bet · GE01AU13 · 1991-04-25 00:00:00 — Något uttalande från sida är intepåkallat. Utskottet avstyrker alltså motionen.Insatser för kvinnor i glesbygdI motion A409 framhåller () att det är viktigtatt stärka förutsättningarna för kvinnor att leva och verka iNorrbottens inland. Det behövs enligt motionären ökade insatseri fråga om utbildning, fritid och kultur. Det är också viktigtmed stimulanser till entreprenörskap inom vanliga kvinnoområdenoch även inom den offentliga sektorn. Motionären föreslår attglesbygdsdelegationen skall få i uppdrag att utarbeta programoch initiera projekt med syfte att förbättra livsvillkoren förkvinnor i inland så att de motiveras att bli kvar isin hembygd. Insatsen bör genomföras i samverkan med regionalaoch lokala myndigheter och intresseorganisationer.Ulla Orring (fp) påpekar i motion A463 att avsaknaden av envarierad arbetsmarknad och bristen på fritidssysselsättning iNorrlands inland leder till att främst de unga kvinnorna flyttarut. Motionären vill att olika åtgärder, bl.a.utbildningsmöjligheter på hemorten och ett ökat kulturutbud,skall vidtas för att förhindra denna utflyttning.I motion A472 föreslår () att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omkvinnornas situation i södra . I den motivering tillförslaget som lämnas i motion T246 erinras bl.a. om de problemsom ofta uppstår vid chefsrekrytering både inom den statliga ochden privata sektorn på grund av svårigheten att finna arbetetill medföljande make resp. maka. Staten måste, sägermotionären, ta sitt ansvar och förhindra ytterligareindragningar av statliga tjänster som kan innebäraarbetstillfällen.I motion A449 föreslår och (båda mp)satsningar på kultur, utbildning och goda kommunikationer föratt motverka utflyttningen av kvinnor från län.I motion A501 anför () att det regionalpolitiskastödet bör få en sådan inriktning att kvinnor kan stimuleras attbo i alla kommuner. Motionären vill att skall göra ettuttalande av denna innebörd.Med anledning av samtliga dessa motioner vill utskottet erinraom att utskottet i betänkandet 1989/90:AU13ingående behandlade frågan om åtgärder för att förbättrakvinnornas förutsättningar att bo och verka på landsbygden samtkvinnligt företagande i stödområdena. Utskottet deladeregeringens uppfattning att det är viktigt att kvinnorstillgång till arbete, service, kultur och fritid skall blilikvärdig i landets olika delar. Utskottet uttryckte också sintillfredsställelse över att länsanslagen liksom medel från detföreslagna anslaget för infrastrukturåtgärder skall få användastill insatser inom kulturområdet.Utskottet vill även påpeka att könskvoteringsregeln i detregionalpolitiska stödet bidrar till att värna om kvinnorssysselsättning i stödområdet och till att bryta dentraditionella könsuppdelningen på arbetsmarknaden.Länsstyrelserna har också möjligheter att stödja åtgärder förkvinnor i glesbygd via länsanslaget och infrastrukturanslaget.Utskottet vill i detta sammanhang informera om att regeringeni har anslagit 2 milj.kr. tillglesbygdsdelegationen för genomförande av ett handlingsprogramför kvinnor på landsbygd. I detta handlingsprogram tas bl.a. uppstrategier för att utveckla kvinnoperspektiv inom regional- ochlandsbygdspolitiken, projekt för småskalig livsmedelsproduktion,uppföljning och samordning av lokala textilprojekt, utvecklingav telestugorna m.m.Utskottet vill ånyo understryka att det är viktigt attkvinnors tillgång till arbete, service, kultur och fritid skallbli likvärdig i landets olika delar. En rad åtgärder har också-- som framgår av redovisningen i det föregående -- vidtagits idetta syfte. Det kan i sammanhanget nämnas att regeringen iproposition 1990/91:113 om en ny jämställdhetslag, m.m. bl.a.gör bedömningen att stödet för de personer som genomgått en försitt kön otraditionell utbildning bör förstärkas införövergången till arbete. I propositionen behandlas även denregionala utvecklingen, och det aviseras att SIND,glesbygdsdelegationen och länsstyrelserna kommeratt få i uppdrag att följa upp och utvärdera utfallet avregionalpolitiska insatser för kvinnor. Regeringens förslagbehandlas i utskottets betänkande 1990/91:AU17.Med hänvisning till det anförda konstaterar utskottet attflera av de åtgärder som motionärerna föreslår har vidtagitseller planeras. Utskottet anser därför att motionerna i häraktuella delar inte bör föranleda någon åtgärd från riksdagenssida.Maud Björnemalm m.fl. (s) tar i motion A415 upparbetsmarknadsläget för kvinnor i Bergslagen. Motionärerna anföratt det är viktigt med särskilda kvinnosatsningar i Bergslagenom regionen skall utvecklas. De anser att ett särskiltresurscentrum för kvinnor i och börskapas. Detta centrum skall ha ett övergripande ansvar för attförbättra kvinnors ställning och utbildning i arbetslivet.Utskottet vill framhålla att ett sådant resurscentrum förkvinnor kan skapas genom samverkan mellan olika länsorgan utannågot initiativ från riksdag eller regering. Motionen behöverdärför inte föranleda någon åtgärd från sida.I motion A489 vill m.fl. (v) att regeringenskall lägga fram förslag om forskningsprojekt med särskildinriktning på kvinnor på landsbygden. Motionärerna anser attinom ERU bör forskningsinsatserna till övervägande del inriktaspå kvinnor under de kommande åren.I propositionen om en ny jämställdhetslag framhållerregeringen (s. 18) att det på flera områden finns behov avförbättrad kunskap om hur ekonomisk-politiska åtgärderåterverkar på olika grupper av kvinnor och män. Utökad forskningbehövs om fördelningen av obetalt och betalt arbete i samhälletoch dess konsekvenser. Det gäller såväl inflytande,arbetskraftsförsörjning och arbetsdelning på arbetsmarknaden somfördelning av ansvar och ekonomiska resurser inom familjen. Ipropositionen påpekas också att kvinno- ochjämställdhetsforskning inom högskolan har byggts ut genominrättande av professurer i ämnet. I 1990 årsforskningspolitiska proposition (prop. 1989/90:90, UbU25, rskr.328) påpekas det angelägna i att forskning med kvinno- ochjämställdhetsperspektiv uppmärksammas och stöds av samtliga rådoch sektorsorgan för forskning.Med hänvisning till det anförda samt till vad utskottet anförti det föregående om glesbygdsdelegationens uppgifter avstyrkerutskottet motionen i här aktuell del.Karl-Erik m.fl. (v) anför i motion A489att om man vill utveckla ungdomars livsmiljö på landsbygdenmåste sådana fritidsaktiviteter som tillgodoser flickornasintressen prioriteras.Utskottet avstyrkte ett motionsförslag med sammainnebörd som det nu föreliggande. Utskottet anser inte att dethär aktuella förslaget ger underlag för en annan bedömning änden som utskottet gjorde . Motion A489 i nu behandladdel avstyrks alltså.AnslagsfrågorLokaliseringsbidrag m.m.00>1989/90 15>Utgift 48>605 164 349 57>Reservation100>1 094 719 14800>1990/91 15>Anslag 48>350 000 00000>1991/92 15>Prop. 48>350 000 000Den var 159 milj.kr. av reservationsmedlenobundna av tidigare beslut.Regeringen begär under punkten G 1 i budgetpropositionen (s.103--104) för nästa budgetår ett reservationsanslag på ovanangivna 350 milj.kr. Vidare föreslår regeringen i proposition1990/91:125, bilaga 9, att på tilläggsbudget II förinnevarande budgetår skall anvisa ytterligare 200 milj.kr.Moderaterna föreslår i kommittémotion A492 att skallavslå regeringens framställning om anslag för nästa budgetår medhänvisning till förslaget i samma motion att ersättalokaliseringsbidragen med riskgarantilån. För dessa lån yrkarmoderaterna att skall anvisa ett nytt anslag på 250milj.kr.Centern yrkar i kommittémotion A491 -- som en följd avmotionens förslag att vidga länsstyrelsernas beslutsrätt ibidragsärendena -- att förevarande anslag minskas med 250milj.kr. och att anslaget till Regionala utvecklingsinsatserräknas upp med motsvarande belopp. För de projekt som enligtmotionen i fortsättningen skall avgöras av regeringen, dvs.projekt med en kostnad överstigande 30 milj.kr., bör regeringenfå disponera en beslutsram på 200 milj.kr. Vidare föreslårcentern att statliga kreditgarantier införs och att härföranslås ett anslag på 1000 kr.Miljöpartiet de gröna förespråkar i motion A471 en ökadtonvikt vid generella insatser i regionalpolitiken, såsomregionalt differentierade arbetsgivaravgifter, överföring avmedel från löntagarfonderna till kommunala närfonder, sänkt momsför kollektivtrafik och för hotell och restauranger, särskildaskatterabatter för glesbygdsbor m.m. Med hänsyn härtill ansermiljöpartiet att det riktade regionalpolitiska stödet kanminskas och föreslår att det här aktuella anslaget sänks med 175milj.kr. I det följande redovisas att vill minskaockså anslagen Regionala utvecklingsinsatser ochSysselsättningsbidrag.Utskottet behandlar först frågan om anslag tilllokaliseringsbidrag för /92. Avslutningsvis idenna punkt återkommer utskottet till regeringens förslag ommedel på tilläggsbudget m.m.I det föregående har utskottet avstyrkt förslagom riskgarantilån liksom förslag beträffandelänsstyrelsernas beslutsrätt. Mot den bakgrunden avstyrkerutskottet dels förslag att ersätta anslaget tilllokaliseringsbidrag med ett nytt anslag till riskgarantilån,dels centerförslaget om anslagsminskning och det därtill knutnaförslaget om en beslutsram för regeringen.Utskottet konstaterar i det tidigare avsnittet Företagsstödatt förslag till omläggning av skatte- ochavgiftspolitiken inte har vunnit anslutning från riksdagenssida. Dessa förslag kan därför inte läggas till grund för attminska tilldelningen av anslagsmedel till regionalpolitiken pådet sätt anser vara möjligt. I nu föreliggandesammanhang avstyrker utskottet yrkandet i mp-motionen A471 omsänkt anslag för lokaliseringsbidrag.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna A471, A491 och A492 i nubehandlade delar anvisar anslag till Lokaliseringsbidrag m.m.för /92 med det belopp regeringen har begärt, 350milj.kr.Som ovan refererats yrkar i kommittémotion A491 attstödsystemet kompletteras med statliga kreditgarantier.Utskottet erinrar om att ett motsvarande centeryrkande avslogsav . Motionärerna anser att kreditgarantierbehövs med hänsyn till att lokaliseringslånen har avskaffats.Utskottet delar inte den uppfattningen utan avstyrker det nuframställda motionsyrkandet.Den av regeringen begärda förstärkningen av anslaget förinnevarande budgetår med 200 milj.kr. tillstyrks av utskottet,som med tillfredsställelse tar fasta på vad som sägs iproposition 125 om att en betydande del av bidragsmedlen harlämnats för att flytta ut arbetsplatser inom den privatatjänste- och servicesektorn från Stockholmsregionen.I föregående års regionalpolitiska beslut ingick attStiftelsen verksamhet skulle avvecklas. Iproposition 125 anmäls att stiftelsens fastigheter har sålts,och villkoren för överlåtelserna redovisas. Propositionensredovisning ger inte utskottet anledning till särskiltuttalande, och utskottet föreslår att lägger den tillhandlingarna.Regionala utvecklingsinsatser00>1989/90 15>Utgift 48> 754 847 573 57>Reservation100>972 520 83200>1990/91 15>Anslag 48>1 050 000 00000>1991/92 15>Prop. 48> 972 000 000Den var av reservationsmedlen ca 100 milj.kr.obundna av tidigare beslut.Regeringen föreslår i budgetpropositionen under punkt G 2 (s.104--105) ett med 78 milj.kr. minskat anslag.Börje m.fl. (c) föreslår i kommittémotion A491 attanslaget uppförs med 1300 milj.kr. Av denna höjning med 328milj.kr. i förhållande till regeringens förslag utgör 250milj.kr. det belopp vill föra över från anslagetLokaliseringsbidrag m.m. Resterande 78 milj.kr. motsvarar denanslagsminskning som regeringen föreslår och motsättersig.Karl-Erik m.fl. (v) yrkar i motion A489 att anslageträknas upp med sammanlagt 96 milj.kr. jämfört med regeringensförslag, varav 10 milj.kr. är avsett att finansiera det utökadebutiksstöd föreslår.Inger Schörling m.fl. (mp) yrkar i motion A471 av skäl somredovisats i föregående anslagspunkt å andra sidan enanslagssänkning med 425 milj.kr. i förhållande tillregeringsförslaget.I sammanhanget bör antecknas att regeringen i proposition1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt har föreslagit attytterligare 3,5 milj.kr. anvisas på anslaget för insatser påÖland och . Beloppet motsvarar utgåendearealbidrag till betodlare. Denna del av proposition 87 harefter remiss till näringsutskottet överlämnats tillarbetsmarknadsutskottet för beredning.Utskottet godtar regeringens bedömning av medelsbehovet påanslaget för nästa budgetår och avstyrker de ovan redovisademotionsyrkandena. Anslag bör alltså anvisas av med975,5 milj.kr. Härvid förutsätts att regeringens förslag omavveckling av det nyssnämnda arealbidraget godtas av riksdagen.Visar det sig under kommande budgetåret behövligt att förstärkaanslaget för att tillgodose angelägna utvecklingsinsatser ilänen, som inte kan rymmas inom anslagsramen, förutsätterutskottet att regeringen återkommer till medframställning om anslag på tilläggsbudget.I partimotion A496 begär liberalerna etttillkännagivande till regeringen om användning av odisponerademedel inkl. outnyttjade reservationsmedel. Sådana medel börenligt motionen inte behållas centralt utan bör ställas tilllänsstyrelsernas förfogande för ökade insatser i glesbygderutanför stödområdena.På anslaget fanns som odisponerade medel delsfrån föregående budgetår den ovannämnda, obundna reservationenpå ca 100 milj.kr., dels på det nya, för innevarande budgetåranvisade anslaget ett belopp om 101 milj.kr. som regeringenavvaktat med att dela ut till länsstyrelserna.Reservationsmedlen utgörs av medel som regeringen tidigarebudgetår har delat ut till länsstyrelserna och som dessa framtill inte tagit i anspråk. Hur mycket av dessamedel som förbrukats under den gångna delen av innevarandebudgetår kommer att visa sig vid budgetårets slut. Utskottetställer sig tveksamt till tanken att ålägga länsstyrelser, somvid ett budgetårs utgång har outnyttjade medel på sina anslag,att återleverera sådana medel för utbetalning till andralänsstyrelser. Det är en annan sak att regeringen självfalletkan ta hänsyn till förekomsten av medelsreservationer i vissteller vissa län vid fördelningen av det nya budgetårets anslagtill dessa län.Vad härefter gäller de 101 milj.kr. som regeringen har hållitinne har 45 milj.kr. delats ut och återstoden av beloppet kommerinom kort att delas ut till länsstyrelserna i enlighet med vadsom förutskickades i regeringens regleringsbrev för innevarandebudgetår.På grund av det anförda anser utskottet att det inte ärpåkallat för att göra det uttalande till regeringensom föreslås i motion A496. Denna avstyrks därför i denna del.Gullan och (båda m) yrkar i motion A451att skall uttala sig för att länsanslaget ges enökad regionalpolitisk profil och att länsstyrelserna fårmöjlighet att friare använda anslagsmedlen. Motionen utgår frånproblemen i län.Enligt utskottets mening har länsanslaget en utpräglatregionalpolitisk profil genom att medlen till den heltövervägande delen tilldelas och övriga skogslän.Av de vid budgetårets början utbetalade medlen (949 av 1050milj.kr.) har tilldelats dessa län. När det gällerdispositionsrätten vill utskottet påminna om att länsstyrelsernanumera själva kan välja hur de vill använda anslaget förglesbygdsinsatser, projektverksamhet och i förekommande fall förlokaliserings- och utvecklingsbidrag. Mot denna bakgrund saknasanledning för att göra ett uttalande av det slag sombegärs i motionen, som alltså avstyrks i den här aktuella delen.Gunilla och (båda c) yrkar i motion A812att skall besluta att av länsanslagensprojektmedel skall specialdestineras till projekt förkvinnor.Studier som redovisas i propositionen om en nyjämställdhetslag, m.m. (1990/91:113 s. 25--26) visar att sålitet som av länsstyrelsernas projektmedel har gått tillverksamheter som direkt rör kvinnor. En i samma avsnittredovisad enkät om länsstyrelsernas arbete medutvecklingsprojekt för kvinnor ger ett mer positivtintryck.Regeringens slutsats är att det behövs en löpande uppföljningoch utvärdering, som visar resurstilldelning liksom utfall avåtgärder för kvinnor resp. män. Behovet härav kommer att beaktasav regeringen bl.a. i samband med de uppdrag som under år 1991skall lämnas SIND, glesbygdsdelegationen och länsstyrelserna.Utskottet anser att det inte kan godtas att en så ringa andelav projektmedlen används för specifika kvinnoprojekt som deovannämnda studierna tyder på. Man bör dock först pröva effektenav den utvidgade uppföljning och utvärdering som regeringen harutlovat och se om utvecklingsprojekten och andraregionalpolitiska insatser inom det politikområde det här gällerbidrar till en utveckling, i vilken kvinnors kompetens ochkapacitet bättre tas till vara. Utskottet är med hänsyn härtillinte berett att förorda ytterligare åtgärder av det slagmotionärerna har angivit. Deras yrkande bör således inte ledatill någon åtgärd.Göthe och (båda m) yrkar i motion A505ett tillkännagivande till regeringen om att 10 milj.kr. extrainom anslagets ram skall tilldelas de tre län som är engageradei projektet samt att skallföreläggas förslag till finansiering för ytterligare två år.Regeringen har av medel på länsanslagetanvisat 2 milj.kr. Därutöver kan påpekas attfiskeristyrelsen för nästa budgetår begärt ett nytt anslag,Bidrag till Laxfond , finansierat med en laxfiskeavgift.Regeringens ställningstagande till detta förslag redovisas iproposition 1990/91:87 (s. 249). Regeringens överväganden samtyrkanden om laxfonden i sju andra motioner behandlas förnärvarande av jordbruksutskottet. Denna ärendebehandling börinte föregripas med anledning av här föreliggandemotionsyrkande, som avstyrks med hänvisning till det anförda.Yrkanden om ökat länsanslag framställs i motionerna A464av och (båda c) beträffandeJönköpings län, A475 av () och A486 avStina () beträffande , A479 avAgne och (båda c) beträffande Kalmarlän samt A494 av och (båda c)beträffande län.Av anslagsmedlen skall 3,5 milj.kr. användas för att förstärkalänsanslagen till och enligt förslag iproposition 1990/91:87 (s. 209). I övrigt anser utskottet attdet bör ankomma på regeringen att fördela anslaget mellan länenmed beaktande av de olika förhållanden och de skilda problem somfinns i resp. län. På grund härav avstyrks motionerna iföreliggande delar.I anslutning till de nu redovisade motionsförslagen tarutskottet upp yrkandena i motionerna A491 av . (c) och A455 av m.fl. (mp) om anslagtill landsbygdsutveckling.I centermotionen föreslås ett nytt anslag för ändamålet på 390milj.kr. Anslaget skall enligt motionen bl.a. bekosta stöd tillskärgårdstrafik. I mp-motionen begärs ett anslag på141 milj.kr.Förslag om ett särskilt anslag till landsbygdsutvecklingprövades i samband med förra årets behandling avregionalpolitiken. Förslagen vann inte bifall.Utskottet anser inte att har skäl att ändra ståndpunktutan avstyrker de nu föreliggande motionsyrkandena.Utskottet tar i detta sammanhang också upp förslaget i motionA479 av och () om resurser tillvuxenutbildningsinsatser i bl.a. län. I motionenföreslås att 50 milj.kr. avsätts för ändamålet. Samma förslagbehandlades av och lämnades därvid utanbifall. Utskottet anser att bör vidhålla dennaståndpunkt och avstyrker motionen i nu berörd del.Täckande av förluster på grund av kreditgarantier till företagi glesbygder m.m.00>1989/90 15>Utgift 46>14 411 04400>1990/91 15>Anslag 46>1 00000>1991/92 15>Prop. 46>1 000I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen underpunkt G 3 (s. 105--106) bör dels medge att den förinnevarande budgetår fastställda s.k. engagemangsramen förkreditgivning om 190 milj.kr. utökas till 220 milj.kr., dels förnästa budgetår på nytt anvisa anslag med ett formellt belopp av1000 kr.Ersättning för nedsättning av socialavgifter00>1989/90 15>Utgift 46>469 328 82800>1990/91 15>Anslag 46>350 000 00000>1991/92 15>Prop. 46>250 000 000Regeringen förslår i budgetpropositionen under punkt G 4 (s.106--107) ett anslag på 250 milj.kr.Utifrån de i motionerna A491, A492 och A496 angivnaförutsättningarna för avgiftsnedsättningen föreslår ettanslag på 280 milj.kr. och och folkpartietliberalerna ett anslag på 315 milj.kr. Anslagshöjningarnamotiveras av med att avgiftsnedsättningen börtillämpas i det geografiskt utvidgade område förordar,av och med att nedsättningen bör omfattaall privat verksamhet.Med hänvisning till sakbehandlingen i de föregående avsnittenom stödområdet resp. om företagsstöd avstyrker utskottet deaktuella motionsyrkandena. Regeringens framställning om medelbiträds av utskottet.Sysselsättningsbidrag00>1989/90 15>Utgift 46>236 409 91600>1990/91 15>Anslag 46>250 000 00000>1991/92 15>Prop. 46>250 000 000Regeringen föreslår i budgetpropositionen under punkt G 5 (s.107) ett oförändrat anslag på 250 milj.kr. föreslåri kommittémotion 492 ett anslag på 75 milj.kr. och miljöpartietde gröna i motion A471 ett anslag på 150 milj.kr.Moderaternas anslagssänkning bygger på de i motion A492föreslagna inskränkningarna i bidragets användning. avstyrkt bidragsändringarna avstyrker utskottet ocksåanslagssänkningen. Av skäl som angivits i det föregåendeavsnittet om Lokaliseringsbidrag m.m. avstyrker utskottet vidaremiljöpartiets förslag till anslagsminskning. För nästa budgetårbör anslag anvisas i enlighet med regeringens framställning.Särskilda regionalpolitiska infrastrukturåtgärder00>1990/91 15>Anslag 46>330 000 00000>1991/92 15>Prop. 46>186 000 000Regeringen föreslår i budgetpropositionen under punkt G 6 (s.107--108) att anslag anvisas med 186 milj.kr., en minskning med144 milj.kr. i förhållande till innevarande budgetår.Moderaterna yrkar i kommittémotion A492 att anslaget skallsänkas med ytterligare 86 milj.kr. till 100 milj.kr. Centernbegär i kommittémotion A491 att anslaget uppförs med oförändratbelopp, 330 milj.kr. I motion A489 föreslår . (v) att anslag anvisas med 40 milj.kr. utöver regeringensförslag, dvs. med 226 milj.kr.I motion A430 av m.fl. (s) yrkas etttillkännagivande till regeringen om att den ibudgetpropositionen föreslagna anslagssänkningen inte får ledatill att det saknas medel för att genomföra de med anslagetavsedda infrastruktursatsningarna i , Västerbottensoch län.Innan utskottet tar ställning till medelsbehovet underanslaget för nästa budgetår bör redovisas ett yrkande i motionA489 (v) om införande av ett anordningsbidrag till daghem ochfritidshem i glesbygder. Bidraget avses utgå med 25000 kr.per plats inom en ram av 250 milj.kr. varav 40 milj.kr.finansieras från förevarande anslag.Ett liknande förslag framfördes även föregående år (se1989/90:AU13 s. 153--154) utan att vinna bifall.Utskottet ser inte skäl för att ändra sittställningstagade utan avstyrker motion A489 i denna del.Vad sedan beträffar medelsanvisningen på anslaget följerav utskottets nu gjorda ställningstagande till yrkandet omanordningsbidrag att utskottet även avstyrker den i motion A489begärda uppräkningen av anslaget med 40 milj.kr. Utskottet kaninte heller biträda anslagsminskningen enligt moderatmotionenA492 eller kravet på oförändrat anslag i centermotionen A491.För sin del anser utskottet att anslaget bör anvisas med detbelopp regeringen har begärt, 186 milj.kr.För innevarande budgetår har avsatts 200 milj.kr. tillsärskilda infrastruktursatsningar enligt ett för de trenordligaste länen gemensamt program. Genomförandet av programmetpåverkas inte av anslagsminskningen nästa budgetår, såsombefaras i motion A430. Motionens yrkande om tillkännagivandetill regeringen avstyrks därför.Härutöver har utskottet att ta ställning till förslag i motionA494 av och (båda c) om anvisning av10,2 milj.kr. till utbyggnad av högskolan och i motionA476 om stöd till Bergslagskommuner av m.fl. (c).Vad först beträffar högskolan kan erinras om attinnevarande budgetår har 35 milj.kr. av anslaget avsatts för entillfällig förstärkning av forsknings- och utvecklingsverksamhetinom främst de tekniska områdena vid tio högskolor, däriblandden nu aktuella. Motionärerna avser med sitt förslag atttillskapa fasta utbildningsresurser. Detta är en sak som enligtutskottets mening bör prövas i den ordinarie budgetprocessenbeträffande universitets- och högskoleväsendet.