ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
bet · GE01JuU25 · 1991-03-12 00:00:00 — Immunitet och privilegier för den Europeiska I proposition 1990/91:84 föreslår regeringen() att antar ett genompropositionen framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. har tidigare under innevarande bemyndigatregeringen att ratificera en överenskommelse omupprättande av Europeiska banken för återuppbyggnad ochutveckling (prop. 1990/91:16, UU12, rskr. Banken beräknasinleda sin verksamhet i april 1991.Överenskommelsen om den Europeiska utvecklingsbankeninnehåller bestämmelser om immunitet och privilegier för bankenoch för personer anställda i banken m.fl. medlemskap ibanken aktualiserar en ändring i lagen (1976:661) om immunitetoch privilegier i vissa fall. Genom propositionen föreläggsriksdagen förslag till sådan ändring. Ändringen ligger helt ilinje med vad som är brukligt vid sådana internationellaöverenskommelser som det här gäller.Utskottet finner inte anledning till erinran mot lagförslaget. Utskottet hemställeratt antar det i proposition 1990/91:84 framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitetoch privilegier i vissa fall.Stockholm den 12 mars 1991På justitieutskottets vägnarBritta BjelleNärvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), JanAndersson (s) och ().
bet · GE01KrU17 · 1991-03-21 00:00:00 — Ridsporten (mom. 5)och (båda c) anför:Vi vill understryka vikten av att det utredningsarbete somutskottet omnämnt drivs skyndsamt och leder till förslagtill förbättringar av sportens förhållanden.
bet · GE01KU22 · 1991-03-21 00:00:00 — 13börjar med "Den föreslagna" och på s. 14 slutar med"propositionens lagförslag" bort ha följande lydelse:Frågan om ändring av grundlagen med anledning av ett EES-avtalhar inte, som brukligt, beretts under parlamentarisk medverkan.Det för framlagda förslaget till komplettering avgrundlagen har inte heller underställts lagrådet, vilket varitmöjligt även om det inte är obligatoriskt.Mot bakgrund också av de i olika hänseenden skilda meningarsom har framkommit under det forcerade beredningsarbetet anserutskottet att ett framförhandlat avtal bör avvaktas; detta börgälla även om erforderliga grundlagsändringar, eventuellt ocksåikraftträdandet av ett , därigenom fördröjs. På så sättkan även större säkerhet vinnas om de eventuella ytterligareändringar i regeringsformen som kan visa sig nödvändiga. Pågrund av det anförda och då regeringsformen inte bör ändras ionödan skall, med tillstyrkan av motionerna K33 yrkande 1 ochK35, propositionen avstyrkas. Följaktligen skall också motionK34 avstyrkas.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande ändring i regeringsformen med anledning avett EES-avtalatt med bifall till motionerna 1990/91:K33 yrkande 1och 1990/91:K35 avslår motion 1990/91:K34 och proposition1990/91:65.Särskilt yttrandeHans Leghammar (mp) anför:Bestämmelserna om lagrådsgranskning finns i 8 kap. 18 §regeringsformen. Jag har under ärendets handläggning reserveratmig mot utskottets beslut att inte inhämta ett sådant yttrande.Det finns därutöver anledning framhålla att -- oavsett hur manbedömer området för obligatorisk lagrådsgranskning -- det medhänsyn såväl till vidden och vikten av den föreslagnagrundlagsändringen som till de olika meningar som yppats hadevarit lämpligt att utnyttja möjligheten att kompletterautredningen. Ett lagrådsyttrande skulle inte heller ha försenatärendets handläggning.Propositionens lagförslagFörslag tillLag om ändring i regeringsformenBilaga AHärigenom föreskrivs att det i regeringsformen1 skallinföras en ny paragraf, 11 kap. 15 §, av följande lydelse.11 kap.15 § Domstolar och andra myndigheter kan vara skyldiga attfrån mellanfolklig domstol inhämta besked om innebörden avinternationell överenskommelse eller förpliktelse eller avbestämmelse som tillkommit enligt ett sådant åtagande.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.1 Regeringsformen omtryckt 1988:1444.
bet · GE01LU15 · 1991-03-05 00:00:00 — Det måste också initierasen bred debatt och informationsspridning om bioteknikens roll isamhället, något som inte minst gäller patentfrågorna. En viktiguppgift i utredningsarbetet måste vara att överväga de särskildaproblem som är förknippade med den nuvarande utvecklingen närdet gäller ensamrätt till bioteknologiska uppfinningar. Starkaetiska skäl talar mot att någon skall kunna få ensamrätt tilllevande organismer. En sådan ensamrätt kan också äventyra dengenetiska mångfalden och sätta jordbrukets och den tredjevärldens intressen på spel. Som påpekas av motionärerna kanvidare allvarliga sociala och ekologiska konsekvenser uppkomma.Det finns därför starka skäl som talar för att frågan om skyddetför bioteknologiska uppfinningar i sin helhet bör utredas undersärskilt hänsynstagande till sociala och ekologiska aspektersamt till tredje världens särskilda behov och intressen. Ensådan översyn bör omfatta även växtförädlarrätten och ha somutgångspunkt att levande organismer liksom gentekniska metoderoch varje form av manipulation av arvsmassan inte skall kunnaomfattas av något immaterialrättsligt skydd. Det är vidareangeläget att förhindra att europeiska patent på bioteknologiskauppfinningar blir gällande i . Utredningen bör såledesges direktiv att ta upp spörsmålet om inskränkning av detimmaterialrättsliga skyddet. Utskottet vill i sammanhangetbetona vikten av att också agerar internationellt föratt få till stånd ett förbud mot ensamrätt till levande materia.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall tillmotionerna L807 och L810 samt med anledning av motionerna L811,L812 och So28 yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna.Ställningstagandet innebär att utskottet avstyrker bifall tillmotion L802.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande patentförbudatt med bifall till motionerna 1990/91:L807 och1990/91:L810 samt med anledning av motionerna 1990/91:L811,1990/91:L812 och 1990/91:So28 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.
bet · GE01LU17 · 1991-03-05 00:00:00 — Anslag till bokföringsnämnden, m.m. I betänkandet behandlar utskottet proposition 1990/91:100bilaga 4 () i vad avser anslag tillbokföringsnämnden och av godredovisningssed.Utskottet tillstyrker bifall till propositionen i förevarandedelar.ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1990/91:100 bilaga 4 ()föreslår regeringendels under punkt G 3 (s. 92 och 93) att tillBokföringsnämnden för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,dels under punkt H 5 (s.97 och 98) att av god redovisningssed /92 anvisar ett förslagsanslag på . Regeringens förslag till medelsanvisning för bokföringsnämndenoch av god redovisningssedföranleder inte några erinringar från utskottets sida. mening bör anslaget till stiftelsen betecknas för utvecklandet av god redovisningssed. beträffande bokföringsnämndenatt till /92 anvisar ett förslagsanslag på ,2. beträffande av godredovisningssedatt till Bidrag till god redovisningssed för /92 anvisar ettförslagsanslag på 400 000 kr.Stockholm den 5 mars 1991På lagutskottets vägnarRolf DahlbergNärvarande: (), (), OweAndréasson (s), (), (), MartinOlsson (c), (), (), (), (), (), (), (), (), ElisabetFranzén (mp), () och ().
bet · GE01LU20 · 1991-03-26 00:00:00 — Ändring i lagen (1985:193) om internationell järnvägstrafik I betänkandet behandlar utskottet ett förslag till ändring ilagen om internationell järnvägstrafik (proposition 1990/91:70).Förslaget är föranlett av att revisionsutskottet inom denMellanstatliga organisationen för internationell järnvägstrafikbeslutat om vissa ändringar i bihangen till fördrag ominternationell järnvägstrafik. Det föreslås att dessa ändringarskall införlivas med svensk rätt.Utskottet tillstyrker att antar lagförslaget. I proposition 1990/91:70 föreslår regeringen() att antar ett i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i lagen (1985:193) ominternationell järnvägstrafik. Genom lagen (1985:193) om internationell järnvägstrafik har dedelar av fördrag om internationell järnvägstrafik(COTIF) som innehåller materiella bestämmelser om befordran avpassagerare och gods (bihangen A och B till fördraget)införlivats med svensk rätt. Detta har skett genom föreskrifterom att bihangen i deras franska lydelse skall tillämpas somsvensk lag, en lagstiftningsmetod som brukar kallasinkorporering. Lagstiftningen trädde i kraft den 1 maj 1985.Vid samma tidpunkt blev fördraget gällande för Sverige.Ändringar i COTIF kan i vissa hänseenden beslutas av ettrevisionsutskott inom Mellanstatliga organisationen förinternationell järnvägstrafik (OTIF), som bildades genomfördraget. är beslutsmässigt när majoritetenav medlemsstaterna är företrädda. Om inte en tredjedel avmedlemsstaterna inom har anmält invändning mot ettbeslut som fattats av revisionsutskottet, träder de beslutadeändringarna i kraft för samtliga medlemsstater vid en bestämdtidpunkt. En stat som vill undgå att bli bunden av ändringarnamåste säga upp fördraget.Revisionsutskottet beslöt om ändringar i bihang B tillCOTIF. har godkänt att inte skall anmälainvändningar mot ändringarna (prop. 1990/91:12, bet. LU4, rskr.2). Inte heller någon annan medlemsstat har anmält invändningar,och ändringarna träder därför i kraft den 1 juni 1991.I propositionen föreslås att de beslutade ändringarnanu införlivas med svensk rätt genom inkorporering. Lagändringenföreslås träda i kraft den 1 juni 1991.Förslaget föranleder inte några erinringar från utskottetssida, och utskottet tillstyrker att det genomförs. Utskottet hemställeratt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1985:193) om internationell järnvägstrafik.Stockholm den 26 mars 1991På lagutskottets vägnarRolf DahlbergNärvarande: (), (), OweAndréasson (s), (), (), IngerHestvik (s), (), (), GunnarThollander (s), (), (), BengtHarding (), (), (),(), () och ().
bet · GE01LU21 · 1991-03-26 00:00:00 — I reservationen kritiserades också den föreslagnalagen i åtskilliga hänseenden, bl.a. på den grunden att lagen"kollektivansluter" dem som lever tillsammans utan att varagifta. Vi har alltjämt den inställning som kom till uttryck ireservationen, men vi har inte ansett det meningsfullt att nuförorda sådana förändringar i lagen som föreslagits i motionL424.6. Lagen om sambors gemensamma hem (mom. 9)och (båda fp) anför:Som framgår av förevarande betänkande har regeringentillkallat en kommitté för att bl.a. göra en utvärdering avlagen om homosexuella sambor. Enligt vår mening bör enmotsvarande utvärdering också göras av sambolagen, och vi avseratt återkomma i denna fråga.7. Lagen om sambors gemensamma hem (mom. 9)() anför:Som utskottet konstaterar skulle ett bifall till yrkandet imotion L424 få den konsekvensen att inte bara åtskilligaheterosexuella sambor skulle ställas utanför det skydd somlagstiftningen ger utan också att rättsverkningarna av allahomosexuella samboförhållanden kom att upphöra. Ett sådant stegär jag inte beredd att förorda, i vart fall inte så länge somett samboförhållande är den enda rättsligt regleradesamlevnadsformen som samhället erbjuder de homosexuella. När ettregistrerat partnerskap väl införts kan dock frågan komma i ettannat läge.
bet · GE01NU29 · 1991-03-28 00:00:00 — lag.I fråga -- -- -- -- -- -- -- -- -- för varusmuggling.Denna lag träder i kraft den 1 juni 1991.10. Kärntekniklagens förbud mot vissa förberedande åtgärder(mom.13)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s.22 sombörjar med "Med det" och slutar med "rörande kärntekniklagen"bort ha följande lydelse:Såsom anförts torde personer som kan starta den typ avprojekteringsarbete som avses i 6§ endast kunna återfinnasinom de företag som arbetar med kärnkraft. Dessa företagär alla samhällsägda och skall så förbli enligt de partier som ifolkomröstningen stödde linje2. Att inom dessa företagstarta sådant projekteringsarbete som avses ikärntekniklagen måste därför vara att förslösa allmänna medel.Trots detta kan det inte uteslutas att någon företagsledning isin kärnkraftsfanatism skulle kunna komma att starta ettprojekteringsarbete. Detta utgör ett starkt motiv för attmotionsyrkandet om upphävande av 6§ bör avvisas.Med det det sagda avstyrker utskottet de båda motionernarörande rörande kärntekniklagen.InnehållÄrendet1Sammanfattning1Motionerna2Uppgifter i anslutning till vissa motioner3Etableringskontroll m.m.3Gällande regler om etablering m.m.3Tidigare riksdagsbehandling4Utredning av vissa frågor rörande konkurser5Statlig kontroll av låssmeders vandel6Bevakningsföretag6Gällande bestämmelser6Tidigare riksdagsbehandling7Tillfällig försäljning8Gällande bestämmelser8Tidigare riksdagsbehandling8Affärstider9Bakgrund91989 års affärstidsutrednings resultat10Ersättning för inkassokostnader12Gällande bestämmelser12Tidigare riksdagsbehandling12Automatspel13Gällande bestämmelser och deras bakgrund13Tidigare riksdagsbehandling14Utskottet14Inledning14Etableringskontroll m.m.15Bevakningsföretag16Detaljhandel17Inkassoverksamhet19Automatspel20Kärnteknisk verksamhet21Hemställan22Reservationer1. Minskad etableringskontroll (m, fp, c)242. Ökad etableringskontroll (mp)243. Minskad reglering av tillfällig försäljning (m, fp)254. Ökad reglering av tillfällig försäljning (c)255. Vidgad informationsplikt vid tillfällig försäljning(mp)266. Affärstidsreglering (m, fp, c)267. Upphävande av lagen om anordnande av visst automatspel(fp, c)278. Upphävande av lagen om anordnande av visst automatspel(m)289. Kärntekniklagens förbud mot vissa förberedande åtgärder (m,fp)2810. Kärntekniklagens förbud mot vissa förberedandeåtgärder (mp)29
bet · GE01TU17 · 1991-03-07 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag i proposition1990/91:100 bilaga 8 () i avsnitt J.Telekommunikationer under rubriken . (s.132--133). Utskottet hemställeratt till för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på 4019000 kr.Stockholm den 7 mars 1991På trafikutskottets vägnarBirger RosqvistNärvarande: (), (), OlleÖstrand (s), (), (), GörelBohlin (m), (), (), StenAndersson i (m), (), (),(), (), (), YngveWernersson (s), Tom () och ().
bet · GE01UbU8 · 1991-03-07 00:00:00 — Detta bör , med bifall tillmotion 1990/91:Ub822 yrkande 5, som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:7. beträffande utbildning och fortbildning av lärare iteckenspråkatt med bifall till motion 1990/91:Ub822 yrkande 5och med avslag på motion 1990/91:Ub551 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Alla elevers rätt till likvärdig utbildning (mom.9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.börjar med "Utskottet erinrar" och på s. slutar med"1990/91:Ub325 yrkande 4" bort ha följande lydelse:Utskottet erinrar om att beslutat om1kap. 2 § skollagen, enligt vars första stycke utbildningeninom varje skolform skall vara likvärdig, varhelst den anordnasi landet. Regeringen har aviserat sin avsikt att senare underinnevarande framlägga förslag om ändringar iskollagens kapitel om de olika skolformerna. Utskottet anseratt redan nu bör ta ställning tilllikvärdighetsfrågan mellan de olika skolformerna. mening bör regeringen i sitt kommande förslag tilländringar i skollagen klargöra att utbildningen inom detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom skall varalikvärdig oavsett inom vilken skolform den meddelas. Detta börriksdagen med bifall till motionerna 1990/91:Ub296 yrkande 4,1990/91:Ub302 yrkande 2 och 1990/91:Ub325 yrkande 4 som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:9. beträffande alla elevers rätt till likvärdigutbildningatt med bifall till motionerna 1990/91:Ub296yrkande 4, 1990/91:Ub302 yrkande 2 och 1990/91:Ub325 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilt yttrandeAlla elevers rätt till likvärdig utbildning (mom. 9), och (allam) anför:När det gäller vår uppfattning om innebörden i begreppetlikvärdig utbildning hänvisar vi till reservation 1 ibetänkande 1990/91:UbU4.
bet · GE01UU17 · 1991-03-07 00:00:00 — Europeiska konventionen angående skydd för de mänskligarättigheterna I proposition 1990/91:79 föreslås att godkänner attSverige för ytterligare en femårsperiod erkänner den europeiskadomstolen för de mänskliga rättigheterna som behörig i fråga omtvister rörande tolkningen och tillämpningen av den europeiskakonventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna ochde grundläggande friheterna.Den europeiska konventionen av angående skyddför de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheternaratificerades av . har Sverigeockså ratificerat åtta tilläggsprotokoll till konventionen.Den 23 oktober 1990 antog ettnionde tilläggsprotokoll. Det öppnades för undertecknande den 5november 1990. Protokollet, som ännu inte har trätt i kraft, harundertecknats av . Protokollet ger den enskilde rätt attbegära att ett mål hänskjuts till domstolens prövning. En sådanrätt är tillerkänd endast kommissionen och deneller de stater som berörs av ett klagomål.Den 15 juni 1966 deponerade hos Europarådetsgeneralsekreterare en förklaring enligt artikel 46 ikonventionen av innebörd att för av räknatfrån och under förutsättning av ömsesidigheterkände att i alla frågor om tolkning eller tillämpning avkonventionen samt av det första och det fjärdetilläggsprotokollet domstolens jurisdiktion skulle varatvingande i och för sig och utan särskild överenskommelse. Detsvenska erkännandet av domstolens behörighet har senare förnyatsför ytterligare femårsperioder och löper således ut den 13 maj1991. Förutom har numera samtliga stater som ratificeratkonventionen avgett förklaringar enligt artikel 46. Den europeiska konventionen för de mänskliga rättigheterna harfört med sig att de anslutna staterna har upprättat ett uniktinternationellt system för kontroll och övervakning av attkonventionen efterlevs. Systemet består av den europeiskakommissionen och den europeiska domstolen för de mänskligarättigheterna.Såväl kommissionen som domstolen utför ett värdefullt arbetesom ofta leder till att nödvändiga förändringar i de anslutnastaternas lagstiftning och rättspraxis genomförs. har ide fall där svensk rätt inte stått i överensstämmelse med deåtaganden har gjort vidtagit lagstiftningsåtgärder föratt korrigera dessa brister.Sverige är aktivt i det internationella arbetet för att uppnåglobal respekt för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. Utskottet finner det av vikt attdomstolens arbete även fortsättningsvis kan verka kraftfullt ochfinner inte anledning till erinringar mot förslaget ipropositionen. Utskottet hemställerbeträffande den europeiska domstolen för de mänskligarättigheternaatt , i enlighet med vad proposition 1990/91:79föreslår, godkänner att för ytterligare en femårsperioderkänner den europeiska domstolen för de mänskliga rättigheternasom behörig i fråga om tvister rörande tolkningen ochtillämpningen av den europeiska konventionen angående skydd förde mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.Stockholm den 7 mars 1991På utrikesutskottets vägnarStig AlemyrNärvarande: (), (), Margarethaaf (), (), (), MajBritt (), Axel (), (),(), (), (), (), (), (), (), () och ().
bet · GE01FiU25 · 1991-04-25 00:00:00 — Det börockså enligt motionärerna klarläggas vad kravet på likvärdigservice till alla medborgare från monopolens sida skall innebärai praktiken. En klar åtskillnad bör vidare göras, sägs det,mellan monopolverksamhet och konkurrensutsatt verksamhet inomdet offentliga företagandet.Utskottet delar vad som i motionen anförs om att förnyelsen avden offentliga sektorn i viss mån tagit en sådan inriktning ibland inte tillräckligt tagit fasta på de grundläggandeskälen till varför det offentliga engagerat sig inom ett visstområde. Det hävdas vidare ibland från såväl borgerligt somsocialdemokratiskt håll att ökad konkurrens är svaret på nästanalla den offentliga sektorns problem. Man har därvid bortsettfrån att det på vissa arbetsområden av bl.a. produktionstekniskaskäl endast finns utrymme för ett fåtal företag. Som exempel påsådana s.k. naturliga monopol nämns i motionen det allmännatelefonnätet, lokala kabel-TV-nät, vatten- och avloppsnät,eldistribution, fjärrvärme och vattenkraftverk.Inriktningen på förnyelsen har bl.a. inneburit att man villöverföra konkurrensutsatta delar i den offentliga sektorn tillaktiebolagsform och heller inte tvekat att begära attmonopolbetonade delar av verksamheten skall bli aktiebolag.Därvid har det ofta förutsatts att dessa aktiebolag skalluppträda som privata företag på en marknad.Mot den anförda bakgrunden delar utskottet motionärernasuppfattning att en utredning bör tillsättas som kartlägger,analyserar och prövar offentlig affärsverksamhet som bedrivsunder monopol eller monopolliknande förhållanden. Utskottettillstyrker motion Fi517.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:att med bifall till motion 1990/91:Fi517 och medavslag på motionerna 1990/91:Fi215 yrkande 1, 1990/91:Fi502yrkandena 1--3 och 5, 1990/91:Fi503, 1990/91:Fi504 yrkande 1,1990/91:Fi506, 1990/91:Fi508, 1990/91:Fi511, 1990/91:Fi513,1990/91:Fi516 yrkande 1 och 1990/91:Fi704 yrkande 2 hosregeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts omoffentliga monopol i enlighet med vad utskottet anfört samtlägger proposition 1990/91:100 bilaga 2 yrkande 2 tillhandlingarna, i den del som gäller den statliga sektorn m.m.(avsnitten 1--3).
bet · GE01FiU27 · 1991-04-25 00:00:00 — 1990/91:8 och 9) Utskottet tillstyrker i betänkandet att riksbanksfullmäktigebeviljas ansvarsfrihet för sin förvaltning under år 1990.Utskottet biträder också fullmäktiges förslag till dispositionav resultat samt föreslår att fastställerriksbankens balansräkning och resultaträkning.Redogörelserna m.m.Fullmäktiges i förvaltningsberättelse för år 1990I berättelsen (redog. 1990/91:8) lämnar fullmäktige enredogörelse för den förda kredit- och valutapolitiken samt förbankens verksamhet i övrigt. Vidare lämnar fullmäktige förslagtill disposition av resultat.Fullmäktige föreslår1. att fastställer iförvaltningsberättelsen återgivna balans- och resultaträkningarför ,2. att beslutar att av resultat,, skalla) . levereras in till statsverket ochb) . överföras till dispositionsfonden.Riksdagens revisorers berättelse över granskningen avriksbankens verksamhet under år 1990I berättelsen (redog. 1990/91:9) tillstyrker riksdagensrevisorer1. att fullmäktige i beviljas ansvarsfrihet förriksbankens förvaltning och2. att fastställer iförvaltningsberättelsen återgivna balans- och resultaträkningarför år 1990.Fullmäktiges protokollUtskottet har som underlag för sin prövning även haft tillgångtill fullmäktiges i allmänna och särskilda protokollfrån . Utskottet har inget att erinra mot den av fullmäktigeföreslagna dispositionen av resultat. Utskottet har vidsin granskning av inte funnitnågot som föranleder särskilt uttalande. I likhet med riksdagensrevisorer tillstyrker utskottet därför att fullmäktige beviljasansvarsfrihet för förvaltningen under år 1990.Utskottet biträder också revisorernas förslag att riksdagenskall fastställa de balans- och resultaträkningar för år 1990som finns intagna i förvaltningsberättelse.Balansräkningen och resultaträkningen finns även fogade tilldetta betänkande som bilaga1 resp. bilaga2. beträffande ansvarsfrihet för förvaltningatt beviljar fullmäktige i ansvarsfrihetför förvaltningen av ,2. beträffande balans- och resultaträkningaratt fastställer i bilagorna1 och2 återgivna balansräkning och resultaträkning för ,3. beträffande disposition av resultatatt beslutar att av resultat,, skalldels7000000000 kr. levereras in till statsverket /91,dels881436012 kr. överföras till dispositionsfonden.Stockholm den 25 april 1991På finansutskottets vägnarHans GustafssonNärvarande: (), i (s), (), Per (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (),(), () och ().Riksbankens bokslutBilaga 1Bilaga 2