bet · GE01LU16 · 1991-02-19 00:00:00 — I betänkandet behandlas fyra motioner i vilka framförsönskemål om lagstiftningsåtgärder beträffande ideellaföreningar.Utskottet avstyrker bifall till motionerna. En reservation (m,c) har avlämnats till förmån för motionerna. Vidare har enmotivreservation (mp) avlämnats. 1990/91:L201 av m.fl. (c) vari -- med hänvisningtill vad som anförs i motion 1990/91:K206 -- yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utredning av frågan om grundläggande lagstiftning beträffandeideella föreningar i syfte att stärka den enskildes ställning.1990/91:L203 av och () variyrkas att hos regeringen begär utredning och förslagtill lagstiftning beträffande ideella föreningar.1990/91:L204 av m.fl. (m) vari -- med hänvisningtill vad som anförs i motion 1990/91:K216 -- yrkas (yrkande 1)att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagreglering av ideella föreningarsverksamhet,1990/91:L209 av och () vari -- medhänvisning till vad som anförs i motion 1990/91:N256 -- yrkasatt hos regeringen begär förslag till lagstiftningbeträffande organisationers befogenheter gentemot sinamedlemmar.Gällande ordningI juridiskt hänseende skiljer man mellan ekonomiska föreningaroch ideella föreningar. De ekonomiska föreningarna regleras iden gällande lagen (1987:667) omekonomiska föreningar som ersatt lag i samma ämne. Föratt en förening skall kunna registreras som ekonomisk föreningfordras enligt 1 kap. 1 § i den nya lagen -- liksom enligt 1951års lag -- att föreningen har till ändamål att främjamedlemmarnas ekonomiska intressen genom sådan ekonomiskverksamhet i vilken medlemmarna deltar som konsumenter ellerandra förbrukare, som leverantörer eller med egen arbetsinsatseller genom att begagna föreningens tjänster eller på annatliknande sätt. Det krävs alltså dels att föreningen bedriverekonomisk verksamhet, dels att verksamheten skall syfta till attfrämja medlemmarnas ekonomiska intressen. Saknas endera av dessaförutsättningar är föreningen att anse som en ideell förening.Ideella föreningar omfattas inte av lagen om ekonomiskaföreningar. Beträffande ideella föreningar saknas en sådandetaljerad civilrättslig lagstiftning som finns rörandeaktiebolag och ekonomiska föreningar. Inte heller finns det ilagstiftningen någon definition av begreppet ideell förening.I rättspraxis har ansetts att en ideell föreningäger rättskapacitet då den har antagit stadgar som inte äralltför bristfälliga och valt styrelse. Förbindelser som ingåsför en sådan förening binder endast föreningen, inte de enskildamedlemmarna. Om föreningen inte uppfyller nämnda förutsättningar-- vanligt bland föreningar av enklare slag, såsom läsecirklaroch svagt organiserade sällskapsföreningar -- blir avtal somingås för föreningens räkning bindande endast för dem som haringått detta avtal. Enligt praxis anses vidare vissa andraprinciper också gälla. En redogörelse därför finns i betänkandetLU 1982/83:22.Bestämmelser i stadgarna för en ideell förening vilka äroskäliga mot medlemmarna kan ogiltigförklaras eller jämkas avallmän domstol med stöd av 36 § avtalslagen. Sålunda har högstadomstolen i ett rättsfall (NJA 1982 s. 853) ogiltigförklarat enbestämmelse i stadgarna för en fackförening om att frågor ommedlems rätt till utträde ur föreningen skulle avgöras av enskiljenämnd med viss sammansättning. I ett senare rättsfall (NJA1987 s. 394) har högsta domstolen i motsats tillunderinstanserna ansett att ett fackförbunds beslut att tecknaen kollektiv hemförsäkring för sina medlemmar inte avsett ettändamål som är uppenbart främmande för förbundets uppgift enligtstadgarna.Det privaträttsliga begreppet föreningsrätt förekommer ocksåinom arbetsrätten. Med föreningsrätt avses i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet (MBL) rätten för arbetsgivare ocharbetstagare att tillhöra arbetsgivar- ellerarbetstagarorganisation, utnyttja medlemskapet samt verka förorganisationen eller för bildandet av sådan organisation utanatt bli utsatta för påtryckningar eller annan obehöriginblandning från motpart i arbetsförhållandet. Förening äger föregen del skydd i lagen endast så till vida, att den inte ärskyldig att tåla sådan kränkning av enskild arbetsgivares ellerarbetstagares föreningsrätt som innebär intrång i dessverksamhet. Reglerna har enbart till syfte att skydda rätten attorganisera sig (den s.k. positiva föreningsrätten) men ger intenågot skydd för anspråk på att få vara oorganiserad eller förrätt att inte tillhöra viss förening (den s.k. negativaföreningsrätten).MotionsmotiveringarI motion L201 av m.fl. (c) framhålls att detfinns starka skäl för en närmare utredning rörande såväl behovetsom den lämpliga utformningen av en lagstiftning om ideellaföreningar. En utgångspunkt för en lagstiftning måste vara attvariationsrikedomen i föreningslivet inte får begränsas och attföreningslivet och organisationsväsendet inte får hindras.Lagstiftningen bör reglera det som från samhällets synpunkt ärmest skyddsvärt, nämligen den enskildes ställning i förhållandetill organisationen. Enligt motionärerna kan det bli aktuelltatt införa t.ex. regler om rätten till inträde i och utträde urförening, negativ föreningsrätt, uteslutning ur förening samt omföreningsbeslut som gäller medlemmens förhållande utanför detområde som är föreningens egentliga. Vidare bör övervägas enlagreglering av minoritetsskyddet, föreningens ekonomi ochrevision, ansvaret för uppkomna förbindelser och villkoren fören upplösning av föreningen.I motion L203 av och ()framhålls att vissa grundläggande krav bör kunna ställas påideella organisationer. Enligt motionärerna behöver denenskildes ställning i förhållande till organisationen stärkasoch ges ett lagfäst skydd bl.a. när det gäller rätten att ståutanför och att utträda ur en ideell organisation samt rättenatt slippa kollektivanslutning till en sådan organisation.Vidare anser motionärerna att regler bör införas mot s.k.organisationsklausuler, där arbetsgivaren enligt avtal medfackförbund förbinder sig att inte anställa personer som intetillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen. Mångafackligt anslutna har också ställt sig frågande inför ochnegativa till att bli anslutna till kollektiva hemförsäkringar.Enligt motionärerna bör tyngdpunkten i en utredning och förslagtill en ramlagstiftning ligga i den enskilde medlemmensställning gentemot den ideella organisationen. En sådanlagstiftning bör enligt motionärerna innehålla regler om enmedlems bundenhet av beslut som fattas utan medlemmens direktamedverkan och om medlems inträde i samt utträde ur enorganisation.Som motivering till yrkande 1 i motion L204 av . (m) framhålls att det för ideella föreningar -- trots denbetydelse organisationerna har på olika områden i samhällslivet-- saknas normer av grundläggande karaktär. Motionärerna betonaratt det finns starka skäl för en utredning rörande såväl behovetav som den lämpliga utformningen av lagstiftning om ideellaföreningar. Tyngdpunkten i en sådan lagstiftning bör ligga pådet som från samhällets sida är mest skyddsvärt, nämligen denenskildes ställning i förhållande till organisationen.I motion L209 av och () framförskritik mot systemet med kollektiva sakförsäkringar. I anslutninghärtill framhåller motionärerna att det saknas klara regler förden enskilde medlemmens ställning i förhållande tillmedlemsorganisationen. Det finns enligt motionärerna behov av enlagstiftning som klargör hur långt organisationers befogenhetersträcker sig i förhållande till den enskilde medlemmen.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om lagstiftning rörande ideella föreningar har sedan år1971 prövats åtskilliga gånger av , ,med anledning av motioner med samma syfte som de nu aktuellamotionerna. På förslag av lagutskottet har motionerna avslagitsav . Beräffande frågans tidigare behandling och denärmare skälen för ställningstagandena till motionerna hänvisastill LU 1983/84:14, LU 1985/86:5, LU 1985/86:15, LU1986/87:15, LU 1987/88:22, 1989/90:LU2 och 1989/90:LU16. I betänkandet behandlar utskottet fyra motionsyrkanden i vilkaframförs önskemål om lagstiftningsåtgärder beträffande ideellaföreningar.I juridiskt hänseende skiljer man mellan ekonomiska föreningaroch ideella föreningar. De förstnämnda föreningarna regleras ilagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. För att en föreningskall kunna vinna registrering som ekonomisk förening fordras,liksom enligt äldre lag, dels att föreningen bedriver ekonomiskverksamhet, dels att verksamheten skall syfta till att främjamedlemmarnas ekonomiska intressen. Saknas någon av dessaförutsättningar är föreningen att anse som en ideell förening.Till skillnad från vad som gäller beträffande de ekonomiskaföreningarna saknas en närmare lagreglering av de ideellaföreningarna i civilrättsligt hänseende.I motion L201 av m.fl. (c) begärs att frågan omgrundläggande lagstiftning för ideella föreningar utreds, och imotion L203 av och (båda m) yrkasatt hos regeringen begär utredning och förslag tilllagstiftning beträffande ideella organisationer. Även i motionL204 av m.fl. (m) begärs (yrkande 1) att en utredninggenomförs angående behovet och den lämpliga utformningen av enlagstiftning om ideella föreningar. Slutligen begär KarinFalkmer och (båda m) i motion L209 att hosregeringen begär förslag till lagstiftning beträffandeorganisationers befogenhet gentemot sina medlemmar. Enligtmotionärerna i samtliga motioner bör utgångspunkten för enlagstiftning vara den enskilde medlemmens ställning iförhållande till den ideella föreningen eller organisationen. Imotionerna L201 och L203 framhålls att lagstiftningen börinnehålla grundläggande regler särskilt om medlems inträde i ochutträde ur en förening, rätten för medlem att stå utanför enförening samt om medlems bundenhet av föreningsbeslut.Utskottet erinrar om att motioner med yrkanden omlagstiftningsåtgärder beträffande ideella föreningar har prövatsav i stort sett under de senaste 13 åren.Senast prövades frågan (se 1989/90:LU16) dåutskottet fann att det saknades skäl för att införa enlagstiftning om ideella föreningar i vårt land. Någon anledningför att nu inta en annan ståndpunkt i fråganföreligger inte. Utskottet avstyrker följaktligen motionernaL201, L203, L204 yrkande 1 och L209. Utskottet hemställeratt avslår motionerna 1990/91:L201, 1990/91:L203,1990/91:L204 yrkande 1 och 1990/91:L209.res. 1 (m, c)res. 2 (mp) - motiv.Stockholm den 19 februari 1991På lagutskottets vägnarRolf DahlbergNärvarande: (), (), OweAndréasson (s), (), (), MartinOlsson (c), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), () och LolaBjörkquist (fp). (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5 börjarmed "Utskottet erinrar" och slutar med "och L209." bort haföljande lydelse:Som utskottet framhållit då frågan om en lagstiftningbeträffande ideella föreningar tidigare varit aktuell utgördessa föreningar en viktig del av vårt samhälle. De fullgörbetydelsefulla uppgifter på många olika områden, exempelvis inomfacklig, politisk och humanitär verksamhet samt vidreligionsutövning, vetenskaplig forskning och idrott. Utskottetkan liksom tidigare också konstatera att många ideellaorganisationer lagstiftningsvägen kommit att få ett starktinflytande över samhällsutvecklingen. Till detta kommer, sommotionärerna påpekat, att samhället på olika sätt stöderorganisationer och föreningar av skiftande slag.Trots den betydelse som olika organisationer sålunda harsaknas normer av grundläggande karaktär beträffandeorganisationernas förhållanden. För associationer av annan typär läget det motsatta. För bl.a. aktiebolag och ekonomiskaföreningar föreligger noggrann lagreglering. Avsaknaden avregler angår sådana centrala ämnen som den enskildes rätt attinträda i, kvarstanna i eller utträda ur en förening, och hansrätt att slippa bli ansluten till en förening mot sin vilja(negativ föreningsrätt, kollektivanslutning). Inte heller finnsdet regler mot s.k. organisationsklausuler av innebörd attarbetsgivaren förbinder sig att icke anställa personer som ejtillhör den avtalsslutande arbetstagarorganisationen.Ytterligare exempel på frågor som -- i enlighet med vad somanges i motionerna -- är oreglerade är minoritetsskyddet,ekonomi och revision, skadeståndsskyldighet, ansvar för uppkomnaförbindelser och upplösning av förening.Enligt utskottets mening ger utvecklingen under senare årtveklöst stöd för ståndpunkten att den enskildes ställning iförhållande till organisationerna behöver ges ett lagfäst skydd.Det har sålunda inträffat fall där medlem uteslutits ur enförening eller vägrats utträde under uppmärksammade former ellerdär en skiljedomsklausul i stadgarna för ett LO-förbundunderkändes som oskälig. Ett annat uppseendeväckande exempel ärdet i motionerna omnämnda rättsfallet (NJA 1987 s. 394). Däransåg högsta domstolen -- i motsats till underinstanserna -- attett fackförbunds beslut att teckna en kollektiv hemförsäkringför sina medlemmar inte avsåg ett ändamål som var uppenbartfrämmande för förbundets uppgift enligt stadgarna, något somenligt högsta domstolen krävdes för att klandertalan skullekunna bifallas.Andra händelser som tilldragit sig betydande intresse harvarit blockader som riktats mot företagare utan anställda ellermed anställda som inte är medlemmar i den blockerandeorganisationen.Vidare bör också framhållas svårigheten att fastställa enideell organisations hemvist, vilket har betydelse i exempelviskonkursärenden.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att detovedersägligen finns starka skäl för en närmare utredningrörande såväl behovet som den lämpliga utformningen avlagstiftningen om de ideella föreningarna.Beträffande den närmare inriktningen av utredningsarbetet villutskottet framhålla att en viktig utgångspunkt måste vara attvariationsrikedomen inom föreningslivet inte får begränsas. Detär vidare angeläget att föreningslivet och organisationsväsendetinte hindras eller försvåras. Tyngdpunkten i en ifrågasattlagstiftning bör ligga i det som från samhällets sida är mestskyddsvärt, nämligen den enskilde medlemmens ställning iförhållande till organisationen. Viktigt är också att -- sommotionärerna påpekat -- det tillskapas grundläggande regler omorganisationen som sådan, bl.a. villkoren för att en föreningskall anses vara en juridisk person. Andra angelägna uppgifterför utredningen bör som framgått vara att utforma bestämmelserom medlems inträde i, avgång från och uteslutning ur förening,medlems bundenhet av beslut som fattats utan hans medverkaneller som rör frågor utanför föreningens verksamhetsområde,förhållandet till tredje man, skadeståndsskyldighet,firmateckning, ansvarighet för uppkomna förbindelser ochföreningens upplösning. En del av bestämmelserna bör enligtutskottets mening kunna utformas efter förebild av denlagstiftning om ideella föreningar som finns i . Det börankomma på regeringen att närmare bestämma formerna förutredningsarbetets bedrivande och återkomma med förslag tillriksdagen.Vad utskottet sålunda anfört med anledning av motionerna L201,L203, L204 yrkande 1 och L209 bör ges regeringen till känna.dels att utskottet bort hemställaatt med anledning av motionerna 1990/91:L201,1990/91:L203, 1990/91:L204 yrkande 1 och 1990/91:L209 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omutredning av frågan om lagstiftning beträffande ideellaföreningar.2. (Utskottets motivering) () anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 5 börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "och L209." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de förhållanden, som beskrivs i motionernaär allvarliga och att det därför ligger nära till hands attföreslå att de regleras genom lagstiftning. Detta låter sigemellertid svårligen göras utan att på något sätt begränsa denfria föreningsrätten.Grunden för föreningsrätten är föreningsfriheten. Att rätts-systemet erkänner medborgarnas rätt att bilda föreningar samtatt oberoende av den offentliga makten uttrycka sin vilja i ochgenom föreningen är en grundläggande rättighet, och förenings-friheten i vårt land är tryggad genom stadganden i grundlag. Attäven ha en fri föreningsrätt är för utskottet avavgörande betydelse. Därför avvisar utskottet krav på engenerell lagstiftning om ideella föreningar. En sådanlagstiftning kan enligt utskottets uppfattning inte genomförasutan att det leder till en icke önskvärd offentlig styrning avdet enskilda föreningslivet. Hur ideella organisationer skallarbeta anser utskottet vara en fråga för medlemmarna själva attbestämma om i de former som gäller för föreningen. Således börföreningsfriheten bygga på att medlemmarna tar ett eget ansvarför sin förening och för sitt medlemskap, och ställer krav påföreningen och dess styrelse, byter den vid behov, eller lämnarföreningen och eventuellt startar en ny.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaL201, L203, L204 yrkande 1 och L209.