bet · GE01NU41 · 1991-06-04 00:00:00 — Rörelseregler för bank m.m. 1990/91NU41ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1990/91:154 () omrörelseregler för bank m.m.,dels sju motioner som har väckts med anledning av dennaproposition,dels proposition 1990/91:136 () omändringar i sparbankslagen, i vad avser två av de däri framlagdalagförslagen,dels proposition 1990/91:142 () omhandel och tjänster på värdepappersmarknaden, m.m., i vad avsertvå av de däri framlagda lagförslagen,dels -- delvis -- en motion som har väckts med anledningav denna proposition,dels -- helt eller delvis -- sex motioner från allmännamotionstiden med yrkanden rörande bankrörelse m.m.Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnats avnäringsfrihetsombudsmannen och avgeneraldirektör , bankinspektionen.Den senare har tillställt utskottet en promemoria ompostservice på bankkontor m.m. Överdirektör ,bankinspektionen, har på begäran lämnat kommentarer i form av enpromemoria angående kapitaltäckningskrav för krediter motsäkerhet i jordbruksfastighet.Svenska bankföreningen har inkommit med två skrivelser ochSveriges föreningsbankers förbund med en skrivelse i ärendet.Med anledning av den senare organisationens skrivelse harskatteutskottet avgivit yttrande (1990/91:SkU5y). Detta återgessom bilaga 6 (s.45). Utskottet tillstyrker att bankrörelselagen,försäkringsrörelsen och ett antal andra lagar ändras, i alltväsentligt enligt regeringens förslag. Tidpunkten förikraftträdandet förskjuts dock en månad, till den 1augusti1991.De nya bestämmelserna tillåter branschglidning inom denfinansiella sektorn, dvs. en ägarmässig integration mellanbanker och andra finansinstitut å ena sidan, försäkringsbolag åden andra. Det krävs emellertid tillstånd för förvärv överbranschgränserna. Utskottet betonar att konkurrensaspekter skalltillmätas vikt när tillståndsärendena avgörs. Kankonkurrenssituationen påverkas bör fåyttra sig. En skärpt konkurrenslagstiftning är också ettönskemål; även möjligheter till uppbrytning av existerandeföretagskombinationer kan visa sig erforderliga. Vidareunderstryks betydelsen av att konsumenterna får tillräckliginsyn i och överblick över villkoren för bank- ochförsäkringstjänster. Om företagens och tillsynsmyndighetensinsatser inte räcker till bör regeringen gripa in.En ny beskrivning av begreppet bankverksamhet medför bl.a. attfactoring och finansiell leasing av lös egendom kan bedrivas aven bank direkt. Inom en viss ram får bankerna, till skillnadfrån , förvärva aktier i placeringssyfte och lämnavinstandelslån. Utskottet vill att regeringen skall anmodasföreslå en lagändring som medger att bankkontor i glesbygd ochpå mindre orter kan åta sig postala göromål.Bland övriga lagändringar kan nämnas följande. En beslutadomstrukturering av föreningsbanksrörelsen underlättas genom atten lokal föreningsbank får möjlighet att ta över en del av encentral föreningsbanks rörelse. Finansbolag får ge utobligationer. Det krävs i fortsättningen tillstånd om ettfinansbolag vill öppna filial utomlands. Utländska finansiellaföretag får rätt till filialverksamhet i Sverige.Från sida avvisas regeringens förslag praktiskttaget helt. Likaså reserverar sig företrädare pååtskilliga punkter, bl.a. när det gäller branschglidning ochrätt till aktieförvärv. Från borgerligt håll krävs ireservationer att bankerna får rätt att förvärva fast egendom iplaceringssyfte (m, fp, c), att systemet med statligarepresentanter i affärsbankernas styrelser skall avskaffas (m,fp) och att affärsbankernas val av styrelseordförande intelängre skall behöva underställas regeringen för godkännande (m,fp, c). De båda sistnämnda frågorna och ytterligare ett parfaller utanför propositionens område. En annan konstellation(fp, c, mp) står bakom en reservation som siktar till lindrigarekapitaltäckningskrav för krediter med säkerhet ijordbruksfastighet.Alla reservationer finns uppräknade i innehållsförteckningen(s.48).PropositionerProposition 1990/91:154Huvudsakligt innehållPropositionen behandlar flera olika huvudområden. Det föreslåsatt rörelsereglerna för bank skall ändras. En ny beskrivning avbegreppet bankverksamhet medför att bl.a. factoring ochfinansiell leasing av lös egendom får bedrivas i banken direkt.Förvärvsreglerna ändras så, att en bank inom en given ram fårmöjlighet att förvärva placeringsaktier. Inom denna ram fårockså kreditgivning ske genom t.ex. vinstandelslån. matchningsregeln vad gäller en banks in-, upp- och utlåningbehålls men de särskilda begränsningarna avseende löptid ochstorlek för obligationsutgivningen tas bort.I propositionen föreslås också regler för en integrationmellan bankverksamhet och annan finansiell verksamhet å enasidan och försäkringsverksamhet å andra sidan, s.k.branschglidning.Vidare föreslås att det införs möjligheter för finansbolag attge ut fordringsbevis avsedda för allmän omsättning, exempelvisobligationer. införs ett krav på tillstånd avbankinspektionen om ett finansbolag skall öppna filial utomlandseller förvärva organisationsaktier. Utländska finansiellaföretag föreslås få rätt att driva verksamhet från filial iSverige enligt finansbolagslagen.Slutligen föreslås att en lokal föreningsbank får möjlighetatt ta över del av en central föreningsbanks rörelse. Syftet äratt göra det möjligt för de centrala föreningsbankerna atterhålla en enhetlig struktur inför en inomföreningsbanksrörelsen planerad fusion mellan de centralaföreningsbankerna.HemställanRegeringen föreslår -- efter föredragning av statsrådet -- att riksdagendels antar av lagrådet granskade förslag till1. lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617),2. lag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618),3. lag om ändring i förenings[banks]lagen (1987:620),4. lag om ändring i lagen (1963:76) om kreditaktiebolag,5. lag om ändring i lagen (1968:555) om rätt för utlänning ochutländskt företag att idka näring här i riket,6. lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),7. lag om ändring i lagen (1988:606) om finansbolag, och8. lag om ändring i lagen (1988:1385) om riksbank,dels antar förslag till lag om ändring i lagen (1991:000)om värdepappersrörelse.Lagförslagen finns på s. 4--34 i propositionen.Proposition 1990/91:136Regeringen föreslår -- efter föredragning av statsrådet -- såvitt här är i fråga att antar av lagrådetgranskade förslag till5. lag om ändring i lagen (1982:617) om utländska förvärv avsvenska företag,6. lag om ändring i lagen (1990:655) om återföring avobeskattade reserver.Lagförslagen finns på s. 11--13 i propositionen.Propositionen har i övrigt behandlats i betänkandet1990/91:NU34.Proposition 1990/91:142Regeringen föreslår -- efter föredragning av statsrådet -- såvitt här är i fråga att antar av lagrådetgranskade förslag till5. lag om ändring i lagen (1968:555) om rätt för utlänning ochutländskt företag att idka näring här i riket.18. lag om ändring i bankrörelselagen.Lagförslagen finns på s.19 resp. s. 35 i propositionen.Propositionen i övrigt har behandlats i betänkandet1990/91:NU37. De motioner som har väckts med anledning av proposition1990/91:154 är följande:1990/91:N107 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om postverkets möjligheter att sluta avtal medbank om posthantering.1990/91:N108 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen1. hos regeringen begär förslag till lagregler om transparensav regler och villkor för konsumenter av bank- ochförsäkringstjänster i enlighet med vad som i motionen anförts,2. hos regeringen begär förslag till s.k.antitrustlagstiftning i enlighet med vad som i motionen anförts,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beaktande av konkurrenssituationen vidtillståndsgivning.1990/91:N109 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen1. avslår regeringens förslag att banker skall få möjlighetatt förvärva aktier i enlighet med vad som anförts i motionen,2. avslår regeringens förslag att banker och försäkringsbolagskall få äga aktier i varandra och ingå i samma koncern,3. hos regeringen begär förslag om ändring i lagen omfinansbolag vad gäller bestämmande inflytande överförsäkringsbolag i enlighet med vad som anförts i motionen,4. avslår regeringens förslag om finansbolags möjlighet att geut obligationer i enlighet med vad som anförts i motionen,5. avslår regeringens förslag om vitesförfarande i samband medobehörig finansieringsverksamhet.1990/91:N110 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om sådan ändring i lagstiftningen att banker även kanköpa fast egendom i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:N111 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen1. avslår samtliga lagförslag i proposition 1990/91:154 medundantag för 1kap. 5§ bankrörelselagen (1987:617),2. som sin mening ger regeringen till känna de principer somenligt motionen bör vara vägledande för utvecklingen inom bank-och försäkringsväsendet,3. hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgiftatt utarbeta förslag för att främja decentralisering ochmångsidighet och motverka spekulation inom bank- ochförsäkringsbranscherna.1990/91:N112 av m.fl. (fp) vari yrkas att riksdagen1. beslutar om sådan ändring i lagstiftningen att banker ävenkan köpa fast egendom i enlighet med vad som anförts i motionen,2. hos regeringen begär förslag till regler som möjliggör förkunderna att jämföra räntor och villkor i övrigt inom bank- ochförsäkringsverksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen,3. hos regeringen begär förslag till skärptkonkurrenslagstiftning för att undvika skadlig dominans ienlighet med vad som anförts i motionen,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om betydelsen av konkurrenssituationen vidtillståndsgivningen.1990/91:N113 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av konkurrenslagstiftning eller ensärskild antitrust- eller kartellagstiftning på bankområdet.Den motion som har väckts med anledning av proposition1990/91:142 och behandlas här är1990/91:N98 av () såvitt gäller yrkandet(6) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrade instruktioner för bankinspektionen,bl.a. för att hindra bankerna från att vältra över sinaspekulationsförluster på småsparare och allmänhet genom alltmerhämningslösa uttag av avgifter.De motioner från allmänna motionstiden som behandlas härär följande:1990/91:N210 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom skyldighet för bankerna att informera om räntenivån påkontobesked etc.1990/91:N255 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandenaatt riksdagen5. beslutar att 7kap. 11§ bankaktiebolagslagen (1987:618)skall lyda i enlighet med förslag i NU 1987/88:20 reservation 9,val av styrelseordförande i affärsbank,6. hos regeringen begär förslag till ändring ibankaktiebolagslagen (1987:618) beträffande statligarepresentanter i bankstyrelser i enlighet med vad som i motionenanförts.1990/91:N261 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om ändring i lagbestämmelserna omkapitaltäckningskrav så att krediter till jordbruksbostäderjämställs med övriga villakrediter, dvs. 4%kapitaltäckningskrav.1990/91:N292 av m.fl. (fp) såvitt gälleryrkandena att riksdagen10. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av konkurrens i banksektorn,11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av fri avgiftssättning i banksektorn.1990/91:N322 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandet(5) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bankers och försäkringsbolags möjligheteratt verka på riskkapitalmarknaden.1990/91:N356 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandet(3) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kontroll över bank- och finansinstituten. InledningDe ändringar i bankrörelselagen (1987:617) som föreslås iproposition 1990/91:154 gäller flera olika frågor. En nydefinition av begreppet bankverksamhet innebär bl.a. attfactoring och finansiell leasing av lös egendom får bedrivas aven bank direkt; bankerna skall sålunda kunna gå in påfinansbolagens marknad. Bankerna får rätt att inom vissa gränserförvärva aktier i placeringssyfte. Vidare skapas legalaförutsättningar för en branschglidning i den finansiellasektorn. Banker och andra finansiella företag å ena sidan ochförsäkringsbolag å den andra får möjligheter att äga aktier ivarandra och att ingå i samma koncern. För detta erfordras ocksåatt nya bestämmelser införs i försäkringsrörelselagen(1982:713).Föreningsbankslagen (1987:620) föreslås bli ändrad så att enlokal föreningsbank får överta en del av en centralföreningsbanks rörelse; därigenom skapas förutsättningar för ettled i en beslutad omstrukturering av föreningsbanksrörelsen.Flera ändringar i lagen (1988:606) om finansbolag föreslås.Bl.a. öppnas möjlighet för utländska finansieringsföretag attinrätta filial i . Utom de nämnda lagarna är flera andraföremål för ändringsförslag i propositionen.På flera punkter finns ett samband mellan den lagstiftning somföreslås i detta sammanhang och den som föreslås i proposition1990/91:142 om handel och tjänster på värdepappersmarknaden. Densenare behandlar utskottet i sitt betänkande 1990/91:NU37. I tvåfall sammanför utskottet lagförslag från de bådapropositionerna; detta görs i det betänkande som föreligger här.Från de grönas sida yrkas i motion 1990/91:N111avslag på propositionen i alla väsentliga delar. Motiveringenför detta redovisar utskottet i det följande, huvudsakligen närfrågan om vidgning av begreppet bankverksamhet tas upp. Bl.a. debestämmelser som skall möjliggöra branschglidning avvisas imotion 1990/91:N109 av . De övrigaoppositionspartierna har med anledning av propositionenframställt önskemål bl.a. om förbättrad redovisning avavtalsvillkor inom bank- och försäkringsverksamhet och omlagstiftning och andra åtgärder som kan leda till en skärptkonkurrens på de finansiella marknaderna. I anslutning tillpropositionen behandlar utskottet också några motioner frånallmänna motionstiden med yrkanden som rör banksektorn.Med ett par undantag kommenterar utskottet propositionenendast såvitt den berörs av motionsyrkanden. I den mån inteannat sägs ställer sig utskottet bakom regeringens lagförslagliksom de motiveringar som anförs för dessa.BankverksamhetKonstitutivt för bankverksamhet i egentlig mening är att denbygger på inlåning på räkning från allmänheten. På basis av ochvid sidan av inlåningen bedriver bankerna -- affärsbanker,sparbanker och föreningsbanker -- en rikt differentieradverksamhet i form av främst utlåning men också affärer påpenningmarknaden och värdepappersmarknaden. Det ansvar sombankerna tar på sig genom inlåningen är det främsta motivet förden ingående statliga kontrollen över bankväsendet.Bankverksamhet får bedrivas endast med oktroj från staten, ochden är omgärdad med en omfattande lagstiftning. Främst märksbankrörelselagen, som är gemensam för de tre kategorierna avbanker. Insättarskyddet är inte bara ett konsumentskydd iegentlig mening utan över huvud taget ett skydd för existensenav ett effektivt och stabilt betalningssystem.Effektiviteten kräver regler som främjar konkurrens.Internationalisering och ianspråktagande av ny teknik präglarbankväsendet. I samband därmed pågår omfattandestrukturförändringar, som bl.a. innebär att gränsen mellanbanker och andra typer av finansinstitut luckras upp. Till endel kan dessa förändringar genomföras inom ramen för befintligabestämmelser, men utvecklingen ställer också krav på nyaspelregler. I är liberaliseringen av kapitalrörelsernainom EG av grundläggande betydelse för omgestaltningen av denationella regelsystemen. Ett visst mått av harmonisering ochdärutöver ett ömsesidigt erkännande av nationella regelverkutmärker lagstiftningen på det finansiella området såväl iEG-länderna som i EGs närmare omvärld. Två av EG antagnadirektiv är delvis riktningsgivande för de lagändringar som nuär aktuella.Enligt nuvarande regler i bankrörelselagen (2 kap.) får enbank bedriva in- och utlåning av pengar samt, med viss angiveninskränkning, annan verksamhet som har samband därmed. Factoringoch finansiell leasing har inte kunnat bedrivas inomden egentliga bankrörelsens ram utan har varit en specialitetför -- delvis bankägda -- finansbolag. Den vidgning av begreppetbankverksamhet som föreslås innebär framför allt att de nuomtalade rörelsegrenarna i fortsättningen blir tillåtna förbankerna.Som nämnts avstyrks från sida nästan alla delagändringar som föreslås i propositionen. Detta gäller ocksåden nya definitionen av bankverksamhet. Motiveringen föravslagsyrkandet är i huvudsak följande. Den typ av anpassningtill EGs regler som propositionen syftar till medförmaktkoncentration, storskalighet och anonymitet. Dendemokratiska kontrollen försvagas, och känslan av främlingskaphos den stora allmänheten växer. Svängrummet för detinternationella spekulativa kapitalet ökar; vår nationellaidentitet och vårt självbestämmande försvagas. Som synes riktarsig denna argumentation i första hand mot möjligheter tillbranschglidning inom den finansiella sektorn, ett ämne somkommer upp senare i detta betänkande.Utskottet har ingenting att erinra mot den vidgning avbegreppet bankverksamhet som kommer till uttryck bl.a. genomändringar i 2kap. Motion 1990/91:N111(mp) innehåller, menar utskottet, inga bärande argument motregeringens förslag i denna del. Möjligheten tillleasingverksamhet inom ramen för bankrörelsen motiverar att,såsom föreslås, bestämmelserna i 2kap. 9a§ om kapitalbasenblir kompletterade med en specialregel -- enligt mönster i lagen(1988:606) om finansbolag -- beträffande reserver till följd avavskrivning på egendom som har upplåtits till nyttjande.I detta sammanhang vill utskottet beröra en speciell fråga somtas upp i motion 1990/91:N107 (fp). Enligt bankinspektionensallmänna råd, framhålls det, får en bank inte åta sig att skötapostverksamhet. Om banker tilläts att bedriva postservice somuppdrag på landsbygden skulle detta inte medföra någon risk föroseriös hantering, hävdar motionärerna. De vill att ien framställning till regeringen skall uttala sig för attpostverket får möjlighet att sluta avtal med bank omposthantering.I det avsnitt i bankinspektionens allmänna råd till bankerangående bankkontors verksamhet och bankservice i butik m.m.(BFFS 1987:22) som motionärerna åsyftar sägs följande. Även omfri kontorsetablering gäller, är det ofrånkomligt att vissastandardkrav måste uppställas i fråga om organisationsformernaför ett bankkontor. Det är betingat av de allmänna krav påsäkerhet och en sund utveckling av bankverksamheten som avses i7kap. Om annan än banken bedriververksamhet inom expeditionslokalen, bör bankkontorets utrymmevara avgränsat med tydlig markering av bankens expedition.Avgränsningen mot annan verksamhet bör upprätthållas ävenpersonalmässigt på så sätt att tjänsteman på bankkontoret undertjänstgöringstid endast handlägger bankens ärenden.Bankinspektionens nu refererade råd synes, såvitt här är ifråga, närmast avse arrangemang enligt vilka en bank upplåter endel av sina lokaler till annan rörelse än bankverksamhet. Om enbank skulle vilja åta sig att själv utföra tjänster förpostverkets räkning aktualiseras frågan om detta är förenligtmed den gällande resp. den föreslagna definitionen avbankverksamhet. Enligt bankinspektionens uppfattning är dettaicke fallet. Den del av postens verksamhet som inte avserbetalningsförmedling -- dvs. bland annat hantering av brev ochpaket -- har, heter det i en promemoria som bankinspektionen hartillställt utskottet, inte något samband med en banks "in- ochutlåning av pengar", varom definitionen nu talar. Inte hellerden föreslagna lagtexten lämnar, säger bankinspektionen, enligtdess uppfattning utrymme för den diskuterade verksamheten, ochden bör inte heller göra det. För stabiliteten i systemet ärdet, hävdar inspektionen, viktigt att bankernas verksamhet inteupplöses i konturerna så att den får inrymma artfrämmandeinslag. Avvägningen mellan å ena sidan av skyddsintressenmotiverade krav på identifierbar bankverksamhet och å andrasidan av regionalpolitiska skäl på bankkontor sammanblandadverksamhet måste utfalla till förmån för skyddsintressena.Utskottet har förståelse för bankinspektionens strävan attsärskilt beakta skyddsintressena. Önskemålet om att så mångametoder som möjligt skall kunna utnyttjas för att bibehålla ochförbättra servicefunktionerna i glesbygd väger emellertid enligtutskottets mening också tungt. Det borde, anser utskottet, varamöjligt att komma fram till en ordning som innebär attbankkontor i glesbygd och på mindre orter kan få åta sig att iviss utsträckning sköta postala göromål. Regeringen bör prövavilken ändring i författningsregleringen på bankområdet som ensådan ordning kan förutsätta och därefter lägga framförslag för . Utskottet föreslår att medanledning av motion 1990/91:N107 (fp) gör ett uttalande tillregeringen av denna innebörd.För närvarande föreskrivs straff i form av böter ellerfängelse för den som bedriver bankrörelse i utan attvara berättigad till detta. Nya regler, med vite som sanktion,föreslås i propositionen. Den som utan tillstånd tar emotinlåning på räkning från allmänheten skall i första handföreläggas att upphöra med verksamheten. Bl.a. ett sådantföreläggande skall kunna förenas med vite. En sådan ordning är,anförs det i propositionen, mera effektiv än en straffrättsligreglering. Avslagsyrkandet i motion 1990/91:N111 (mp) avser ävendenna del av förslaget till ändring i bankrörelselagen.Ändringen i sanktionssystemet avvisas även från vänsterpartietssida med hänvisning till ett resonemang därom i motion1990/91:N109 (v).Utskottet finner det föreslagna sanktionssystemet lämpligt ochställer sig sålunda, i motsats till motionärerna, positivt tillde ändringar i 7och 9 kap. bankrörelselagen som anges ipropositionen.FörvärvsreglerEnligt bestämmelser som i det väsentliga härrör från år 1933är bankernas rätt att förvärva aktier -- och andra andelar iföretag -- starkt begränsad. Efter tillstånd av regeringen ellerbankinspektionen får en bank förvärva aktier i s.k.organisationsföretag, dvs. företag vars ändamål kan anses varatill nytta för banken eller det allmänna. Vid medverkan i enemission av aktier på den allmänna marknaden får en bank underbegränsad tid inneha emissionsaktier, dvs. aktier som ingår iemissionen. För sin fondkommissionsrörelse får en bank ha ettbegränsat handelslager av aktier. En bank får också förvärvaaktier för skyddande av fordran; huvudregeln är att aktierna isådana fall skall avyttras inom tre år.Principiellt betydelsefullt är att bankerna nu föreslås fårätt att i viss utsträckning förvärva aktier i placeringssyfte.Även en annan typ av mera riskfyllda placeringar skall samtidigttillåtas, i det att bankerna till skillnad från nu skall fåbevilja vinstandelslån och krediter med efterställdbetalningsrätt. Den föreslagna liberaliseringen avplaceringsreglerna är ett uttryck för den anpassning till reglerinom EG som allmänt präglar lagstiftningsarbetet rörandekreditmarknaden och värdepappershandeln. Stora variationer råderemellertid inom EG i fråga om bankers rätt att äga aktier iplaceringssyfte. EGs andra banksamordningsdirektivföreskriver vissa maximinivåer för sådana innehav. Ettväsentligt motiv för de föreslagna bestämmelserna är också,såsom betonas i propositionen, att dessa ger bankerna nyamöjligheter att stödja småföretagsamheten.Enligt de nu föreslagna bestämmelserna i bankrörelselagenskall för en banks sammmanlagda placeringar av de slag som nyssnämnts gälla att de får uppgå högst till ett belopp sommotsvarar av bankens kapitalbas. Två ytterligarebegränsningar anges. Aktieinnehav i placeringssyfte skall inteutan bankinspektionens medgivande få överstiga avröstetalet i ett enskilt bolag. Vidare skall en banks totalaengagemang i ett enskilt företag i form av aktieinnehav och lånav angivna slag få uppgå högst till av den angivna ramen,dvs. 1,av kapitalbasen.