bet · GE01UU18 · 1991-05-07 00:00:00 — I detta betänkande behandlas de nedrustningsmotioner somväcktes under allmänna motionstiden . Flertaletyrkanden har behandlats av utskottet i tidigare betänkanden. Fören närmare redovisning av sakläget och av riksdagensställningstaganden i dessa frågor hänvisas till tidigarebetänkanden, /91:UU4. I det följande läggs särskildvikt vid den utveckling som ägt rum . 1990/91:U257 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bioteknik och tredje världen,Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So529.2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om biotekniska vapen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So529.1990/91:U401 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett regeringsinitiativ till eninternationell överenskommelse/konvention omkärnenergiproduktion.1990/91:U402 av m.fl. (mp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna omlämpligheten att arbeta efter och internationellt verka för attfölja f.d. utrikesministern i E.A Shevardnadzesförslag till FN om begränsning av vapenförsäljning enligt vadsom anförts i motionen.1990/91:U403 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i samband med de multilateralaförhandlingarna i FN bör agera för ett stopp för allakärnvapenprov,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tillsammans med de andranordiska länderna bör protestera mot provsprängningari ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör ta initiativ till att enoberoende expertgrupp sänds till provsprängningsområdet i för att studera provens effekter.1990/91:U406 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kärnvapenproven i Sovjetunionen.1990/91:U407 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom IAEA.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Jo738.1990/91:U409 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändringar iicke-spridningsavtalets artiklar IV och X i enlighet med vad somi motionen anförts.1990/91:U410 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär att den framför enoffentlig protest mot alla kärnvapenprov i världen, även mot defranska kärnvapenproven i ,2. att hos regeringen begär att den i FN verkar fören vetenskaplig belysning av effekterna på hälsa och miljö medanledning av provsprängningar,3. att hos regeringen begär att den i FN framförkrav på att alla kärnvapenprov skall stoppas.1990/91:U411 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av stöd tillkonfliktlösningsprojektet vid ochkonfliktforskning vid universitet.1990/91:U413 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en omsorgsfull värdering av förslag pånedrustningsområdet ur ett nordiskt säkerhetspolitisktperspektiv,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att forskning och utbildninghålls på en hög kvalitativ nivå vid såväl våra universitet somvid våra institut,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i sina kontakter medSovjetunionen bör verka för att en militär upprustning inte skeri det nordeuropeiska området i samband med att militära förbandoch vapensystem flyttas från ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om negativa säkerhetsgarantier ochkärnvapenfria zoner,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om internationella örlogsbesök,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riskerna för regionalisering avnedrustningspolitiken,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att konsekvent och målmedvetetarbetar för att överenskommelserna i Parisdokumentetförverkligas,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att speciellt uppmärksammar attminoriteternas problem löses i överenskommelse medParisdokumentet,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetar för att enkonfliktlösningsmekanism inom ESK kan överenskommas underuppföljningsmötet i ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att arbetar för att deförtroende- och säkerhetsskapande åtgärderna blir verkligteffektiva,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inom ESK arbetar för attett framtida ESK-parlament baseras på ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt verkar för attNPT-avtalet kommer att förlängas ,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett fortsatt intensivt arbete för englobal C-vapenkonvention som skall förbjuda utveckling,tillverkning, innehav och användning av kemiska vapen,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om angelägenheten av ett intensivtsvenskt arbete för en effektivare internationell konvention omförbud mot utveckling, tillverkning, innehav och användning avbiologiska vapen,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i internationella fora ochvid andra internationella kontakter söker implementera idén omESKs sätt att arbeta i andra delar av världen.1990/91:U416 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av vidgade insatser för medling ikonflikter.1990/91:U417 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om säkerhetspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utveckling av verifieringsmekanismer inomESK-processen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisning av arbetet med somkärnvapenfri zon,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vetenskapliga undersökningar avtestområden och hälsostatistik för regioner därkärnvapensprängningar utförs,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det fortsatta arbetet för ett totaltkärnvapenprovstopp,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortsatta initiativ för att hindrakärnvapenkrig av misstag,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en konvention mot kemiska vapen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett centrum för nedrustningsforskning ochrustningskontroll i ,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bygga upp kompetens för medling iinternationella konflikter,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fredsskapande styrkor i FNs regi,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationell redovisning avmilitärutgifter samt ett system för registrering av deninternationella vapenhandeln.1990/91:U418 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige i FN bör verka för att FN i första hand beivrar brottmot med fredliga medel, t.ex. sanktioner,2. att som sin mening ger regeringen till känna attsvensk medverkan i FN-beslutade aktioner icke får ske i form avstridande trupp,3. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige inom ESK bör ta initiativ till ett speciellt program förförtroendeskapande åtgärder i norra ,4. att som sin mening ger regeringen till känna attFinland och bör erbjudas samma samarbete som Norgeoch vad gäller att öva på våra flygbaser,5. att som sin mening ger regeringen till känna atten parlamentarisk arbetsgrupp för kärnvapenfri zon i börutses,6. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige i bör ta upp frågan om en nordiskkärnvapenfri zon,7. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige hädanefter bör kräva absoluta garantier från gästandeörlogsfartyg om att de icke bär atomvapen ombord,8. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige bör inleda erfarenhetsutbyte med andra småstater,däribland , som haft problem med örlogsfartyg frånatomvapenmakter,9. att som sin mening ger regeringen till känna attkärnvapenprov alltid bör leda till svensk protest,10. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör kräva omformulering av icke-spridningsavtalet isyfte att göra texten förenlig med beslut att avvecklakärnkraften,11. att som sin mening ger regeringen till kännaatt bör ta initiativ till omformulering av IAEAs stadgai syfte att göra den förenlig med beslut att avvecklakärnkraften,12. att som sin mening ger regeringen till kännaatt vid framtida internationella tvister, som ej kanlösas genom förlikning, skall vända sig till Internationelladomstolen i ,1990/91:U419 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär att pilotprojektinitieras för byten av skuldnedskrivningar mot vapenskrotning,2. att som sin mening ger regeringen till känna attinformation om bytesmekanismer ställs till fredsorganisationerskännedom.1990/91:U421 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen i berörda internationella foraväcker frågan om införandet av inspektionsrätt när det gällerfrämmande örlogsfartyg.1990/91:U422 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökat folkrättsligt skydd mot kärnvapenkrigav misstag.1990/91:U423 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svensk säkerhetspolitik.1990/91:U428 av m.fl. (c, s, fp, v, mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om initiativ i beträffandehandlingsprogram för att undvika kärnvapenkrig av misstag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förslag vid nedrustningskonferensen iGenève om multilaterala förhandlingar för att genomöverenskommelse förhindra kärnvapenkrig av misstag,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bilaterala samtal med kärnvapenländerna isamband med START 2-förhandlingarna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om opinionsbildning och informationsinsatserbeträffande risker med kärnvapen och kärnvapenkrig.1990/91:U429 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att stärka FNs roll som konfliktlösare,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att utveckla ESK,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att förebygga kärnvapenkrigav misstag,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kärnvapenprovstopp,6. att hos regeringen begär att den iinternationella fora aktualiserar sambandet mellan kärnkraft ochkärnvapen i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att hos regeringen begär initiativ till enförändrad inriktning av IAEAs verksamhet i enlighet med vad somanförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om initiativ med målsättningen atttotalförbjuda kemiska vapen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att förhindra marin rustning,10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kärnvapenbestyckade fartyg,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förtroendeskapande åtgärder i norraEuropa,12. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en parlamentarisk arbetsgrupp för enkärnvapenfri zon i norra ,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förbud mot kryssningsmissiler,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tryggande av medel till Institutet förfreds- och konfliktforskning.1990/91:U430 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om flottbesök och kärnvapen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att även fortsättningsvis verkainternationellt för en avveckling av kärnvapenmakternas policyatt varken bekräfta eller förneka förekomsten av kärnvapenombord på sina fartyg,3. att som sin mening ger regeringen till känna attden bör verka för en resolution i FN om förhandlingar omtaktiska kärnvapen till sjöss.1990/91:U431 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den principiella grunden för densvenska FN-politiken ligger fast,2. att hos regeringen begär en analys avkonsekvenserna för om FN får ökade möjligheter att spelaen reell roll som kollektiv säkerhetsorganisation samt våramöjligheter att aktivt bidra därtill.1990/91:U432 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av initiativ för en bred debatt omsäkerhetspolitiken.1990/91:U433 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör delta i initierandet av enkritisk debatt i FN om organisationens agerande i samband medsanktionerandet av kriget i , med syfte attutveckla FN mot större oberoende av stormakterna och förkonsekvent arbete för fred, rättvisa och respekt för folkrätten,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i FN fortsätter att agera förett totalt provstopp både inom ramen för nedrustningskonferenseni och i tilläggskonferensen i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att i FN och inom ESKs ram reserfrågan om växande nationalitetsmotsättningar i och iSovjetunionen med målsättningen att motverka militära lösningari dessa konflikter,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att agerar inom ESKs ram förnedrustning och avspänning i norra innebärande kraftignedskärning av konventionella styrkor, skrotning av allakärnvapen i området, förbud mot militära övningar ochpatrullering av stormakternas storsjöflottor, liksom förbud motbesök av kärnvapenutrustade fartyg i ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förbjuder besök avkärnvapenbestyckade fartyg, till vilka skall räknas fartyg somvägrar uppge om de är kärnvapenbestyckade,1990/91:U509 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en övergripandesäkerhetspolitisk utredning med parlamentarisk förankringtillsätts i enlighet med vad i motionen anförts.1990/91:U527 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna attsnarast erforderliga initiativ bör tas i för attfå till stånd ett internationellt traktat om en kärnvapenfri zonomfattande Östersjöstaterna och övriga nordiska länder,3. att som sin mening ger regeringen till känna attsnarast erforderliga initiativ bör tas i för attfå med , de baltiska staterna, samt de bådatyska staterna i freds- och miljöarbetet kring ,1990/91:U531 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att den sovjetiska militära uppbyggnaden iBaltikum bör aktualiseras av med krav på begränsningar,1990/91:U624 av m.fl. (mp) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att aktivt skall verka för attkärnkraften avvecklas globalt och att IAEAs uppgift ifortsättningen skall vara att verka för kärnkraftens avveckling.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Jo752.1990/91:U628 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige i FN bör ta upp frågan om förbättrad information om FNsarbete,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bättre information till den svenskaallmänheten om FNs arbete.1990/91:U656 av m.fl. (fp, s, m, c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett internationellt institut förvalövervakning.1990/91:U660 av m.fl. (mp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kärnvapenprovens destruktiva effekt påurbefolkningar i , och ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör öka sinaansträngningar att få igång förhandlingar om ett fullständigtkärnvapenprovstopp,1990/91:U668 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna attSverige icke ens om FN skulle hänvisa till paragraf 43 kommeratt sända krigsförband utanför gränser,8. att som sin mening ger regeringen till känna attsvenskt deltagande i FN-aktioner uteslutande får ske ifredsbevarande syfte,9. att hos regeringen begär förslag till lag somstadgar att det är uteslutande ensamrätt att fattabeslut om medverkan av svensk militär personal utanför landetsgränser, såvida det inte rör sig om traditionell fredsbevarandetjänst i FN-regi.NedrustningsförhandlingarnaDiskussion om nedrustning och rustningsbegränsning förs sedanlänge i flera olika sammanhang och inom skilda organisationer.För det första bedrivs bilaterala förhandlingar direkt mellanUSA och , främst om kärnvapen. För det andra försmultilaterala förhandlingar inom nedrustningskonferensen iGenève (CD), i vilken 40 länder representerande samtligaländergrupper deltar. För det tredje skall de förhandlingar somförs inom den europeiska säkerhetskonferensens ram (ESK) i Wienenligt beslut vid toppmötet i fortsättafram till dels mellan staterna iNATO och om reducering av de konventionellastyrkorna i (den s.k. CFE-förhandlingen mellan 22stater), dels mellan samtliga 34 ESK-stater om ytterligareförtroende- och säkerhetsskapande åtgärder (den s.k.CSBM-förhandlingen).Härtill kommer diskussioner om nedrustning i andra fora utomoch inom FN-systemet. Till de senare hör bl.a. FNsgeneralförsamling, dess och dessåterkommande specialsessioner om nedrustning.I det följande redovisas läget inom vart och ett av deviktigaste förhandlingsområdena. Karaktäristiskt för det senasteåret har varit att utvecklingen i vissa avseenden gått så snabbtatt de traditionella förhandlingarna mellan supermakterna ochmellan blocken delvis har överflyglats av ensidigttillkännagivna eller bilateralt överenskomna åtgärder pånedrustningsområdet. En redovisning av dessa kompletterar därförförhandlingsöversikten. Svensk säkerhets- och nedrustningspolitikSåväl den svenska nedrustningspolitiken som de mångamotionsyrkandena om nedrustnings- och säkerhetsfrämjandeåtgärder som utskottet haft att ta ställning till speglar påolika sätt det starka engagemang för fred och nedrustning somfinns såväl i det svenska samhället som i vår omvärld.Sveriges strävanden på nedrustningsområdet är även ett led ivår säkerhetspolitik, som ytterst syftar till att öka vår egensäkerhet. säkerhetspolitik utformas väsentligen som ettsamspel mellan utrikespolitiken och försvarspolitiken. Dessuppgift är att bevara landets oberoende och i alla lägen tryggaen nationell handlingsfrihet för att inom våra gränser bevaraoch utveckla vårt samhälle efter våra värderingar och därtillverka för internationell avspänning och en fredlig utveckling.Det råder stor enighet i om säkerhetspolitikens mål ochmedel, vilka närmare beskrivits av en enhällig försvarskommitté(SOU 1985:23, SOU 1987:9 och SOU 1990:5).I föregående nedrustningsbetänkande (1990/91:UU4) konstateradeutskottet att en fortsatt förnyelse av den sovjetiskautrikespolitiken, en genomgripande demokratisering av Central-och och inledningen av vad som torde bli ett totalttillbakadragande av sovjetiska trupper därifrån samt slutligenden snabba tyska återföreningen inom ramen för ett fortsatttyskt NATO-medlemskap har bidragit till att viktiga grunddrag iEuropas säkerhetspolitiska situation förändrats. Det kallakriget och dess efterföljare i form av 1980-talets återupptagnaöst--väst-konflikt har avvecklats. Sakligt samarbete och växandeömsesidig förståelse har kommit att ersätta den tidigaremisstänksamheten och rivaliteten i en sedanotänkbar utsträckning.Trots att inledningen av 1991 kommit att präglas avvåldsanvändning i de baltiska republikerna och långsammareframsteg i de fortsatta europeiska nedrustnings- ochsäkerhetsförhandlingarna än vad som förutsågs för ett halvårsedan, står utskottet fast vid bedömningen att dennascenförändring i är en vändpunkt, vars säkerhetspolitiskabetydelse kan vara svår att överskatta. Vår kontinent dominerasinte längre av ett bipolärt system, präglat av ideologiska ochsäkerhetspolitiska motsättningar mellan öst och väst. Dengrundläggande förbättring av den säkerhetspolitiska situationensom detta innebär består och förstärks i takt med att detalleuropeiska samarbetet fördjupas.Den största enskilda osäkerhetsfaktorn gäller den inreutvecklingen i , där en fortgående försvagning avcentralmakten och en allt djupare ekonomisk kris under vinternbeledsagats av en politisk motreaktion från de konservativakrafternas sida med krav på återgång till central styrning avekonomi och samhällsliv. Situationen domineras av centralmaktensoförmåga att på ett konsekvent sätt ta itu med landets storaproblem, som befolkningens missnöje ökar och radikalakrav på självbestämmande för de enskilda unionsrepublikernavinner allt vidare spridning. Inte minst tycks motsättningenmellan unionen och den dominerande Ryska rådsrepubliken bidratill att förutsättningarna för en konsekvent och kraftfullpolitik saknas på kort sikt.Det är emellertid enligt utskottet viktigt att den nyasovjetiska utrikespolitik som så starkt varit inriktad på attfördjupa samarbetet med väst består trots de inre svårigheternaoch trots att intern kritik mot vissa av dess inslag uttalatsfrån bl.a. militärt håll. Det sovjetiska tillbakadragandet frånCentral- och fortsätter. De sovjetiska styrkornakommer att vara helt borta från ochUngern. Tillbakadragandet från det forna DDR fortsätter och harinletts från . militära organisationupplöstes , och under det närmaste året väntaspakten också upphöra som politisk organisation. De tremedlemmarna , och har dels tagit uppen diskussion om ett säkerhetspolitiskt samarbete sinsemellan,dels sökt olika kontakter med samarbetsorganisationer i väst somEG och NATO. Från NATOs sida har dock markerats att samarbetemed forna Warszawapaktsmedlemmar ej kan ges ett sådant innehållatt skulle kunna känna sin egen säkerhet påverkaddärav.De löftesrika perspektiv som öppnats under det gångna åretmåste emellertid enligt utskottets uppfattning omgärdas avreservationen att den systemkris i som utlöst deomvälvande förändringarna kommer att utsätta det nyasamhällsbyggandet där för betydande prövningar under avsevärdtid. En långvarig ekonomisk och politisk stagnation i Östeuropahar lagrat såväl akuta som långsiktiga problem, och de radikalalösningar som prövas eller övervägs kan på kort sikt knappastundgå att öka de sociala påfrestningarna.Länge undertryckta nationella motsättningar gör sig underdessa villkor åter gällande. Att bygga upp demokratiskasamhällen och väl fungerande marknadsekonomier är därför enprocess som kommer kräva väsentligt än vadblockuppdelningens avskaffande gjorde l989--90. Bilden avCentral- och möjligheter att snabbt utvecklas och nåett välstånd och en stabilitet motsvarande ter sigefter det första årets frihet som betydligt mer komplicerad.Det finns härtill också anledning att påminna om attvapenarsenalerna i trots begynnande stora nedskärningarförblir omfattande, och att det i första hand är de mest modernaoch destruktiva systemen som blir kvar. kommer även på denu avtalade nivåerna att hysa den största truppkoncentrationen ivärlden.Enligt NATOs medlemmar utgör organisationen under överskådligframtid grundpelaren i försvar. Ingen västeuropeiskstat vill skilja från försvar.Förenta Staternas närvaro och inflytande kommer emellertidenligt flertalet bedömningar att sannolikt minska. Deeuropeiska medlemsstaterna inom NATO kommer då själva att ta ettstörre ansvar.