bet · GF01KrU1 · 1991-10-23 00:00:00 — Avsikten medbidraget var bl.a. att framställa program som kunde föra utkunskapen om museernas samlingar till en vidare krets. Numerakan bidrag för ändamålet utgå från anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m.Tidigare i detta betänkande har nämnts att den nyainformationstekniken prövas på allt fler museer. I kulturrådetsrapport vidga deltagandet i kulturlivet. Delrapport.Bildkonst, museer, kulturmiljö, arkiv (Rapport från statenskulturråd 1991:3) diskuteras olika åtgärder, vidtagna för attvidga museernas publik. Bl.a. beskrivs den modernainformationstekniken på museerna (s. 110). Museerna kan på egetinitiativ och i viss mån med ekonomiskt stöd från det ovanangivna anslaget hos arbeta offensivt med film- ochvideoteknik. Försök pågår t.ex. med interaktiv video. Utskottethar inhämtat att det inom , som är enideell förening med uppgift att främja svenskt museiväsen, finnsen film- och videokommitté, som bevakar medieutvecklingen förmuseernas räkning och förmedlar information härom bl.a. genomsin tidning och videonytt.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att museernaalltmer utnyttjar den moderna informations- och medietekniken,som kan bidra till att på ett pedagogiskt och intresseväckandesätt stimulera inte minst unga människor att ta till sig denkunskap som en utställning vill förmedla.Då det gäller ställningstagandet till de nu aktuellamotionsyrkandena vill utskottet först erinra om att det i landetfinns tio centrala museer till vilka statligt driftbidrag utgår.Med begreppet "riksmuseum" torde motionärerna avse centraltmuseum där staten har kostnadsansvaret. Staten lämnar vidarebidrag till regionala museer enligt förordningen (1977:547) omstatsbidrag till regionala museer. Statligt bidrag utgår ocksåtill ett antal andra museer såsom Arbetets museum i ,, , ,och . Slutligen kan statligtbidrag lämnas av till olika slag av museer iform av projektbidrag och bidrag till utveckling avmuseiverksamheten.Utskottet har i ett tidigare avsnitt redovisat riksdagensställningstagande till de centrala museernas uppgifteroch ansvar för landets museiväsende (prop. 1986/88:97, bet. KrU21, rskr. Utskottet ansåg att det i princip för närvarandeinte bör inrättas fler centrala museer, dvs. statliga museereller med dem jämställda museer. Utskottet framhöll också att --i den mån ett insamlingsområde inte uppmärksammats i tillräckliggrad eller helt förbisetts -- detta i första hand får ske inomden nuvarande museiorganisationens ram, exempelvis genom riktadeinsatser. Utskottet ansåg inte heller att det finns skäl förriksdagen att göra någon bedömning av om ett museum har störreeller mindre riksintresse. Utskottet erinrade också om attutskottet vid /87 anslöt sig till den uppfattningsom musei- och utställningssakkunniga givit uttryck åt,nämligen att man bör räkna med att länsmuseerna i vissutsträckning kan avlasta statsmuseerna dokumentationsuppgiftergenom att inom speciella ämnesområden ta ansvar för en helariket omfattande insamling. Denna uppfattning delades avutskottet.Utskottet intar samma ståndpunkt som vid tidigare riksmöten --senast i betänkandet 1990/91:KrU1 -- i frågan om inrättande avytterligare centrala museer med statligt kostnadsansvar.Utskottet föreslår med hänvisning härtill att avslårmotionerna Kr218, Kr308 yrkande 1, Kr312, Kr313 och Kr333yrkande 8.Utbyggnad av i motion Kr284 (mp) skulle ett länsmuseum i Härnösandhöja länets attraktionskraft. Motionären begär att riksdagenskall ge regeringen till känna behovet av utbyggnad avlänsmuseet i Härnösand.Som tidigare nämnts i detta betänkande finns långt framskridnaplaner på att bygga ett nytt länsmuseum i med bl.a.statlig finansiering. I det föregående har redovisats att beslutfattats att bevilja sammanlagt 28,5 milj.kr. i statsbidrag förnämnda ändamål. Utskottet konstaterar -- med hänvisning till dennämnda redovisningen -- att någon åtgärd medanledning av motionen inte är erforderlig.Fråga om minnestavla i VasamuseetI motion Kr201 (m) framhålls att tillkomst intevarit möjlig utan stora insatser från privatpersoner ochföretag. Särskilt omnämns , som fann skeppet, ochBroströms rederi som, genom sitt dotterbolag ,bekostade stora delar av bärgningen. Dessa frivilliga insatserhar enligt motionären inte ihågkommits av museet. Det voredärför lämpligt att statens museer med enminnestavla eller på något annat sätt redogör för de olikafrivilliga insatser som möjliggjorde tillkomsten av museet.Motionären hemställer av den anledningen om att statenssjöhistoriska museer påminns om de betydelsefulla enskildainsatser som möjliggjort tillkomst.Utskottet vill erinra om att såväl somNeptunbolagets insatser för upptäckten av och förVasamuseets tillkomst tydliggörs i en film som kontinuerligtvisas för museets besökare. Av en särskild utställning sombehandlar bärgningen framgår också dessa insatser. Därutöverfinns i museet en porträttmedaljong föreställande AndersFranzén. Medaljongen kommer enligt vad utskottet inhämtat attkompletteras med text med i huvudsak det innehåll som motionärenönskar.Enligt utskottets mening är den i motionen upptagna frågan avden karaktären att det i första hand ankommer på ledningen förVasamuseet och styrelsen för statens museer attpröva den. Med hänvisning till vad utskottet inhämtatkonstaterar utskottet att det finns anledning utgå från attmotionens syfte kommer att bli tillgodosett genom åtgärder avdessa organ. Utskottet avstyrker motionen. beträffande inrättande av ytterligare museeratt avslår motionerna 1990/91:Kr218, 1990/91:Kr308yrkande 1, 1990/91:Kr312, 1990/91:Kr313 och 1990/91:Kr333yrkande 8,2. beträffande utbyggnad av i avslår motion 1990/91:Kr284,3. beträffande fråga om minnestavla i Vasamuseetatt avslår motion 1990/91:Kr201.Stockholm den 23 oktober 1991På kulturutskottets vägnarÅke GustavssonI beslutet har deltagit: (), Jan-ErikWikström (fp), (), (), MajaBäckström (s), (), (), AndersNilsson (s), (), (), Rose-MarieFrebran (kds), (), (),() och (nyd).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.