bet · GE01NU40 · 1991-05-30 00:00:00 — Som framhålls i propositionen skallregeringen informera om hur detta arbetebedrivs.Med samma argument avvisar utskottet även förslaget i motion1990/91:N74 (v) att nu skall uttala sig för år 1995som senaste startår för kärnkraftsavvecklingen och begära attett lagförslag av den innebörden läggs fram.Likaså avvisar utskottet förslagen i motionerna 1990/91:N68,1990/91:N93 och 1990/91:N421 -- samtliga från företrädare förmiljöpartiet -- av innebörd att kärnkraften skall snabbavvecklasunder en treårsperiod med början år 1991.Om skulle avslå det nyssnämnda förslaget i motion1990/91:N68 (mp) om en treårig avvecklingstid för kärnkraftenmed start föreslås i samma motion att skallbegära att regeringen lägger fram ett lagförslag om en nioårigavvecklingstid med start . Ett villkor skall då vara att1988 års "koldioxidtak" aldrig får överskridas. Ett likalydandeyrkande finns även i motion 1990/91:N421 (mp).Utskottet avstyrker de båda här aktuella yrkandena imotionerna 1990/91:N68 (mp) och 1990/91:N421 (mp).Om även skulle avslå yrkandet om lagstiftning om ennioårig avvecklingstid föreslås i motion 1990/91:N68 attriksdagen skall begära ett lagförslag från regeringen omkärnkraftsavveckling med avslutning senast under år 2010.Liksom det behandlade yrkandet om en nioårigavvecklingstid avstyrker utskottet det nu aktuella yrkandet imotion 1990/91:N68.Utskottet tar härefter upp frågan om vilken reaktor somförst bör stängas av som en inledning avkärnkraftsavvecklingen.Fem av de motioner som utskottet har att behandla innehålleryrkanden av innebörd att skall uttala sig för attkärnkraftsavvecklingen skall inledas genom att den ena ellerbåda reaktorerna i stängs av. En av dessa motioner ären partimotion, kvarstående , från dåvarandevänsterpartiet kommunisterna (1989/90:N478). De fyra andramotionerna (1990/91:N43, 1990/91:N61, 1990/91:N93 och1990/91:N417) har samtliga undertecknats av företrädare förmiljöpartiet.Utskottet har i det föregående uttalat sig om vilka faktorersom bör vara avgörande för när kärnkraftsavvecklingen skallinledas. Av detta följer att utskottet inte anser att det finnsskäl att föreslå att nu ta ställning till vilkenreaktor som först bör ställas av. Yrkandena om ett sådantuttalande i motionerna 1989/90:N478 (vpk), 1990/91:N43 (mp),1990/91:N61 (mp), 1990/91:N93 (mp) och 1990/91:N417 (mp)avstyrks sålunda.Frågor kring kärnkraftsreaktorernas användningstid ochlivslängd aktualiseras av moderata samlingspartiet ipartimotionen 1990/91:N403. Motionärerna föreslår att riksdagenskall göra ett uttalande av innebörd att svenskakärnkraftsreaktorer får användas så länge de uppfyller de kravpå säkerhet som regering och riksdag har fastställt. Vidare villmotionärerna att i ett annat uttalande klart skall taavstånd från det antagande om 25 års teknisk livslängd förkärnkraftverk som har gjorts tidigare och som enligtmotionärerna -- och enligt vad utskottet har redovisat i detföregående (s.42) -- utgjorde grunden för 1980 årsriksdagsbeslut om som slutlig tidpunkt för avvecklingenav kärnkraft i . Motionärerna erinrar i detta sammanhangom det uttalande som näringsutskottet gjorde (NU1987/88:40 s. om att reaktorerna har konstruerats fören teknisk livslängd av 40 år.Utskottet berörde, som påpekas av motionärerna, frågor omkärnkraftverkens tekniska livslängd i ett betänkande (NU1987/88:40). Utskottet konstaterade därvid (s. 41f., 53f. )att avskrivningstiden för de svenska kärnkraftsreaktorerna är , men att anläggningarna har konstruerats för att ha enlivslängd av . Uppgiften om att kärnkraftverkens tekniskalivslängd var fanns 1980. Men det påutskottets förslag grundade riksdagsbeslutet om år 2010som bortre tidpunkt för kärnkraftsavvecklingen fick, sadeutskottet (s.54), inte ses som en ren framräkning grundad påbedömningar av en reaktortanks sannolika livslängd.Grundläggande för beslutet hade varit att utifrånfolkomröstningens resultat skulle anges en väl anpassad tidsraminom vilken omställningen av energitillförsel skulle kunna ägarum.De uttalanden som motionärerna menar att skall göramåste, anser utskottet, ses mot bakgrund av den positivagrundsyn på fortsatt användning av kärnkraften även efter år2010 som motionärerna har. Denna grundsyn framgår dels avuttalanden som motionärerna gör i den nu behandlade motionen,dels av ett yrkande i partimotionen 1990/91:N88 (m), somutskottet behandlar längre fram i detta betänkande.De båda nu aktuella förslagen i motion 1990/91:N403 (m) omuttalanden avstyrks av utskottet med hänvisning till att de ärett uttryck för grundsynen att kärnkraft skall användas i vårtland även efter år 2010.I propositionen redovisas (s. 32 f.) huvudinnehållet i enrapport som och statensstrålskyddsinstitut lade fram om säkerhets- ochstrålskyddsläget vid de svenska kärnkraftverken. Bl.a. återges ipropositionen ett påpekande i rapporten att reaktortank ochtillhörande primärkretsar i svenska reaktorer ursprungligen ärdimensionerade mot utmattning med sikte på en teknisk livslängdav . Enligt partimotionen 1990/91:N68 (mp) innebärredogörelsen i propositionen att regeringen i stort settaccepterar att reaktorernas livslängd är , något sommiljöpartiet vänder sig emot. Motionärerna önskar att riksdageni ett uttalande skall uttrycka kritik mot regeringen för dettaantagande av en livslängd om 40 år.Utskottet finner det naturligt att regeringen i en propositionåterger relevanta uttalanden av de säkerhetsansvarigamyndigheterna om den tekniska livslängd som svenskakärnkraftverk har konstruerats för. Förslaget i motion1990/91:N68 (mp) att regeringen skall kritiseras för att den haråtergett dessa uttalanden avstyrks alltså.Utskottet har i det föregående återgivit påpekandet iproposition 1990/91:88 (s.6) att uttalande år1980 om att kärnkraften skall vara avvecklad senast år 2010inte har varit föremål för förnyad prövning eller nyttställningstagande under överläggningarna mellan de tre partiersom står bakom överenskommelsen om riktlinjer förenergipolitiken.Ett yrkande från moderata samlingspartiet, motion 1990/91:N88,går ut på att i ett uttalande skall ge till känna atttidigare uttalanden om att all kärnkraft skall vara avveckladtill inte längre äger giltighet. Av liknande innebörd ärett yrkande från samma parti i motion 1990/91:N403 om etttillkännagivande angående folkomröstning om kärnkraftsom grund för den svenska energipolitiken.I båda motionerna erinras om texten på valsedlarna för linje 1och linje 2 i folkomröstningen vad gäller frågan om undervilka former kärnkraften skall avvecklas. Motionärerna hävdaratt dessa villkor är av den arten att nedläggningen inte går attårtalsfixera. Kostnaderna och möjligheterna att upprätthållasäkerhetskraven i förhållande till förutsättningarna för andraenergikällor blir avgörande för när en nedläggning blir aktuell,menar de.Med hänvisning till vad utskottet har anfört i det föregåendeom föreslagna uttalanden beträffande kärnkraftsreaktorernasanvändningstid och tekniska livslängd avstyrker utskottetockså de här behandlade förslagen i motionerna 1990/91:N88 (m)och 1990/91:N403 (m) till uttalanden av riksdagen.Motion 1990/91:N68 (mp) innehåller bl.a. en analys av Sverigesnuvarande energibalans och den historiska utvecklingen.Motionärerna hänvisar inledningsvis till den redovisningavseende som finns i propositionen(s.21) och säger att det inte finns mycket att invända motdenna. De önskar dock komplettera bilden med vad som erhålls omman i stället bruttoredovisar hela den värmeenergi som utvecklasi reaktorerna och som har en låg verkningsgrad vid omvandlingtill elenergi. Denna metod för redovisningen, som följer Förentanationernas rekommendation och som motionärerna anser riktigast,visar enligt dem att energianvändningen har stigit från år 1972till , till stor del beroende på kärnkraftverkens lågaverkningsgrad. Motionärerna önskar att i ett uttalandetill regeringen skall ställa sig bakom denna analys av hurenergibalansen har utvecklats.Samma motion innehåller också ett yrkande om att riksdagenskall uttala sig om ett lämpligt mål för energibalansen om 25år. Detta mål innebär en reduktion års nivå.Utskottet, som inte har någon invändning mot den metod förredovisning av energibalansen som används, avstyrker förslagen imotion 1990/91:N68 (mp) till uttalanden om hur energibalansenhar utvecklats och bör utvecklas . Det är, anserutskottet, inte lämpligt att uttalar sig om vilkenenergibalans som bör eftersträvas i om ett visst antalår.Miljöpartiet anger i partimotionen 1990/91:N68 att målet förSveriges elbalans bör vara en produktion av ,vilket ställs mot produktion av . De menar attdet, vare sig kärnkraften avvecklas på tre, nio eller ,är av vikt att veta hur elförsörjningen skall se ut närkärnkraften är avvecklad. Motionärerna vill att skallsom sin mening ge regeringen till känna att det mål förelbalansen som anges i motionen bör vara bestämmande förenergipolitiken.Den elbalans som motionärerna förordar framgår avföljande uppställning.Produktion i TWh 1989 Om enligtmotion 1990/91:N68Vattenkraft 71 66Kärnkraft 63 0Kraftvärme 3 8Industrimottryck 3 4Oljekondens 0 0Vindkraft 0 17Import 0 0Summa 140 95Som framhålls i propositionen (s.24) är alla prognoser överelanvändningen med nödvändighet behäftade med stora osäkerheter.De prognoser om elbehovet som har gjorts avstatens energiverk och av Kraftsam pekar på ett ökat elbehovunder , även med beaktande av en viss sparpotential.Att mot denna bakgrund skulle fastslå ett mål av deninnebörd som föreslås i motionen finner utskottet delsorealistiskt, dels olämpligt mot bakgrund av den ytterst hårdastatliga styrning som torde vara förutsättningen för attelkonsumtionen skulle kunna nedbringas till den förutsattanivån. Förslaget i motion 1990/91:N68 (mp) om ett uttalande avdenna innebörd avstyrks således.Moderata samlingspartiet understryker i en motion frånallmänna motionstiden (1989/90:N472) elanvändningensbetydelse för landsbygdens befolkning och de negativakonsekvenserna av en kärnkraftsavveckling för landsbygden.Motionärerna önskar att gör ett uttalande av innebördatt en kärnkraftsavveckling medför negativa verkningar förlandsbygden.Det nu framlagda förslaget till riktlinjer för energipolitikenlämnar, finner utskottet, inte underlag för ett sådantpåstående. Motion 1989/90:N472 (m) avstyrks alltså.Ytterligare ett argument mot avveckling av kärnkraften tas uppi motion 1990/91:N450 (m). Motionärerna menar att enavveckling får negativa effekter på den eldrivna trafiken.Särskilt gäller detta en förtida avveckling. Enligt motionärernaskulle en sådan medföra att den el som behövs för den angelägnaökningen av den spårbundna trafiken måste producerasi kraftverk som i motsats till kärnkraftverken släpper utkoldioxid och kväveoxider. Vidare kommer en eldriven bil, om dendrivs med elkraft från olje- eller kolkraftverk, att medförastörre utsläpp av kväveoxid än vad en katalytiskt avgasrenad bilavger. I motionen föreslås att skall göra ettuttalande till regeringen om detta.Utskottet är inte berett att föreslå att göra ettuttalande av den här angivna innebörden. Yrkandet härom imotionen 1990/91:N450 (m) avstyrks sålunda.I tre motioner från moderata samlingspartiets sida yrkas påriksdagsuttalanden som alla har anknytning tillmiljökonsekvenser av en avveckling av kärnkraften.Under allmänna motionstiden har sålunda i partimotionen1989/90:N404 (m) föreslagits att skall begära attregeringen låter göra en utredning om de miljömässigakonsekvenser som skulle följa av en avveckling av kärnkraften iSverige. I en annan partimotion (1990/91:N52)anförs kärnkraften som exempel på en särskilt väl miljöanpassadenergiproduktion och hävdas att det finns goda möjligheter attförbättra effektuttagen hos svenska verk om nedläggningshotetundanröjs. Ett uttalande av av den innebördenföreslås. Den tredje motionen, 1990/91:N50 (m), innehåller ettresonemang som går ut på att en ökning av effektuttagen frånsvenska kärnkraftverk skulle kunna medverka till en ökadelproduktion utan koldioxidutsläpp. Om en del av denna elkraftkunde användas till värmepumpar, som ersätter fossilbränsle,skulle våra koldioxidutsläpp kunna pressas ned ytterligare,framhåller motionären och föreslår ett tillkännagivande avriksdagen av den innebörden.De tre förslag till riksdagsuttalanden som behandlas här ärett uttryck för en syn på kärnkraften som utskottet inte kanställa sig bakom. Därför avstyrker utskottet de tre aktuellayrkandena i motionerna 1989/90:N404 (m), 1990/91:N50 (m) och1990/91:N52 (m).Frågan om det av beslutadekoldioxidtaket måste överskridas i samband med enkärnkraftsavveckling tas upp av i motion1990/91:N421.Som har framgått av avsnittet om kärnkraftsavvecklingensinledning förordar i första hand att kärnkraftenskall avvecklas med början . Enligt motion1990/91:N421 (mp) accepterar partiet dock att koldioxidutsläppenfrån energisektorn ökar , eftersomen stor del av kärnkraften vid en snabb avveckling måsteersättas dels genom ökad elproduktion i befintligaoljekraftverk, dels genom minskad elanvändning på så sätt attelvärme ersätts med oljevärme i hus som har kombipannor. Även omavvecklingsperioden utsträcks accepterarmotionärerna en viss ökning av koldioxidutsläppen. De föreslåratt i ett uttalande skall ansluta sig till derasuppfattning.Med hänvisning till de riktlinjer för den långsiktigaenergipolitiken som utskottet i det föregående har uttalat sigför avstyrker utskottet motion 1990/91:N421 (mp) i den mån denavser förslag om särskilda uttalanden om koldioxidtaket isamband med en kärnkraftsavveckling.Säkerhetspolitiska skäl talar enligt motion 1989/90:N412(mp) för att kärnkraften omgående bör avvecklas. Motionärernaföreslår ett riksdagsuttalande av den innebörden.Motionärerna hänvisar till vad som anförs i motion1989/90:U404 om säkerhetspolitik. Utskottet finner i dennamotion ingen motivering för det föreslagna yrkandet. Detresonemang som i den motionen förs om kärnvapen finner utskotteticke relevant i diskussionen om energipolitiken. Utskottetavstyrker motion 1989/90:N412 (mp).Ett förbud mot investeringar i svensk och utländskkärnkraft krävs i ett yrkande i partimotionen 1990/91:N45 (v).Av motiveringen framgår att kravet i första hand riktar sig motVattenfall som ägare av svenska kärnkraftverk. De förbudmotionärerna önskar är främst förbud mot sådana investeringar ikärnkraftverken som gör att kapaciteten påtagligt ökar eller somi praktiken innebär att man stegvis ersätter ett åldrandekraftverk med ett nytt. Förbud måste också finnas motinvesteringar i utländsk kärnkraft, säger motionärerna vidare.De önskar ett uttalande av av denna innebörd.Regeringen har beslutat om tilläggsdirektiv(dir. 1991:14) till utredningen (ME 1989:03) om översyn avkärntekniklagstiftningen. Av tilläggsdirektiven framgår bl.a.att utredningen skall överväga möjligheterna att begränsareaktorinnehavares rätt till ersättningsinvesteringar ikärnkraftsreaktor. Övervägandena skall enligt direktiven avse defall där det enda syftet med investeringen är att förlängalivslängden hos ett kärnkraftverk och investeringen således inteär nödvändig från säkerhetssynpunkt.Frågor om förbud mot vissa investeringar i kärnkraftverkövervägs sålunda . Den nämnda utredningen väntaslägga fram sitt betänkande . Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet det aktuella yrkandet i motion1990/91:N45 (v).Andra frågor av riktlinjekaraktärUtskottet tar under denna rubrik upp ett antal ytterligaremotionsyrkanden, vilkas sakliga innebörd gör det befogat attutskottet behandlar dem i samband med att utskottet tarställning till riktlinjerna för energipolitiken.I moderata samlingspartiets partimotion 1990/91:N403 föreslåsett uttalande rörande energifrågorna som en del i deteuropeiska samarbetet. Motionärerna framhåller attaktörerna på den svenska energimarknaden måste varakonkurrenskraftiga på en större marknad . De måsteockså framstå som trovärdiga samarbetspartner i ett längreperspektiv. Enligt motionärerna kommer ett svenskt plansystem,med ständiga kontrollstationer och där politiken syftar till attminska produktionskapaciteten, inte att ge de svenskakraftföretagen denna möjlighet.Utskottet har i betänkandet 1990/91:NU38 (s.15 f.)understrukit betydelsen av att den störste aktören på densvenska marknaden, , också när verksamheten sker ibolagsform, hålls samman i en koncern. Ett skäl som utskottetåberopade i det betänkandet var, att den pågåendeinternationaliseringen av elmarknaden kräver att det nya bolagetges erforderliga möjligheter att kunna konkurrera med övrigaföretag på likvärdiga villkor. Uttalandet gjordes i samband medatt utskottet avstyrkte motionsyrkanden från bl.a. moderatasamlingspartiet om uppdelning av i olika bolag.Utskottet menar att den lösning som regeringen har valt -- ochsom utskottet har ställt sig bakom -- när det gäller det störstakraftföretaget, , innebär att det inte finns grund förmotionärernas farhågor om bristande konkurrensförmåga hos svenskkraftindustri vid en integration i det europeiskaenergisystemet. Därför avstyrker utskottet det aktuella yrkandeti motion 1990/91:N403 (m).Regeringen bör utarbeta en handlings- och tidsplan för attminska utsläppen av växthusgaser, sägs i motion 1990/91:N93(mp). Planen borde också omfatta trafiken, stå i överenstämmelsemed internationella rekommendationer och syfta till att minskaden totala energianvändningen enligt den s.k.Brundtlandkommissionens rekommendationer.Som framhålls i proposition 1990/91:88 (s.14f.) deltarSverige aktivt i det internationella arbetet för att begränsautsläpp av koldioxid och andra växhusgaser. Det nationellaarbetet mot klimatförändringar bör utformas så att Sverigetillsammans med övriga västeuropeiska länder, och iöverensstämmelse med de mål som har antagits av EG och EFTA, kanvara pådrivande i det internationella arbetet. Propositioneninnehåller också (s.16f.) en redovisning av ett antalåtgärder som planeras eller pågår i detta syfte. Bland dessaåtgärder märks effektiv energianvändning, miljöanpassadenergiproduktion, införandet av koldioxidskatten, olika åtgärderpå trafikens område, bättre omhändertagande av avfall, åtgärderinom jordbruket, avveckling av användningen av freoner samtåtgärder mot flyktiga organiska ämnen.Utskottet kan inte, mot bakgrund av den redogörelse som härlämnats för vad som redan pågår, finna anledning för riksdagenatt rikta en uppmaning till regeringen att den skall utforma ensådan plan för att minska utsläppen av växhusgaser som föreslåsi motion 1990/91:N93 (mp). Ifrågavarande yrkande avstyrksalltså.Önskemål om ett särskilt uttalande av av innebördatt regeringen bör sätta in åtgärder för att minskanuvarande elöverskott förs fram i motion 1990/91:N93 (mp).Åtgärderna bör enligt motionären innefatta bl.a. en snabb,stegvis avveckling av kärnkraften samt ökad exportav el, främst till och Finland.Utskottet anser inte att bör göra ett sådantuttalande som föreslås i den här behandlade delen av motion1990/91:N93 (mp). Förslaget avstyrks således.Det behövs klara styrsignaler till kraftindustrin ochelanvändarna och detta bör ge regeringen till kännagenom ett särskilt uttalande, hävdas i motion 1990/91:N93 (mp).Motionären anger innehållet i sådana signaler enligt följande:eltaxor som uppmuntrar minskad elförbrukning,ersättande av skatterabatterna för stora elförbrukare med vissåterbetalning baserad på tillverkad varumängd, så att det lönarsig att effektivisera elförbrukningen och hushålla,normer för högsta elförbrukning på vanliga apparater,krav på energibalanser för stora energiförbrukare.Utskottet avstyrker att gör det i motion 1990/91:N93(mp) föreslagna uttalandet om s.k. styrsignaler.Den avveckling av nuvarande energipolitik som förespråkas avmoderata samlingspartiet skulle, sägs i motion 1990/91:N403 (m),innebära ändrade förhållanden för statens energiverk. Vissauppgifter kan troligen överföras till ,andra uppgifter kan helt och hållet avskaffas. Motionärernaföreslår en översyn av verkets framtida uppgifter med syfte attsådan verksamhet som är berättigad skall avskaffas.Riksdagen bör göra ett uttalande till regeringen i ämnet, ansermotionärerna.Utskottet konstaterar att regeringen i proposition 1990/91:87har föreslagit bl.a. att statens energiverk läggs ned vidutgången av innevarande budgetår och att en ny näringspolitiskmyndighet då skapas. Den översyn som motionärerna efterlyserpågår redan, vilket också framgår av utskottets betänkande1990/91:NU35 med anledning av bl.a. nyssnämnda proposition. Detfinns därför inte anledning för att göra någrauttalanden i frågan. Motion 1990/91:N403 (m) avstyrks alltså ihär behandlad del.Enligt motion 1990/91:N451 (mp) bör en s.k. energibalkutarbetas. Med energibalk menar motionärerna en lag som regleraranvändningen av den naturresurs som energin utgör. De önskar attregeringen skall tillsätta en parlamentarisk utredning för attutarbeta förslag till en energibalk och föreslår ettriksdagsuttalande i ämnet. Motionärerna skisserar också vilkentyp av bestämmelser som energibalken bör innehålla.Utskottet finner inte att några övertygande skäl har förtsfram som skulle motivera det omfattande lagstiftningsarbete somskisseras i motion 1990/91:N451 (mp). Denna avstyrks sålunda.Under allmänna motionstiden har i motion1990/91:N317 föreslagit att ett särskilt anslag om 2100milj.kr. förs upp på statsbudgeten för /92 underindustridepartementets huvudtitel. Medlen skulle vara avseddaatt täcka kostnader för omställning av energisystemet föratt möjliggöra påbörjandet av kärnkraftsavvecklingen ochövergången till en mer miljövänlig, inhemsk energiförsörjning.Motion 1989/90:N413 innehåller ett motsvarande förslag som avserdet innevarande budgetåret.Utskottet avstyrker förslagen i motionerna 1989/90:N413 (mp)och 1990/91:N317 (mp) om ett anslag på statsbudgeten för det nuangivna ändamålet.Övriga förslag till riktlinjer för energipolitikenUtskottet har inledningsvis förklarat skälen för en summariskbehandling av ett antal motionsyrkanden. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet yrkanden som gäller energipolitiken enligtvänstra kolumnen i följande sammanställning:Motion/yrkande, Ställningsta- Jfr motion/yrkande,parti gande till ett partisenare, mot- (alt. prop.svarande yr- 1990/91:88 bilaga 1kande redovi- moment 3)sas i utskot-tets hemstäl-lan, moment1989/90:N58 yrk. 6 (mp) 1 1990/91:N68 yrk. 49 (mp)1989/90:N58 yrk. 7 (mp) 1 1990/91:N68 yrk. 49 (mp)1989/90:N359 yrk. 3 (c) 1 prop.1989/90:N402 (m) 6 1990/91:N403 yrk. 2 (m)1989/90:N403 (s) 1 prop.1989/90:N404 yrk. 1 (m) 6 1990/91:N403 yrk. 2 (m)1989/90:N404 yrk. 3 (m) 1 1990/91:N403 yrk. 4 (m)1989/90:N404 yrk. 4 (m) 5 1990/91:N403 yrk. 3 (m)1989/90:N404 yrk. 5 (m) 3 1990/91:N88 yrk. 3 (m)1989/90:N404 yrk. 7 (m) 1 1990/91:N403 yrk. 5 (m)1989/90:N410 (fp) 1 prop.1989/90:N413 yrk. 1 (mp) 1 1990/91:N421 yrk. 10 (mp)1989/90:N414 yrk. 1 (mp) 1 1990/91:N421 yrk. 1 (mp)1989/90:N414 yrk. 2 (mp) 1 1990/91:N421 yrk. 6 (mp)1989/90:N414 yrk. 3 (mp) 1 1990/91:N421 yrk. 5 (mp)1989/90:N414 yrk. 4 (mp) 1 1990/91:N421 yrk. 4 (mp)1989/90:N414 yrk. 5 (mp) 2 1990/91:N421 yrk. 12 (mp)1989/90:N414 yrk. 6 (mp) 3 1990/91:N421 yrk. 13 (mp)1989/90:N414 yrk. 11 (mp) 1 1990/91:N421 yrk. 8 (mp)1989/90:N414 yrk. 12 (mp) 1 1990/91:N421 yrk. 6 (mp)1989/90:N418 (m) 1 1990/91:N440 (m)1989/90:N419 (mp) 4 1990/91:N417 (mp)1989/90:N427 (m) 1 1990/91:N88 yrk. 1 (m)1989/90:N428 (m) 3 1990/91:N88 yrk. 3 (m)1989/90:N429 yrk. 1 (m) 3 1990/91:N88 yrk. 3 (m)1989/90:N429 yrk. 2 (m) 6 1990/91:N403 yrk. 2 (m)1989/90:N430 (s) 1 prop.1989/90:N433 yrk. 3 (m) 5 1990/91:N403 yrk. 1 (m)1989/90:N446 yrk. 1 (c) 1 prop.1989/90:N446 yrk. 2 (c) 1 prop.1989/90:N446 yrk. 3 (c) 1 prop.1989/90:N447 (mp) 1 1990/91:N429 (mp)1989/90:N448 (fp) 1 prop.1989/90:N451 (m) 5 1990/91:N403 yrk. 1 (m)1989/90:N456 (s) 1 prop.1989/90:N457 (s) 1 prop.1989/90:N462 yrk. 3 (c) 1 prop.1989/90:N462 yrk. 8 (c) 1 prop.1989/90:N462 yrk. 9 (c) 1 prop.1989/90:N469 (c) 1 1990/91:N460 yrk. 1 (c)1989/90:N470 yrk. 2 (m) 10 1990/91:N450 yrk. 2 (m)1989/90:N471 (m) 1 1990/91:N88 yrk. 1 (m)1989/90:N476 (c) 1 prop.1989/90:N478 yrk. 3 (vpk) 3 1990/91:N74 yrk. 1 (v)1989/90:N479 yrk. 1 (c) 1 prop.1989/90:N483 yrk.