bet · GE01LU19 · 1991-03-26 00:00:00 — Ändring i växtförädlarrättslagen (1971:392) I betänkandet behandlas ett av regeringen framlagt förslagtill ändring i växtförädlarrättslagen (prop. 1990/91:74).Förslaget innebär en viss utvidgning av möjligheterna till skyddför nya växtsorter. Vidare behandlas en motion med yrkande omavslag på regeringsförslaget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och förordar attmotionen avslås. En reservation (mp) har avgivits till förmånför motionen. I proposition 1990/91:74 föreslår regeringen() att antar ett i propositionenframlagt förslag till lag om ändring i växtförädlarrättslagen(1971:392).Lagförslaget har intagits i bilaga till betänkandet. 1990/91:L16 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen avslår regeringens prop. 1990/91:74. Enligt växtförädlarrättslagen (1971:392) kan den som har tagitfram en ny växtsort genom registrering få en ensamrätt tillsorten. Skyddet är ett rent produktskydd och ger förädlaren rättatt yrkesmässigt framställa och marknadsföra förökningsmaterialav sorten samt också i vissa fall en rätt att använda sorten förframställning av förökningsmaterial av en annan sort. Ocksåväxtsorter som frambragts genom gentekniska och andrabioteknologiska förfaranden kan skyddas enligt lagen.Växtförädlarrättslagen bygger konvention om skydd avväxtförädlingsprodukter, vilken tillträtt. Genomkonventionen har de anslutna staterna åtagit sig bl.a. att intetillämpa både patent och växtförädlarrätt på samma växtsort. svenska patentlagen har också införts ett förbud mot patentpå uppfinningar som avser växtsorter. Konventionen innebärvidare att staterna bildar en union för skydd avväxtförädlingsprodukter (UPOV).För att en ny växtsort skall kunna registreras krävs attsorten tillhör någon växtsläkt eller växtart som anges i enbilaga till växtförädlarrättslagen. Bilagan omfattar förnärvarande ca 90 släkten och arter, indelade i lantbruksväxter,trädgårdsväxter och skogsträd. Trädgårdsväxterna i sin tur ärindelade efter sina användningsområden.I propositionen föreslås att växtförädlarrättslagen ändras såatt vissa ytterligare växtsläkten kommer att omfattas av lagensamt att den nuvarande indelningen av de skyddade släktena ocharterna slopas och att dessa i stället förs upp i alfabetiskordning. Den ändrade indelningen motiveras enligt propositionenav att nuvarande ordning kan hindra växtförädlarrätt till ensort av ett släkte eller en art som visserligen finns upptagen ibilagan men som placerats under ett annat användningsområde ändet för vilket den nya sorten är avsedd.I motion L16 av m.fl. (mp) yrkas avslag påpropositionen. Enligt motionärerna finns det starka etiska skälsom talar mot att någon skall kunna få ensamrätt till levandeorganismer. En ensamrätt kan också äventyra den genetiskamångfalden och leda till att jordbrukets och tredje världensintressen sätts på spel. Motionärerna hänvisar till att de iannat sammanhang begärt en utredning om skyddet för biologiskauppfinningar och att en utgångspunkt för utredningsarbetet börvara att levande organismer inte skall omfattas avimmaterialrättsligt skydd. Mot denna bakgrund anser motionärernaatt någon utvidgning av möjligheterna till växtsortsskydd intebör genomföras.Utskottet vill erinra om att frågor rörande detimmaterialrättsliga skyddet för uppfinningar inom växtriket ochpå det biologiska området i övrigt tagits upp i ett flertalmotioner och att därvid förts fram synpunkterliknande dem i motion L16. Motionerna har avslagits av riksdagenpå hemställan av utskottet. Senast behandlades frågan avutskottet (se bet. 1990/91:LU15) med anledning avbl.a. en under allmänna motionstiden väckt motion, varibegärdes en utredning av det immaterialrättsliga regelsystemetmed syfte att uppfinningar som avser levande materia inte skallomfattas av patent och andra former av ensamrätt. Utskottetansåg att de då aktuella motionerna inte borde föranleda någonriksdagens vidare åtgärd och hänvisade till att regeringen år1990 tillkallat en parlamentarisk beredning för frågor rörandeanvändningen av gentekniken och att ett huvudområde föröversynen är bl.a. övergripande immaterialrättsliga frågor.Enligt utskottets mening kan det pågående beredningsarbetetinte anses utgöra något hinder mot att man inom ramen förgällande lagstiftning genomför en begränsad utvidgning avmöjligheterna till växtförädlarrätt. Med hänsyn härtill och dåutskottet finner att sakliga skäl talar för de i propositionenföreslagna ändringarna tillstyrker utskottet bifall tillpropositionen och avstyrker bifall till motion L16. Utskottet hemställeratt med avslag på motion 1990/91:L16 antarregeringens förslag till lag om ändring i växtförädlarrättslagen(1971:392).res. (mp)den 26 mars 1991På lagutskottets vägnarRolf DahlbergNärvarande: (), (), OweAndréasson (s), (), (), IngerHestvik (s), (), (), GunnarThollander (s), (), (), BengtHarding (), (), (),(), () och (). () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjarmed "Utskottet vill" och slutar med "motion L16" bort haföljande lydelse:Som motionärerna framhåller finns det starka etiska skäl somtalar mot att någon skall kunna få ensamrätt till levandemateria vare sig det sker i form av patent ellerväxtförädlarrätt. Enligt utskottets mening finns det emellertidockså flera andra anledningar till att en sådan ensamrätt intebör godtas. Sålunda kan ensamrätten äventyra den genetiskamångfalden och sätta tredje världens intressen på spel. Detförhåller sig också så att ensamrätten är en pådrivande faktornär det gäller den nuvarande utvecklingen mot att allt fleraväxtsorter manipuleras. Ensamrätten är nämligen en förutsättningför de stora kommersiella satsningar som görs på ny teknik förväxtförädling. De stora investeringarna i ny växtteknik leder isin tur till att allt större multinationella företag bildas ochatt små företag och jordbruk får svårare att överleva. En annannackdel är att den moderna biotekniken gör det möjligt föri-länderna att framställa produkter, som varitförbehållna och som ofta utgjort deras endainkomstkälla. Eftersom ensamrätten är en förutsättning för denbiotekniska utvecklingen bidrar den således till att u-ländernablir fattigare och i-länderna rikare.Belysande för de negativa konsekvenserna av ensamrätten är deexempel som anges i motionen. Enligt motionärerna harväxtförädlingsföretag tagit traditionella, tåliga växter som gerrik skörd och länge odlats i ett u-land och sedan hävdat attföretaget genom biologisk manipulation framställt en ny sorttill vilken man har ensamrätt. Företagets agerande har inneburitatt odlarna i växtens hemland inte längre får ta utsäde ur sinegen skörd utan måste köpa utsädet från företaget.Med hänsyn till de olika skäl som starkt talar mot enensamrätt till levande materia har i en reservation tillutskottets avgivna betänkande 1990/91:LU15 begärts atten utredning skall komma till stånd beträffande detimmaterialrättsliga skyddet i sin helhet för bioteknologiskauppfinningar. Utredningsarbetet bör bedrivas under särskilthänsynstagande till sociala och ekologiska aspekter samt tilltredje världens intressen samt ske med utgångspunkt i attlevande organismer inte bör omfattas av något immateriellträttsskydd. Utskottet har för sin del den uppfattningen att ensådan utredning bör genomföras. I avvaktan härpå anser utskotteti likhet med motionärerna att förslaget i propositionen omutökade möjligheter till växtförädlarrätt inte bör genomföras.Utskottet tillstyrker således bifall till motion L16 ochavstyrker propositionen.dels att utskottets hemställan bort ha följande lydelse:att med bifall till motion 1990/91:L16 avslårregeringens förslag till lag om ändring i växtförädlarrättslagen(1971:392).I proposition 1990/91:74 framlagt lagförslagBilaga