyd)och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet.Eva () anför:Obligatoriska cykelplanerEn ambitiös och målmedveten satsning bör ske för att främjacyklandet. Cykeln är ett utmärkt transportmedel. Cyklisternasantal skulle öka betydligt om risken för olyckor minskade ochcyklisternas villkor förbättrades. Det behövs därför en braplanering. Vissa kommuner har en alldeles utmärkt cykelplaneringmedan andra saknar den helt. Det finns därför anledning attålägga kommunerna att ta fram särskilda cykelplaner. I dessa böringå att informera om bl.a. de fördelar både för individ ochsamhälle som ett ökat cyklande medför.Med hänvisning till det anförda anser jag att utskottet undermom. 3 bort ha hemställt:3. beträffande obligatoriska cykelplaneratt med anledning av motionerna 1990/91:Bo512yrkande 1 och 1990/91:Bo526 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.