bet · GE01AU17 · 1991-04-18 00:00:00 — Motion A806 tillstyrks således avutskottet.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följandelydelse:21. beträffande parlamentariskt inflytandeatt med bifall till motion 1990/91:A806 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. Lagens tillämpningsområde (mom. 22)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "Utskottet har" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Det är enligt utskottets mening nödvändigt att pröva nyametoder och uppslag i jämställdhetsarbetet. Liksom folkpartietliberalerna i motion A25 anser utskottet att en statligutredning bör få i uppdrag att kartlägga det nuvarande läget,att skaffa sig en bild av de försök som pågår och söka utvärderavilka resultat olika projekt och arbetsmetoder har fått.Angeläget är framför allt att finna vägar att nå en störrejämställdhet i utbildningsväsendet. Jämställdhetslagen är, ochföreslås alltjämt vara, begränsad till arbetslivet. I vår tidmed stora behov av vidareutbildning och omskolning kan, såsompåpekas i motionen, gränsen mellan förvärvsarbete och utbildningvara flytande. Genom studiesociala åtgärder och lagstadgadstudieledighet har utbildning och förvärvsarbete flätats samman.Utskottet anser att utredningen bör överväga omjämställdhetslagen skall utvidgas till att också omfattautbildningsområdet.Vad utskottet anfört med anledning av motion A25 bör gesregeringen till känna. Övriga i sammanhanget behandlademotionsyrkanden får anses tillgodosedda med utskottetsställningstagande.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse:22. beträffande lagens tillämpningsområdeatt med bifall till motion 1990/91:A25 yrkande 2samt med anledning av motionerna 1990/91:A26 yrkande 1,1990/91:A30 yrkande 12, 1990/91:A31 yrkande 9 och 1990/91:A802som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,18. Lagens tillämpningsområde (mom. 22)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "Utskottet har" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Det finns enligt utskottets mening anledning att överväga omjämställdhetslagen bör utvidgas till områden som ligger utanförarbetslivet. Utbildningen spelar en särskilt stor roll förjämställdheten inte minst med hänsyn till att valet avutbildning i hög grad är könsbundet, något som framhålls avcentern i motion A31. Av detta skäl bör man, såsom föreslås imotionen, överväga en lagstiftning som omfattar helasamhällslivet.Utskottet tillstyrker således motion A31 i denna del.Regeringen bör återkomma med förslag till som syftartill att bredda lagens tillämpningsområde. Övriga i sammanhangetbehandlade motionsyrkanden får anses tillgodosedda medutskottets ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse:22. beträffande lagens tillämpningsområdeatt med bifall till motion 1990/91:A31 yrkande 9samt med anledning av motionerna 1990/91:A25 yrkande 2,1990/91:A26 yrkande 1, 1990/91:A30 yrkande 12 och 1990/91:A802som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. Lagens tillämpningsområde (mom. 22)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "Utskottet har" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Utskottet ser det som en allvarlig brist att enbartarbetslivet skall omfattas av lagens tillämpningsområde. Lagenbör, såsom föreslås i motion A26, gällasamhällslivets alla områden. Detta skulle stämma med denallmänna rättsuppfattningen. Utbildningsområdet är särskiltviktigt eftersom utbildningen har en strategisk betydelse närdet gäller förutsättningarna för att nå jämställdhet iarbetslivet. Lagen bör därför omfatta missgynnande på grund avkön i samband med antagning till utbildning eller videxamination.Utskottet tillstyrker således motion A26 i denna del.Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslagtill erforderliga lagändringar. Övriga i sammanhanget behandlademotionsyrkanden får anses tillgodosedda med utskottetsställningstagande.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse:22. beträffande lagens tillämpningsområdeatt med bifall till motion 1990/91:A26 yrkande 1samt med anledning av motionerna 1990/91:A25 yrkande 2,1990/91:A30 yrkande 12, 1990/91:A31 yrkande 9 och1990/91:A802 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,20. Lagens tillämpningsområde (mom. 22)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "Utskottet har" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Utskottet anser liksom motionärerna i motion A30 (mp) att detskulle gynna jämställdheten om den inom andra områden gavsstörre tyngd genom lagstatus -- exempelvis inom politik, skola,forskning och sociala förmåner utanför lönearbetslivet.Regeringen bör ges i uppdrag att utreda förutsättningarna föratt utöka jämställdhetslagens tillämpningsområde.Vad utskottet anfört med anledning av motionen bör gesregeringen till känna. Övriga i sammanhanget behandlademotionsyrkanden får anses tillgodosedda med utskottetsställningstagande.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse:22. beträffande lagens tillämpningsområdeatt med bifall till motion 1990/91:A30 yrkande 12samt med anledning av motionerna 1990/91:A25 yrkande 2,1990/91:A26 yrkande 1, 1990/91:A31 yrkande 9 och 1990/91:A802som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. 1 § andra stycket jämställdhetslagen (mom. 23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar med "Med tanke" och slutar med "berörda delarna" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att en lag på jämställdhetsområdet skall varakönsneutral. En sådan uppfattning har också stöd av de flestaremissinstanserna och av lagrådet. Det är en annan sak attjämställdhetsarbetet, som mycket riktigt påpekas av regeringen,bör inriktas på det kön vars villkor är i störst behov av attförbättras. Med dagens situation innebär det att i första handkvinnornas villkor måste bli bättre. Utskottet anser emellertid-- och delar härvid uppfattning i motion A31 -- attlydelsen i 1 § andra stycket i lagförslaget har fått en olyckligutformning. Det är tveksamt om regeln är förenlig meddiskrimineringsförbudet i 2 kap. 16 § regeringsformen. Såsompåpekats av lagrådet är innehållet i lagregeln till sin typ ettmotivuttalande, som beror av faktiska förhållanden som kanändras från tid till annan. Bestämmelsen bör därför enligtutskottets mening tas bort ur lagtexten som riksdagenbör göra ett uttalande om att lagen syftar till att förbättrafrämst kvinnornas villkor i arbetslivet.Utskottet tillstyrker med det anförda motion A31 i nu berörddel.dels att utskottets hemställan under 23 bort ha följandelydelse:23. beträffande 1 § andra stycket jämställdhetslagenatt med bifall till motion 1990/91:A31 yrkande 7avslår det genom propositionen framlagda förslaget tilljämställdhetslag såvitt avser 1 § andra stycket,22. Jämställdhetslagens syfte (mom. 24)Under förutsättning av bifall till reservation 21Kersti () anser att med hänvisning till vad somanförts i reservation 21 utskottets hemställan under 24 bort haföljande lydelse:24. beträffande jämställdhetslagens syfteatt med bifall till motion 1990/91:A31 yrkande 8godkänner vad utskottet anfört om jämställdhetslagens syfte,23. Arbetsmiljöer som domineras av arbetstagare av motsatt kön(mom. 25)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41börjar med "Utredningen hade" och på s. 42 slutar med"behandlade delar" bort ha följande lydelse:Det finns många rapporter som vittnar om att kvinnor sombrutit in i en mansdominerad värld har utsatts för en såtrakasserande behandling att de känt sig tvingade att sluta sinanställning. Detta är inte bara ett personal- ellerarbetsmiljöproblem. Det är nödvändigt att det i lagen införs enregel av det slag som utredningen föreslog och som ocksåförordas i motionerna A26 (v) och A30 (mp). Arbetsgivare skallåläggas att särskilt värna om det fysiska och psykiskavälbefinnandet hos arbetstagare inom ett yrkesområde eller i ettarbete som domineras av det motsatta könet.Utskottet tillstyrker således de nu behandlade motionerna.Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslagtill erforderliga lagändringar.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följandelydelse:25. beträffande arbetsmiljöer som domineras av arbetstagareav motsatt könatt med bifall till motionerna 1990/91:A26 yrkande10 och 1990/91:A30 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,24. Skyldighet att anställa arbetssökande som tillhör detunderrepresenterade könet (mom. 26)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42börjar med "Utskottet anser" och slutar med "ifrågavarandedelarna" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det finns goda skäl för utredningensförslag att en arbetsgivare skall vara skyldig att vidlikvärdiga meriter hos de arbetssökande anställa den som tillhörunderrepresenterat kön. Det är enligt utskottets mening intetillräckligt med en regel att arbetsgivaren mera allmänt skallanstränga sig för att utjämna en ojämn könsfördelning. Såsompåpekas i motion är den i propositionenföreslagna bestämmelsen så vag att det inte går att grunda någrarättsliga krav på den.Utskottet ställer sig alltså bakom de motioner i vilkaföreslås en regel av detta slag, nämligen A26 (v) och A30 (mp).Regeringen bör skyndsamt återkomma till med förslagtill erforderliga lagändringar.dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följandelydelse:26. beträffande skyldighet att anställa arbetssökande somtillhör det underrepresenterade könetatt med bifall till motionerna 1990/91:A26 yrkande11 och 1990/91:A30 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,25. Ökat antal kvinnor i maktpositioner (mom. 27)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42börjar med "Av " och på s. 43 slutar med "behandlademotionen" bort ha följande lydelse:Maktutredningen har visat att maktelit inom politik,förvaltning, näringsliv, organisationer, massmedia m.m. enbarttill består av kvinnor. Andelen är störst inom politikenoch minst inom näringslivet. befarar attkvinnorna håller på att överta hemmets motsvarigheter isamhället, dvs. social, utbildnings- och kulturpolitik, medanmännen behåller kontrollen över ekonomi och samhällsplanering.Det finns avsevärda skillnader mellan kvinnors och mänsgrundsyn i de mest väsentliga frågorna, t.ex. om miljön ochkärnkraften. undersökning tyder på attmaktelitens kvinnor står närmare folket än maktelitens män.Redan detta är skäl att öka andelen kvinnor i sådana positionerså att den uppgår till . Detta bör ske, såsomföreslås i motion A810 från den allmännamotionstiden, genom en skärpning av jämställdhetslagen.Utskottet tillstyrker således motionen. Regeringen börskyndsamt återkomma till med förslag till erforderligalagändringar.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följandelydelse:27. beträffande ökat antal kvinnor i maktpositioneratt med bifall till motion 1990/91:A810 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,26. 10 och 11 §§ jämställdhetslagen (mom. 28), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Vad först" och på s. 45 slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse:Regeringens förslag om skyldighet för varje arbetsgivare medtio eller fler anställda att upprätta en plan för sittjämställdhetsarbete kan inte ses som något annan än utslag avmeningslös byråkrati. Såsom påpekas i den moderatakommittémotionen A23 skulle lagens regler säkerligen avtalasbort på de flesta större arbetsplatser. Kvar skulle bli ettantal mindre arbetsplatser där jämställdhetsavtal saknas. Detter sig närmast absurt att i fråga om sådana arbetsplatser krävaatt arbetsgivaren upprättar en skriftligjämställdhetsplan som dessutom skall innehålla en redovisning avhur föregående års planer genomförts. Några regler om att planenskall insändas till en myndighet finns inte, varför man kanfråga sig hur efterlevnaden skall kunna kontrolleras. Utskottetantar att om regler om kontroll infördes så skullejämställdhetsplanen snabbt reduceras till en ren formalitet.Utskottet avvisar av dessa skäl tanken på en generell plikt attutforma jämställdhetsplaner. Propositionens lagförslag, såvittavser 10 och 11 §§, bör således avslås av riksdagen.Utskottet anser emellertid att JämO bör ha rätt att, i de falldet kommit till ombudsmannens kännedom att jämställdhetsarbetetpå en enskild arbetsplats är eftersatt, från företaget begära ensärskild redovisning av planerat och genomfört sådant arbete. Enregel av detta slag bör ersätta propositionens 10 och 11 §§.Regeln bör inte vara dispositiv. Regeringen bör skyndsamtåterkomma till med förslag till erforderligalagändringar.Utskottet tillstyrker med det anförda motion A23 i berördahänseenden och avstyrker propositionen i motsvarande del. Övrigai frågan behandlade motionsyrkanden får anses tillgodosedda medutskottets ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följandelydelse:28. beträffande 10 och 11 §§ jämställdhetslagenatt med bifall till motion 1990/91:A23 yrkande 3 ochmed anledning av motionerna 1990/91:A28 och 1990/91:A31 yrkande10 avslår det genom propositionen framlagda förslaget tilljämställdhetslag såvitt avser 10 och 11 §§,27. 10 och 11 §§ jämställdhetslagen (mom. 28)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Vad först" och på s. 45 slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening kan förslaget om skyldighet attupprätta jämställdhetsplaner komma att uppfattas som ettbyråkratiskt tvång som riskerar att motverka sitt syfte. Detbör, såsom påpekas i centermotion A31, vara i företagets egetintresse att i samråd med de fackliga organisationerna utformaen policy för jämställdhetsåtgärder som följs upp och reviderasmed jämna mellanrum. Utskottet anser att detta bör ske påfrivillighetens väg och inte genom lagstiftning.Jämställdhetsarbetet måste vara en naturlig del av arbetslivet.Propositionen bör således avslås såvitt avser förslaget omobligatoriska jämställdhetsplaner. Utskottet bifaller motion A31i motsvarande del. Även övriga i sammanhanget behandlademotionsyrkanden får anses tillgodosedda med utskottetsställningstagande.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följandelydelse:28. beträffande 10 och 11 §§ jämställdhetslagenatt med bifall till motion 1990/91:A31 yrkande 10och med anledning av motionerna 1990/91:A23 yrkande 3 och1990/91:A28 avslår det genom propositionen framlagda förslagettill jämställdhetslag såvitt avser 10 och 11 §§,28. Redovisning av jämställdhetsarbetet (mom. 29)Under förutsättning av bifall till reservation 26Anders G Högmark, och (alla m)anser att med hänvisning till vad som anförts i reservation 26utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande redovisning av jämställdhetsarbetetatt med bifall till motion 1990/91:A23 yrkande 2 imotsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,29. Jämställdhetsplaner och dispositivitet (mom.30)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Vad först" och på s. 45 slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse:Utskottet anser, liksom utredningen, att reglerna omjämställdhetsplaner bör göras tvingande. Kravet i motion A26 (v)i detta hänseende tillstyrks således. Utskottet hemställer attriksdagen godkänner vad som anförts. Övriga i sammanhangetbehandlade motionsyrkanden får anses tillgodosedda medutskottets ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följandelydelse:30. beträffande jämställdhetsplaner och dispositivitetatt med bifall till motion 1990/91:A26 yrkande 15,med anledning av motion 1990/91:A30 yrkandena 4 och 5 samt1990/91:A809 yrkande 8 och med avslag på propositionen i dennadel godkänner vad utskottet anfört,30. Jämställdhetsplaner och dispositivitet (mom. 30)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45börjar med "För att" och slutar med "berörda delar" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening bör reglerna om jämställdhetsplaner-- såsom föreslogs av utredningen -- vara tvingande. Reglernaskall inte kunna ersättas med andra regler i kollektivavtal.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion A30 (mp)att JämO skall ges möjlighet att i jämställdhetsnämnden begäraprövning av om ett avtal om jämställdhetsplan verkligen fyllerlagens krav.Utskottet, som således tillstyrker motionen, hemställer attriksdagen godkänner vad som sålunda anförts. Övriga isammanhanget behandlade motionsyrkanden får anses tillgodoseddamed utskottets ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följandelydelse:30. beträffande jämställdhetsplaner och dispositivitetatt med bifall till motion 1990/91:A30 yrkandena 4och 5 och med anledning av motionerna 1990/91:A26 yrkande 15 och1990/91:A809 yrkande 8 och med avslag på propositionen i dennadel godkänner vad utskottet anfört,31. Kollektivavtal och dispositivitet (mom. 31), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 47börjar med "Man bör" och på s. 48 slutar med "behandlade delar"bort ha följande lydelse:Systemet med kollektiv, avtalsmässig reglering avarbetsvillkor är starkt förankrat på den svenskaarbetsmarknaden. Det är enligt utskottets mening rimligt att depraktiska arrangemangen kring jämställdhetsarbetet kan reglerasi kollektivavtal. Såsom framhålls i motion A23 (m) byggersemidispositiviteten i den arbetsrättsliga lagstiftningen på ettförtroende för de kollektivavtalsslutande parterna och derasansvar för att uppfylla lagens intentioner. Påjämställdhetsområdet har det emellertid visat sig att parternainte alltid levt upp till detta ansvar. Trots detta anserutskottet att principen om semidispositiv lagstiftning börbibehållas. En materiell prövning skulle dessutom vara svår attgenomföra i praktiken. Enligt utskottets mening bör riksdagenemellertid uttala att syftet med kollektivavtalen bör vara attstärka och utveckla jämställdhetsarbetet.För att JämO skall ha möjlighet att inför parterna påtalaproblem med kollektivavtal bör avtal som helt eller delvisersätter lagens bestämmelser sändas in till ombudsmannen. Dettainnebär inte någon rätt för JämO eller jämställdhetsnämnden attpröva avtalens innehåll utan endast att JämO ges möjlighet attfå en överblick av det avtalsreglerade området. I första handbör JämO försöka få till stånd frivilliga överenskommelser medde centrala arbetsmarknadsparterna om detta.Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att det är ettproblem med den nuvarande och även med den fortsatta ordningendärigenom att JämO inte har tillsynsansvar beträffande den delav arbetsmarknaden där det finns kollektivavtal om jämställdhet.Tillsynen har fått avse från jämställdhetssynpunktförhållandevis ointressanta delar av arbetsmarknaden medanförhållandena inom de stora industri- och serviceföretagen ochde offentliga vård- och servicemonopolen legat utanförtillsynsområdet. Enligt utskottets uppfattning bör JämO hatillsyn över hela arbetsmarknaden. Ombudsmannen bör ha möjlighetatt kontrollera i vilken mån de ingångna kollektivavtalenverkligen fullföljs eftersom det finns anledning att tro att delokala parterna emellanåt mer eller mindre medvetet misstolkaravtalet.Detta tillsynsansvar bör motsvaras av en möjlighet för JämOatt följa upp och driva ärenden för den enskildefackföreningsmedlemmens räkning. Medlemmen skall kunna välja attlåta sig företrädas av JämO.Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna A23 och A808i dessa delar. Regeringen bör återkomma med förslag tillerforderliga lagändringar i sådan tid att lagen kan träda ikraft . Motionerna A25, A26 och A31 harannan inriktning och avstyrks därför av utskottet.dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följandelydelse:31. beträffande kollektivavtal och dispositivitetatt med bifall till motionerna 1990/91:A23 yrkandena1 och 2 i motsvarande del samt 1990/91:A808 yrkande 2, medanledning av propositionen i motsvarande del samt med avslag påmotionerna 1990/91:A25 yrkande 7, 1990/91:A26 yrkande 13 och1990/91:A31 yrkande 11 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,32. Kollektivavtal och dispositivitet (mom. 31)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 47börjar med "Man bör" och på s. 48 slutar med "behandlade delar"bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att det funnits en betydandepassivitet när det gäller jämställdhetsfrågorna både påarbetstagar- och arbetsgivarsidan. De förutsättningar som lågtill grund för den nuvarande lagens regler har således på intetsätt uppfyllts. Mot den bakgrunden är det enligt utskottetsmening anmärkningsvärt att regeringen inte föreslår en förändradreglering i fråga om lagens bestämmelser om aktiva åtgärder.Utskottet anser liksom liberalerna i motion A25 atten skärpning av lagen bör ske på det sättet att endastjämställdhetsavtal som har minst det innehåll som anges ilagen skall kunna ersätta lagens regler.JämO skall svara för tillsynen genom att förmå arbetsgivarenatt vidta en viss åtgärd i det fall att det inte finns avtal somuppfyller lagens krav. Därvid skall ombudsmannen utgå från dekrav som lagen ställer. Om avtalet motsvarar lagens krav är detorganisationernas sak att påtala avtalsbrott. Innebörden äralltså att samhället ställer vissa krav på parterna när detgäller innehållet i avtalet. När detta krav är uppfyllt överlåtsdet åt parterna att själva svara för kontrollen av att avtalenefterlevs. Om JämO skulle finna att ett avtal inte uppfyllerlagens krav enligt 4--11 §§ kan ombudsmannen hosjämställdhetsnämnden begära vitesföreläggande mot arbetsgivaren.Med det anförda tillstyrker utskottet motion A25. Utskottethemställer att godkänner vad utskottet anfört.Motionerna A26 och A31 får i motsvarande delar ansestillgodosedda med utskottets ställningstagande. Motionerna A23och A808 har en annan inriktning och avstyrks därför.dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följandelydelse:31. beträffande kollektivavtal och dispositivitetatt med bifall till motion 1990/91:A25 yrkande 7,med anledning av motionerna 1990/91:A26 yrkande 13 och1990/91:A31 yrkande 11 samt med avslag på dels propositionen imotsvarande del, dels motionerna 1990/91:A23 yrkandena 1 och 2 imotsvarande del samt 1990/91:A808 yrkande 2 godkänner vadutskottet anfört,33. Kollektivavtal och dispositivitet (mom. 31)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 47börjar med "Man bör" och på s. 48 slutar med "behandlade delar"bort ha följande lydelse:Regeringens förslag att reglerna om de aktiva åtgärderna skallvara dispositiva kan leda till att avtalen inte får den skärpasom lagen har, speciellt som förhandlingarna ofta sköts av män.Utskottet anser därför liksom i kommittémotionen A31 attreglerna skall vara tvingande. Kollektivavtal skall således intekunna skydda delar av arbetsmarknaden från JämOs tillsyn.Utskottet, som således tillstyrker motionen, hemställer attriksdagen godkänner vad utskottet anfört. Övriga i sammanhangetbehandlade motioner, A25 och A26, får i motsvarande delar ansestillgodosedda med utskottets ställningstagande. Motionerna A23och A808, i motsvarande delar, har annan inriktning och avstyrksdärför av utskottet.dels att utskottets hemställan under 31 bort ha följandelydelse:31. beträffande kollektivavtal och dispositivitetatt med bifall till motion 1990/91:A31 yrkande 11,med anledning av motionerna 1990/91:A25 yrkande 7 och1990/91:A26 yrkande 13 samt med avslag på dels propositionen imotsvarande del, dels motionerna 1990/91:A23 yrkandena 1 och 2 imotsvarande del och 1990/91:A808 yrkande 2 godkänner vadutskottet anfört,34. Kollektivavtal och dispositivitet (mom. 31)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 47börjar med "Man bör" och på s. 48 slutar med "behandlade delar"bort ha följande lydelse:Efter utredningens arbete står det klart att det hos kommuneroch landsting i stor omfattning saknas målsättningar, planer ochkonkreta åtgärder.