bet · GE01UU14 · 1991-03-07 00:00:00 — Som utskottet ovan noterat pågår inom enöversyn av hur gällande besparingsdirektiv bäst skall kunna förverkligas, bl.a.genom att ta fram underlag för beslut om nedläggning av ett antal myndigheter.Möjligheterna att öppna en ny myndighet kan prövas först efter en samladbedömning av sparkravens konsekvenser för hela utrikesförvaltningen. Ensärskild utredningsman kommer som utskottet redan konstaterat att inleda ensådan prövning innevarande år. Utskottet förutsätter attutrikesdepartementet bland de hänsyn som en dylik prövning i sinom tid måstebygga på också väger in vad motionärerna anfört om Osaka.Utskottet avstyrker därmed motion U308 (m).I motion U307 (m) föreslås att särskilda tjänster som miljöattachéer börinrättas inom utrikesförvaltningens utlandsorganisation. Frågan behandlades avutskottet i föregående års betänkande (1989/90:UU14), i vilket utskottet medhänsyn till de internationella miljöfrågornas allt större betydelse framhöllbehovet av en bredare prövning av behovet av miljöspecialister vidutlandsmyndigheterna. Utskottet gjorde ett tillkännagivande om behovet av ensamlad sådan prövning. Frågan har därefter behandlats i utredningen om Sverigesinternationella miljösamarbete (SOU l990:88), i vilken föreslås attmiljödepartementet bör ha möjlighet att inrätta särskilda miljöattachéer vidett antal utlandsmyndigheter. Förslaget återkommer i regeringens propositionl990/91:90 om en god livsmiljö i vilken föreslås inrättande av tvåmiljöattachétjänster i . Den första föreslås inrättas redan våren 1991i och den andra under /93.Utskottet anser med det anförda motion U307 (m) besvarad.För att behovet av information i om EGs och juridiskaregelsystem bättre skall kunna tillgodoses föreslås i motion U301 (m)inrättande av särskilda tjänster som rättssakkunniga attachéer vidbeskickningar i och vid delegation hos EG.Utskottet delar motionärens uppfattning att det svenskaintegrationsarbetet i växande grad kommer att kräva en god och djupgåendekunskap om regelsystem. En förstärkning av den juridiskaexpertisen vid utlandsmyndigheterna kan vara ett sätt att förbättra dennödvändiga kunskapsbasen. Det är emellertid enligt utskottets åsikt för tidigtatt slå fast att just särskilda attachétjänster är det mest ändamålsenligasättet att tillgodose behovet på. Frågan bör bedömas inom ramen för en samladprövning av vilka bemanningsbehov vid utlandsmyndigheterna som utvecklingen avintegrationsarbetet kommer att medföra under de kommande åren.Utskottet anser därmed motion U301 (m) besvarad.I motion U303 (fp) föreslås att stiftelsen tilldelas ettbidrag på . från anslaget A8. Officiella besök m.m. förfinansiering av visst internationellt deltagande i den planerade idé- ochhandelsmässan i 1992.Utskottet konstaterar att något bidrag av den typ som föreslås i motionen ejförutsetts under anslaget A8. Utskottet har inhämtatatt frågan om hur medel kan frigöras till projektstöd för aktiviteter liknandedem som beskrivs i motionen bereds inom . I denmån sådana medel kan frigöras förutsätter utskottet att också stiftelsenKvinnor Kan har tillfälle att då ansöka om bidrag.Utskottet avstyrker därmed motion U303 (fp).I några motioner föreslås ökade medel för information i omEuropafrågorna. I motion U609 (mp) föreslås att 20milj.kr. skall avsättasdels till EG-kritiska organisationer för att utreda de negativa konsekvensernaav en svensk EG-anpassning, dels till att på ett allsidigt sätt utredaalternativa förslag till svenskt Europasamarbete. I yrkande 7 i motion U616 (v)föreslås extra resurser för att möjliggöra en bred och allsidig belysning avEG-frågan. I yrkande 1 i motion K409 (mp) föreslås medel för information om hurett eventuellt medlemskap i kommer att påverka den svenskavälfärdspolitiken.I förra årets betänkande om och den västeuropeiska integrationen(l990/91:UU8) betonade utskottet betydelsen av att allmänheten ges en godinformation om samarbete med EG. Mot bakgrund av de uttalandenutskottet gjort tidigare rörande svenskt medlemskap i ansåg utskottet dåytterligare informationsinsatser vara nödvändiga i syfte att främja en allsidigbelysning och diskussion av Europasamarbete. Utskottet förutsatte attregeringen inkom med förslag av denna innebörd.I budgetpropositionen konstaterar regeringen att ett färdigförhandlatEES-avtal och den intensiva debatten om ett eventuellt svenskt medlemskapkommer att medföra krav på ytterligare informationsinsatser och att regeringensenare kommer att förelägga förslag därom. Utskottet har härutöverinhämtat att regeringen avser återkomma till vid ett senare tillfällemed en redogörelse för planerade insatser.Med hänsyn till att diskussionen om en svensk medlemskapsansökan ytterligareintensifierats och att den möjliga tidpunkten för inlämnande av en svenskansökan i uttalanden från regeringens sida angivits kunna ske innevarande årvill utskottet understryka det angelägna i att en sådan redogörelse med förslagtill insatser för en allsidig Europainformation lämnas.Med det anförda avstyrker utskottet motion U609 (mp) och förklarar yrkande 7i motion U616 (v) och yrkande 1 i motion K409 (mp) besvarade.I föregående års betänkande om utrikesförvaltningen (1989/90:UU14) behandladeutskottet ett förslag om fördjupade former för relationer medTaiwan. Utskottet konstaterade att i likhet med övriga OECD-länderanser att det endast finns ett , och att i konsekvens med dennainställning liksom andra västländer erkänner såsomrepresenterande i . I stället för diplomatiskarelationer med Republiken har ett privatfinansierat handelskontori , vilket utför ett värdefullt arbete för att förmedla kontakter ochunderlätta handeln. De flesta västländer har kontor av likartat slag.Republiken har på motsvarande sätt en representation i med namnetTaipei Office.I motion U632 (m) föreslås att utan att förändra vad som gällerbeträffande de faktiska diplomatiska relationerna likväl beviljar RepublikenKinas handelskontor samma status som en ambassad.Utskottet konstaterar att en ambassads ställning regleras internationellt iWienkonventionen om diplomatiska förbindelser. Det är inte möjligt att ge ettlands representation diplomatisk ställning som ambassad utan att etableradiplomatiska förbindelser.Utskottet avstyrker därmed motion U632 (m).Samarbete med och Central- och ÖsteuropaI budgetpropositionen redovisas regeringens förslag till stöd för samarbetemed och . Dessa förslag behandlas avutskottet i ett betänkande med samma namn (1990/91:UU16). Förslagen uppgår till900 milj.kr. /91 -- 1992/93, dvs. förvart och ett av åren.I ett antal motioner föreslås också medel till samarbete med ochCentral- och . De yrkanden i vilka medel föreslås överbiståndsanslaget behandlas av utskottet i det nämnda betänkandet ominternationellt utvecklingssamarbete. Det gäller moderata samlingspartietsförslag (U240) att inrätta två nya huvudprogram under biståndsanslaget förBaltikum resp. . För föreslås i samma motion ettextra anslag på 50 milj.kr., medan under det nyahuvudprogrammet förutsätts tilldelas ett belopp motsvarande det som föreslås ipropositionen, dvs. 300 milj.kr.Folkpartiet liberalerna anser i sin partimotion (U246) att medel skalltillföras samarbetet med över biståndsanslaget, men attdet sker på ett sådant sätt att medlen ej belastar enprocentsramen. Det skergenom att det totala biståndsanslaget höjs med motsvarande belopp. I enkommittémotion från (U203) föreslås utöver budgetpropositionensförslag ett särskilt belopp om 50 milj.kr. för samarbete med Baltikum.Centerpartiet delar uppfattningen att medel för östsamarbetet ej bör belastaenprocentsmålet. I stället för en uppräkning av biståndsanslaget föreslårcenterpartiet i motion U507 yrkande 6 inrättande under tredje huvudtiteln avett nytt anslag A10. Stöd till om 300milj.kr., vilket motsvararpropositionens belopp.Vänsterpartiet anser liksom , liberalerna ochmiljöpartiet de gröna att stödet till östsamarbetet ej bör belasta biståndetsenprocentsmål. I yrkande 2 i motion U516 (v) föreslås att 300 milj.kr. anslåstill öst- och centraleuropeiskt samarbetsstöd men utan precisering avanslagspost. Utskottet väljer därför att behandla förslaget i samband medcenterpartiets förslag om ett särskilt anslag för detta ändamål kallat Al0.Miljöpartiet de gröna föreslår (U239) inrättandet av en speciell europeiskmiljöfond för östsamarbetet om , vilken finansieras överbiståndsanslagen men ej tillåts belasta enprocentsramen, eftersombiståndsanslaget enligt förslaget skall räknas upp med motsvarande belopp.Samtidigt föreslås emellertid de belopp som upptas för östsamarbetet ibudgetpropositionen finansieras över denna fond, varför partiets förslag tillextra medel för östsamarbetet utöver propositionens belopp uppgår till700milj.kr.Utskottet behandlar i detta betänkande således endast de två yrkanden somuttryckligen hänför sig eller kan hänföras till här behandlade anslag.Utskottet har ändå funnit det ändamålsenligt att ge ovanstående bild i storadrag av partiernas olika medelsförslag beträffande östsamarbetet. Moderatasamlingspartiets, liberalernas och förslag tillbelopp och finansiering kommer att behandlas i betänkandet om internationelltutvecklingssamarbete (1990/91:UUl5).Motionerna om den närmare utformningen och inriktningen av samarbetemed och kommer att behandlas i ett separatbetänkande (1990/91:UU16).Beträffande yrkande 6 i motion U507 (c) och yrkande 2 i motion U516 (v)ansluter sig utskottet till motionärernas huvudsakliga syfte att genomsamarbete främja utvecklingen i och . Utskottetdelar emellertid inte motionärernas åsikt att finansieringen av ett sådantsamarbete inte skall kunna belasta det i budgetpropositionen föreslagnaanslaget för internationellt utvecklingssamarbete.Därmed avstyrker utskottet yrkande 6 i motion U507 (c) och yrkande 2 i motionU516 (v).B. Bidrag till vissa internationella organisationerPropositionen (s. 32--40)ordinarie bidrag till FNs reguljära budget (anslaget B1) beräknas till 74 milj.kr., en beräknad ökning med 2 milj.kr.jämfört med bidraget . bidragsandel utgör 1,21%.I det ordinarie bidraget ingår inte kostnaderna för FNs fredsbevarandeoperationer. Under förutsättning att pågående operationer förlängs ochplanerade genomförs och att medlemmarnas andelar förblir desamma kan Sverigeför nästa budgetår räkna med följande obligatoriska bidrag till defredsbevarande operationerna:Vaktstyrkan i (UNDOF) 3 milj.krFredsstyrkan i södra (UNIFIL) 11Observatörsstyrkan för (ONUCA) 4Insats i () 15Utöver dessa belopp föreslås som ett frivilligt bidrag 3milj.kr. förcivilpoliser och viss högkvarterspersonal inom ramen för FN-styrkan på (UNFICYP), vilken lämnade l987 med hänsyn till den otillfredsställandefinansieringen. Dessutom föreslås ett belopp på 12milj.kr. avsättas dels föreventuella kostnader för operationer som sannolikt kommer att avslutas inomkort, dels för bidrag till nya operationer, exempelvis i ellerKambodja.Inom anslaget har också avsatts 608000kr. för det allmänna FN-arbete sombedrivs av enskilda organisationer, lärosäten m.m. I denna ram ingår84000kr. för täckande av resekostnader för stipendiater från , vilkautses av Förenta Nationerna.Under samma avsnitt i propositionen upptas anslagen för medlemskap iNordiska ministerrådet (B2), (B3), (B4), EFTA (B5)samt ett anslag Övriga internationella organisationer (B8), som bl.a.finansierar delar av medverkan i det västeuropeiskaforskningssamarbetet. (Anslagen B6 och B7 behandlas av näringsutskottet. )UtskottetUtskottet har ingen erinran mot propositionens förslag avseende anslagenB1--5 samt B8.I motion U617 (m) föreslås att skall inventera sådana organ ellerinstitutioner inom FN-familjen som är på väg att upprättas alternativtflyttas samt verka för att något eller några av dessa organ förläggs tillSverige.Ett liknande förslag behandlades av utskottet i föregående års betänkande(1989/90:UU14). Utskottet konstaterade då att de senaste årensreformdiskussioner inom FN berört organisatoriska och strukturella frågor, ochatt de planer som finns i dessa avseenden är tämligen väl kända. Någotupprättande av ett nytt FN-organ eller förflyttning av existerande har i dettasammanhang inte diskuterats.En rad praktiska och ibland politiska skäl brukar åberopas till stöd för denplacering som FN-organen har. har endast två FN-organ ilandet: Sjöfartsuniversitetet i och Flyktingkommissariatets Nordenkontori Stockholm.Utskottet vill framhålla att i princip är positivt till en eventuellframtida lokalisering av ytterligare FN-organ till landet. Denna inställningbör vara vägledande när en diskussion eventuellt med tiden kan komma attaktualiseras inom FN.Med hänsyn till att frågan dock saknar aktualitet avstyrkerutskottet motion 617 (m).I motion U642 (mp) föreslås olika åtgärder för att öka jämställdhetenmellan könen inom FN. I yrkande 3 föreslås nya anställningsregler förFN-tjänstemännen så att en kvotering genomförs vilken ger en rimlig grad avkönsfördelning på varje nivå inom organisationen. I yrkande 4 i samma motionföreslås att i detta avseende bör visa gott exempel i form av enkönsfördelning vid utnämningar av diplomater. Vid den svenska FN-delegationenbör därför de två ambassadörerna utgöras av en kvinna och en man.Utskottet behandlade frågan om en jämnare könsfördelning vid FN i förra åretsbetänkande (l989/90:UU14). har en viss utveckling i frågan ägt rum.Under 1990 års möte med FNs kvinnokommission lade fram ettresolutionsförslag om jämställdhet i politiskt deltagande och beslutsfattande.Sverige var också medförslagsställare till ytterligare åtta resolutionsförslag,bland dem ett om kvinnor i FN-sekretariatet.Vid generalförsamlingens 45:e session antogs i tredje utskottet resolution45/125 om förbättrande av kvinnors ställning i . I resolutionen uppmanas generalsekreteraren att på allatänkbara sätt fortsätta sina ansträngningar att öka antalet kvinnor inomFN-systemet, i synnerhet på beslutsfattande nivåer. Speciellt framhålls attandelen kvinnor från utvecklingsländer måste öka.Medlemsstaterna ombeds att nominera fler kvinnliga kandidater och attuppmuntra kvinnor att söka lediga tjänster inom FN. Angiven målsättning är attandelen kvinnor 1995 skall uppgå till (jämfört mednuvarande 28,3) och att andelen kvinnor på de högre nivåerna (D1 och däröver)skall öka från nuvarande 7,1 till 25%.Generalsekreteraren ombeds också att i sin rapport till nästa generalförsamlingvia kvinnokommissionens möte ta in ett handlingsprogram för förbättrandeav kvinnors ställning inom --1995. Dennarapport skall också ge en analys och övergripande utvärdering av hindren för enförbättring av kvinnornas ställning i sekretariatet.Med det anförda anser utskottet yrkande 3 i motion U642 (mp) besvarad.Vad gäller utrikesförvaltningens jämställdhetsarbete har utskottet inhämtatatt man räknar med att uppnå den fördelning på 40/60 mellankvinnor och män i handläggarkarriären som är målsättningen förregeringskansliets aktuella jämställdhetsplan.Av de drygt 2500 anställda i utrikesförvaltningen utgörs drygt 900 avhandläggare -- den kategori ur vilken de flesta chefer inomutrikesförvaltningen kommer. Av handläggarna är kvinnor. Enmedveten satsning på rekrytering av kvinnor till handläggarkarriären börjadegöras . I den årliga basrekryteringen har sedan desskvinnor utgjort ca 40%.Chefen för i är nu en man. Utskottet noterar attutrikesförvaltningens första kvinnliga chef var ambassadör just vid den svenskaFN-delegationen i --64.FN-delegationen har 14 utsända handläggare av vilka fyra är kvinnor. Avde tre ministrarna vid myndigheten är den ene andreman med ambassadörs titel.Sedan några år tillbaka är en av ministrarna en kvinna. Av de fem ambassadrådenvid delegationen finns också en kvinna.Utskottet finner det inte rimligt att utrikesförvaltningen skulle åläggas enmer långtgående kvotering eller skyldighet att iaktta fördelningen också påenskilda utlandsmyndigheter.Därmed avstyrks yrkande 4 i motion U642 (mp).I motion U215 (mp) föreslås att anvisar ett förslagsanslag på30500000kr. till Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA).Förslaget innebär en minskning med 29500000kr. i förhållande tillbudgetpropositionens förslag om 60milj.kr.Regeringens förslag innebär en kraftig ökning i förhållande till föregåendebudgetårs anslag på 26milj.kr. Ökningen motiveras med de väsentligt ökadeuppgifter som EFTA står inför som en följd dels av det förestående uppbyggandetav de institutioner som samarbetet med EG kräver, dels av det ökade samarbetetmed länder i Central- och Östeuropa.Utskottet finner den av regeringen föreslagna ökningen av anslaget till EFTAväl motiverad.Därmed avstyrks motion U215 (mp).D. Information om i utlandetPropositionen (s. 175--179)Anslagen under detta avsnitt finansierar informationen om i utlandet.Svenska institutet förmedlar information om det svenska samhället genompublikationer, filmer, utställningar, seminarier, personutbyte, kurser,konferenser, bidrag till undervisning i svenska vid utländska läroanstalterm.m. Regeringen beräknar anslaget för nästa budgetår till 64439000kr.För Riksradions programverksamhet för utlandet, vilken sker pååtta språk, föreslås ett anslag på 52250000kr. och för Övrig informationom i utlandet 16274000kr. Under det sistnämnda anslagetfinansieras bl.a. sådan verksamhet som informations- och erfarenhetsutbyte,vilken samordnas av press- och informationsenhet samtdärtill bidrag till Svensk-internationella pressbyrån (SIP) ochIngenjörsakademien (IVA). Under anslaget prioriteras särskilda insatser iEuropa, inte minst i och Baltikum.UtskottetUtskottet har ingen erinran mot propositionens förslag avseende anslagenD1--3.I flera motioner föreslås ökade insatser för radiosändningar från Sverigepå baltiska språk. I yrkande 27 i motion U240 (m) och i yrkande 10 i motionU531 (m) föreslås 3 milj.kr. utöver regeringens förslag till Radio fördetta ändamål. I yrkande 3 i motion U203 (fp) fastslås behovet avradiosändningar på de baltiska ländernas språk och i motion U513 (fp) föreslåsavsevärt utökade sändningstider på samtliga tre språk.Utskottet behandlade i föregående års betänkande (l989/90:UUl4) frågan omsändningar på litauiska. Utskottet fann det då av budgetskäl inte möjligt attbesluta om extra medel härför men uttalade det önskvärda i att sådanasändningar trots det kunde komma till stånd. Utskottet pekade därför på behovetav flexibilitet inom utlandsprogrammets organisation för att sändningar pålitauiska genom omprioriteringar skulle kunna bli möjliga.Utskottet anser det glädjande att ordinarie sändningar på estniska ochlettiska samt sändningar tills vidare på litauiska kunnat komma i gång underdet gångna året. Detta har möjliggjorts dels genom att regeringen anvisarextraanslag på sammanlagt 825000kr., dels genom att Radio under detgångna året genomfört vissa förändringar av verksamheten. Sändningarna påportugisiska har upphört, och sändningarna på franska och spanska har minskat iomfattning. Ett antal tjänster på dessa områden har frigjorts för upptagande avbaltiska sändningar.Utskottet vill ansluta sig till motionärernas bedömning av det önskvärda iatt sändningarna på baltiska språk kan fortsätta och utökas i betydandeomfattning. Särskilt angeläget finner utskottet det vara att sändningarna pålitauiska kan fortsätta och snabbt få samma omfattning som sändningarna påestniska och lettiska.Utskottet noterar att regeringens förslag till anslag för Radio enligtföretagets egna beräkningar redan vid inflationsnivå innebär en minskningmed 1,5 milj.kr. Härtill kommer att företaget drabbats av betydandekostnadsökningar för sändning av programmen, kostnader vilka om deej kompenseras enligt företagets egna beräkningar kommer att innebära attsändningstiden totalt sett måste reduceras med . Det är enligtutskottets mening angeläget att finna en lösning på detta problem somlikställer Radio med i övrigt.Mot denna bakgrund anser utskottet det inte rimligt att kräva att en utökningav de baltiska sändningarna under nästa budgetår skall ske genom fortsattnedskärning av Radio övriga verksamhet. Företaget har beräknat att enpermanentning av dagliga sändningar om 15--på vart och ett av debaltiska språken kräver en sammanlagd förstärkning på ca 1,3 milj.kr. för 1992.Utskottet vill understryka att radiosändningarna på de tre baltiska språkenfrån fyller både en symbolisk funktion som uttryck för vårt lands stödför självständighetssträvanden och en viktig praktiskinformationsfunktion för utsatta människor. Det finns en stor efterfrågan påutökade sändningar. Ett extra tillskott på 3milj.kr. från anslaget Samarbetemed till Radio för sändningar på baltiska språk, somföreslagits i yrkande 27 i motion U240 (m) och i yrkande 10 i motion U531 (m),skulle möjliggöra en dryg fördubbling av den nuvarande sändningsvolymen. Dettaär enligt utskottets mening en rimlig nivå för . Därmedtillgodoses även vad motionärerna uttalar i yrkande 3 i motion U203 (fp) och imotion U513 (fp).Utskottet vill med detta ställningstagande visa det angelägna i att en ökningav de baltiska sändningarna åstadkommes snabbt. Regeringen bör därför itilläggsbudget återkomma med förslag till anvisning av 3milj.kr. till RadioSweden för sändningar på baltiska språk under /92.Vad ovan anförts i anledning av yrkande 3 i motion U203 (fp), yrkande 27 imotion U240 (m), motion 513 (fp) samt yrkande l0 i motion U531 (m) bör enligtutskottet som sin mening ge regeringen till känna.I motion U506 (c) föreslås upprättande av en permanent svensk-baltiskmellanvågsradiostation på konstaterar att Radio budget omfattar en post förersättning till för sändningskostnader. Denna post har under någraår också omfattat kostnader i samband med inköp av nya sändare. Några förslagom nya sådana utöver dessa har ej framlagts av berörda myndigheter ellerföretag.Med det anförda avstyrker utskottet motion U506 (c).E. Utrikeshandel och exportfrämjandePropositionen (s. 180--216)Under detta anslag finansieras bl.a. kostnaderna för de nämnder som är knutnatill krigsmaterielinspektionen (KMI). Kostnaderna för KMIs organisation ochverksamhet skall bestridas genom avgifter från tillverkare av krigsmaterielsamt expeditionsavgifter för utförseltillstånd. Kostnaderna för nämndernaberäknas uppgå till . under kommande budgetår (anslagsposten E4).Stiftelsen (anslagsposten E6) bildades genomett avtal mellan staten och ett antal intressenter från näringslivet.Institutets syfte är att främja kunnandet i om de ekonomiskaförhållandena i och . Det statliga bidraget för kommandebudgetår föreslås bli 2163000kr.För att bygga upp erforderlig kompetens i syfte att kunna hävda svenskaintressen i världens mest expansiva region föreslås ett bidrag på 3milj.kr.till ett (anslagsposten E6). En insamling avfrivilliga medel på svensk sida har i princip nått det uppställda målet om50milj.kr.I syfte att fortsätta och fördjupa de kontakter som etablerats mellan svenskadepartement och myndigheter m.fl. och deras motsvarigheter i de central- ochösteuropeiska länderna föreslås ett belopp på 10milj.kr. (anslagspostenE7).Anslagen E1, E2 och E3 behandlas av näringsutskottet.UtskottetUtskottet tillstyrker regeringens förslag vid punkterna E 4(Krigsmaterielinspektionen), E5 (Stiftelsen ), E6(), och E7 (Kontakter med Central- och Östeuropa).F. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m.Propositionen (s.217--226)För utredningar inom det nedrustnings- och säkerhetspolitiska området (F1)föreslås . och för konferensen om säkerhet och samarbete i (F2) 3 750 000.För information, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden(F3) föreslår regeringen med hänsyn till det statsfinansiella läget ettoförändrat anslag om . Antalet grundbidrag föreslås öka med tvåtill att omfatta även fredsråd och Stiftelsen i , och anslagsposten för grundbidrag ökardärför med . projektstöd minskar med motsvarandebelopp.