bet · GE01AU20 · 1991-05-16 00:00:00 — En delvis nyförhandlingssituation kommer att uppstå ute på företagen, sägsdet i propositionen, eftersom den nuvarandeförhandlingsskyldigheten i 38 § medbestämmandelagen i förstahand tar sikte på entreprenadverksamhet.Kjell m.fl. (m, fp, c) motsätter sig i motion A38det beskrivna förslaget att göra undantag från de annarsgällande undantagen när det gäller förhandlingsskyldighet enligt38 § medbestämmandelagen. Motionärerna yrkar ocksåinskränkningar i fråga om möjligheterna att utöva veto enligt 39§. De vill att lagen ändras så att en arbetstagarorganisationinte ges möjlighet att utestänga företag utan kollektivavtalfrån att konkurrera på likvärdiga villkor. Speciellt utsattaskulle de många kvinnliga enmansföretagarna i skrivbyråbranschenvara, anför motionärerna.Utskottets övervägandenVid förhandlingar enligt 38 § medbestämmandelagen liksom närdet gäller förhandling enligt 11 § samma lag är den skyldighetatt informera i förhandlingsfrågan som ligger i självaförhandlingsskyldigheten av största vikt för arbetstagarsidan.Utan denna insyn blir förhandlingsrätten knappast meningsfull.Av förarbetena till de nu gällande bestämmelserna kan utläsasatt lagstiftaren förutsatt att en ingående bedömning har skettunder förhandlingarna enligt 38 § innan arbetstagarsidan ansersig ha positiva skäl för att kunna avge en förklaring om veto(a.a. s. 399).Vetorätten syftar till att ge arbetstagarsidan effektivamöjligheter att tillse att lagar och kollektivavtalupprätthålls. Det är därför enligt utskottets mening närmastsjälvklart att arbetstagarorganisationen redan enligt de i daggällande reglerna har rätt till ett omfattande mått avinformation vid förhandlingar enligt 38 §. Det kan enligtutskottet ändå ligga ett värde i att denna rätt till informationkommer till uttryck i lagtexten. Därvid är det av vikt attunderstryka att det är arbetsgivaren som vid förhandlingen skalllämna sådana upplysningar att förhandlingen kan fylla sitt syfteatt ge den fackliga organisationen möjlighet att ingripa medveto. Detta ter sig naturligt redan av det skälet attarbetsgivaren i allmänhet torde ha bättre förutsättningar attavgöra vilken information som är relevant i detta hänseendeeftersom denne ju kan förmodas ha bättre kännedom omentreprenören/uthyraren i fråga. Av detta skäl föreslårutskottet att det görs ett tillägg till första stycket avinnebörd att arbetsgivaren vid förhandlingen skall lämna deninformation som organisationen behöver för att ta ställning iförhandlingsfrågan. Detta tillägg är närmast att se som enprecisering av förhandlingsskyldigheten.Med hänsyn till de vitt skilda slag av omständigheter somenligt lagen kan utgöra grund för veto är det en mängd olikaförhållanden rörande den tilltänkte entreprenören/uthyraren somkan komma att omfattas av arbetsgivarens informationsskyldighet-- och därmed inbegripas i vad organisationen behöver för attkunna ta ställning i förhandlingsfrågan -- såsomuppbördsförhållanden, anställningsförhållanden för hanspersonal, frågor med anknytning till arbetarskydd ocharbetsmiljö etc.Utskottet anser att preciseringen av förhandlingsskyldighetenbör komma till uttryck på det sättet i lagtexten att en nymening tillförs 38 § första stycket med följande lydelse. "Arbetsgivaren är vid förhandlingen skyldig att lämna deninformation om det tilltänkta arbetet somarbetstagarorganisationen behöver för att kunna ta ställning iförhandlingsfrågan. "Därutöver bör också, såsom föreslagits i propositionen, ensärskild regel införas om att arbetsgivaren skall lämna sådaninformation om det tilltänkta arbetet somarbetstagarorganisationen begär. Förutom att arbetsgivaren självskall presentera ett underlag för att arbetstagarorganisationen,enligt första stycket, skall kunna ta ställning, skall hanalltså lämna information i de ytterligare hänseenden somarbetstagarorganisationen begär vid förhandlingen. Det är junämligen tänkbart att organisationen har fått uppgifter frånannat håll som behöver undersökas och belysas mera ingående.Förhandlingsskyldigheten har inte fullgjorts förränarbetsgivaren lämnat även den information som på detta sättbegärts av arbetstagarorganisationen.Med den av utskottet förordade modellen understryks såvälarbetsgivarens skyldighet att självmant lämna den informationsom behövs för vetofrågans avgörande som rätten förarbetstagarorganisationen att få del av sådant som den anserangeläget. Man undviker också den situationen att för vetofråganbetydelsefull information undanhålls av arbetsgivaren medmotiveringen att arbetstagarorganisationen inte efterfrågat den.Vad gäller undantagen i 38 § andra stycket i fråga om arbeteav kortvarig och tillfällig natur eller arbete som kräversärskild sakkunskap har utskottet inget att invända motregeringens förslag.Utskottets ställningstagande i fråga om ändringar i 38 §medbestämmandelagen innebär att den i sammanhanget berördamotionen A38 avstyrks i berörd del.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att en förhandlingenligt andra stycket har samma syfte som en förhandling sompåkallas av arbetsgivarsidan. Förhandlingsskyldigheten,exempelvis när det gäller rätten till information, harprincipiellt sett samma innebörd, oavsett om den påkallas avarbetsgivaren eller arbetstagarorganisationen.Slutligen skall erinras om att 38 och 39 §§ är dispositiva.Parterna kan således komma överens om avvikande bestämmelser ialla de hänseenden som har berörts.Med anledning av kravet i den förut berörda motionen A38,yrkande 3, av m.fl. om inskränkningar imöjligheten att utöva veto vill utskottet hänvisa till denredogörelse för vetoreglerna som lämnats i det föregående.Utskottet kan inte ställa sig bakom yrkandet, som såledesavstyrks.Krav på översyn av arbetsförmedlingslagenI fyra motioner, tre från förra årets allmänna motionstid ochen från innevarande års, begärs en översyn avarbetsförmedlingslagen alternativt en ny sådan lag. Sådantkrav framställs av m.fl. (c) i motion1989/90:A283, av m.fl. (c) i motion 1989/90:A750och av () i motion 1989/90:A752. I densistnämnda yrkas att uppdragsverksamhet skall uteslutas frånlagens tillämpningsområde. Slutligen framställs krav på översyni partimotion A208 från årets allmänna motionstid.Med det förslag till ny lag om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraft som regeringen lagt fram genom den nubehandlade propositionen och som utskottet i det föregående ihuvudsak ställt sig bakom är något utredningsarbete av det slagsom efterlyses i motionerna inte påkallat. De nu berördamotionerna avstyrks således av utskottet. beträffande avslag på propositionen m.m.att avslår motionerna 1989/90:A252 yrkande 4,1989/90:A255 yrkande 16, 1989/90:A733, 1990/91:A21,1990/91:A34 yrkande 1, 1990/91:A35, 1990/91:A209,1990/91:A223 yrkande 2, 1990/91:A250, 1990/91:A266 yrkandena 4och 5, 1990/91:A726 yrkandena 1 och 2, 1990/91:A752,1990/91:A754 yrkandena 1 och 2, 1990/91:A763 yrkande 1 samt1990/91:A766,res. 1 (m, fp, c)res. 2 (v)2. beträffande skyldighet att anmäla ledig plats tillarbetsförmedlingenatt avslår motionerna 1989/90:A252 yrkande 5 och1990/91:A266 yrkande 6,res. 3 (m)3. beträffande privata förmedlingar på särskilda områdenatt avslår motionerna 1989/90:A704, 1989/90:A706,1989/90:A720, 1990/91:A37, 1990/91:A201, 1990/91:A495 yrkande 2,1990/91:A725, 1990/91:A729 och 1990/91:A754 yrkande 3,res. 4 (m, fp, c)4. beträffande kulturarbetsförmedlingaratt avslår motion 1989/90:A756 och 1990/91:A763yrkande 2,res. 5 (m)res. 6 (fp)5. beträffande 9 § lagen om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraftatt med avslag på motion 1990/91:A38 yrkande 1antar 9 § i det genom propositionen framlagda förslaget till lagom privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft,6. beträffande fackligt samtyckeatt avslår motionerna 1990/91:A33, 1990/91:A34yrkande 2, 1990/91:A36 och 1990/91:A39,res. 7 (v) - villk. 27. beträffande 1 § lagen om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraftatt dels antar 1 § i det genom propositionenframlagda förslaget till lag om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraft, dels godkänner vad utskottet anfört,8. beträffande 3 § lagen om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraftatt antar 3 § i det genom propositionen framlagdaförslaget till lag om privat arbetsförmedling och uthyrning avarbetskraft med den ändringen att andra stycket skall ha denlydelse som framgår av Utskottets förslag i bilaga 2,9. beträffande 6 § lagen om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraftatt bestämmer att 6 § i det genom propositionenframlagda förslaget till lag om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraft skall ha den lydelse som framgår avUtskottets förslag i bilaga 2,10. beträffande återkallelse av tillstånd tillarbetsförmedlingatt godkänner vad utskottet anfört,11. beträffande 10 § lagen om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraftatt bestämmer att 10 § i det genom propositionenframlagda förslaget till lag om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraft skall ha den lydelse som framgår avUtskottets förslag i bilaga 2,12. beträffande 38 § medbestämmandelagenatt med anledning av propositionen och med avslagpå motion 1990/91:A38 yrkande 2 antar 38 § i det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring imedbestämmandelagen med den ändringen att första stycket skallha den lydelse som framgår av Utskottets förslag i bilaga 2,13. beträffande möjligheten att utöva vetoatt avslår motion 1990/91:A38 yrkande 3,res. 8 (m, fp, c)14. beträffande översyn av arbetsförmedlingslagenatt avslår motionerna 1989/90:A283 yrkande 6,1989/90:A750, 1989/90:A752 yrkande 1 och 1990/91:A208 yrkande 9,15. beträffande lagförslagen i övrigtatt antar de genom propositionen framlagdaförslagen till lag om privat arbetsförmedling och uthyrning avarbetskraft och lag om ändring i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet i den mån förslagen inte omfattasav vad utskottet hemställt under 1--14 ovan.Utskottet hemställer att ärendet avgörs efter endast enbordläggning.Stockholm den 16 maj 1991På arbetsmarknadsutskottets vägnarLars UlanderNärvarande: (), (), KjellNilsson (s), (), (m), (), (), (), (),(), (), (), (), (), ErikHolmkvist (m), () och (). Avslag på propositionen m.m. (mom. 1)(), (m), (),(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Arbetsförmedlingen har" och på s. 14 slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse:De skäl som låg bakom förbudet mot förvärvssyftandearbetsförmedling enligt lag föreligger inte längreenligt utskottets mening. finns en väl utbyggd offentligarbetsförmedling. Med stigande arbetslöshet kommerarbetsförmedlingens insatser att bli ännu viktigare.Om man upprätthåller förbudet mot friståendearbetsförmedlingar begränsas de tillgängliga resurserna till denav staten finansierade förmedlingen. Det finns enligt utskottetsmening anledning att ställa sig kritisk till detta. Med enstörre mångfald inom arbetsförmedlingsområdet skulle manåstadkomma en ökad flexibilitet och anpassningsförmåga som utgören förutsättning för en väl fungerande arbetsmarknad.Privata eller andra fristående förmedlingar innebär flerafördelar enligt utskottets mening. Servicen till såvälarbetssökande som arbetsgivare skulle kunna förbättras ochdärmed innebära en stimulans för de offentliga förmedlingarna.Argumenten för ökad mångfald inom den offentliga sektorn ärrelevanta även för detta område. Valfriheten ökar för denenskilde som möjligheterna blir större för deanställda att få utlopp för sin kreativitet. Utskottet anslutersig således till den uppfattning som framförs bl.a. itrepartimotionen A35 att arbetsförmedlingsmonopolet böravskaffas. Det bör övervägas om det över huvud taget krävs någonsärskild lag som reglerar arbetsförmedlingen. I sammanhanget kanuppmärksammas att inte längre har någon sådanlagreglering.En ändring av principerna för arbetsförmedling kräveremellertid att säger upp nr 96.Uppsägning kan ske endast och nästa gång under enettårsperiod räknat från . Som föreslås itrepartimotionen bör besluta att uppdra åt regeringenatt möjligt säga upp konventionen.Utskottet vill understryka att mångfald inomarbetsförmedlingsområdet inte innebär något avkall på kravet attstaten skall svara för en effektiv offentlig arbetsförmedling.En god och för den arbetssökande kostnadsfri service skalltillhandahållas över hela landet. Ett väl utbyggt kontorsnät medgod teknisk service bl.a. så att de sökande snabbt kan fåkännedom om lediga platser är därför nödvändigt.Fram till dess att konventionen kan sägas upp ocharbetsförmedlingslagen därefter upphävas bör den nu gällandelagen ändras så att den inte längre omfattar uthyrning avarbetskraft. Det är stötande för den allmänna rättskänslan attsådan uthyrning är olaglig trots att den är allmänt förekommandeoch accepterad. Regeringens förslag innebär visserligen attuthyrning legaliseras, men förslaget är omgärdat av alltförmånga begränsningar. Uthyrningsföretagen kommer alltjämt att hasvårigheter att fungera tillfredsställande.Sammanfattningvis anser utskottet att regeringens förslag tilllag om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft ochtill ändringar i medbestämmandelagen bör avslås. Vad utskottetanfört om avskaffande av arbetsförmedlingsmonopolet ochuppsägning av bör ges regeringen till känna.Detta innebär att utskottet tillstyrker motion A35 i sinhelhet. Även motioner med yrkanden om avskaffande avarbetsförmedlingmonopolet, nämligen 1989/90:A252, 1989/90:A255,1989/90:A733, A21, A209, A223, A266, A726, A752, A754, A763 ochA766, tillstyrks i motsvarande delar. Detsamma gäller motionernaA250, A266, A726 och A754 i den del de avser krav på uppsägningav ILO-konventionen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande avslag på propositionen m.m.att riksdagendels med bifall till motionerna 1990/91:A34 yrkande 1 samt1990/91:A35 yrkandena 2 och 3 avslår proposition 1990/91:124,dels med bifall till motionerna 1989/90:A252 yrkande 4,1989/90:A255 yrkande 16, 1989/90:A733, 1990/91:A21, 1990/91:A35yrkandena 4 och 5, 1990/91:A209, 1990/91:A223 yrkande 2,1990/91:A266 yrkande 5, 1990/91:A726 yrkande 2, 1990/91:A752,1990/91:A754 yrkande 2, 1990/91:A763 yrkande 1 och 1990/91:A766som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omavskaffande av arbetsförmedlingsmonopolet,dels också med bifall till motionerna 1990/91:A35 yrkande1, 1990/91:A250, 1990/91:A266 yrkande 4, 1990/91:A726 yrkande 1och 1990/91:A754 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om uppsägning av ,2. Avslag på propositionen m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Den fråga" och på s. 14 slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse:Utskottet motsätter sig de föreslagna reglerna om uthyrning avarbetskraft. AMS har inte klarat av att bevaka denna företeelsenär den har varit kriminaliserad. Det är självfallet uteslutetatt AMS skall kunna kontrollera den i fortsättningen med deoprecisa regler som regeringsförslaget innebär.En grundprincip för medinflytandet på arbetsplatsen har, såsompåpekas i motion A34, varit att detarbetsrättsliga ansvaret legat på den plats där arbetet utförts.Med propositionens förslag flyttas ansvaret till det uthyrandeföretaget. De fackliga organisationernas möjligheter attföreträda arbetstagarna försämras. Den svenska arbetsrättsligamodellen för medinflytande kommer att luckras upp successivt.Anställningsskyddet undermineras genom att arbetsgivarna fårmöjlighet att hyra ut arbetskraft till varandra. De förhållandensom råder hos kontorsserviceföretag och skrivbyråer kommer attvinna insteg på stora delar av arbetsmarknaden. Arbetskraftenblir en insatsvara som köps vid behov och som man sedan gör sigav med.Utskottet instämmer med motionen att en legalisering avuthyrningsverksamheten sannolikt kommer att leda till att enmängd oseriösa uthyrningsföretag bildas, vilket redan skett inombyggsektorn. Det finns en uppenbar risk att uthyrningsföretagendumpar löner och andra anställningsvillkor, i synnerhet om ettEES-avtal eller EG-medlemskap kommer till stånd.Utskottet anser liksom att de motiv somåberopas i propositionen för avkriminalisering saknar egentligbärkraft. Till detta kommer att frågan om förslagets förenlighetmed nr 96 är kontroversiell och svårbedömd.Vad som anförts innebär att utskottet tillstyrker motion A34 iberörd del och avstyrker propositionen liksom de motioner ivilka yrkanden framställts om avskaffande avarbetsförmedlingsmonopolet och om uppsägning avILO-konventionen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande avslag på propositionen m.m.att med bifall till motionerna 1990/91:A34 yrkande 1samt 1990/91:A35 yrkandena 2 och 3 avslår dels proposition1990/91:124, dels motionerna 1989/90:A252 yrkande 4,1989/90:A255 yrkande 16, 1989/90:A733, 1990/91:A21, 1990/91:A35yrkandena 1, 4 och 5, 1990/91:A209, 1990/91:A223 yrkande 2,1990/91:A250, 1990/91:A266 yrkandena 4 och 5, 1990/91:A726yrkandena 1 och 2, 1990/91:A752, 1990/91:A754 yrkandena 1 och 2,1990/91:A763 yrkande 1 samt 1990/91:A766,3. Skyldighet att anmäla ledig plats till arbetsförmedlingen(mom. 2), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet vill" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Det ligger i linje med utskottets uppfattning enligtreservation 1 om avskaffande av arbetsförmedlingsmonopolet attäven lagen om skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig platstill den offentliga arbetsförmedlingen upphävs.Utskottet tillstyrker således i motsvarande delar dem-motioner i vilka krav om detta framställts, nämligen1989/90:A252 och A266. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag i frågan.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande skyldighet att anmäla ledig plats tillarbetsförmedlingenatt med bifall till motionerna 1989/90:A252 yrkande5 och 1990/91:A266 yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,4. Privata förmedlingar på särskilda områden (mom. 3)(), (m), (),(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "I den" och slutar med "motsvarande delar" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening är det ingenting som talar för attarbetsförmedling bedrivs bäst och mest rationellt i form av ettoffentligt monopol. Utvecklingen går mot en större efterfråganpå differentierade tjänster. Här liksom på andra offentligaområden innebär en ökad mångfald större flexibilitet ochanpassningsförmåga, vilket bör skapa en totalt sett bättrefungerande arbetsmarknad.I flera motioner (m, fp resp. c) har förslag framförts omolika områden där fristående förmedlingar bör tillåtas.Utskottets principiella uppfattning, som den kommit till uttrycki reservation 1, rörande avskaffande avarbetsförmedlingsmonopolet innebär att privata förmedlingar börtillåtas på alla de områden som föreslås i motionerna. De isammanhanget behandlade motionerna tillstyrks således avutskottet. Vad som anförts bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande privata förmedlingar på särskilda områdenatt med bifall till motionerna 1989/90:A704,1989/90:A706, 1989/90:A720, 1990/91:A37, 1990/91:A201,1990/91:A495 yrkande 2, 1990/91:A725, 1990/91:A729 och1990/91:A754 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,5. Kulturarbetsförmedlingar (mom. 4), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Med anledning" och slutar med "motsvarande del" bortha följande lydelse:Oavsett arbetsmarknadsläge är arbetslösheten större blandkulturarbetare än bland andra grupper. Arbetslösheten slår intebara ekonomiskt utan upplevs också som ett hinder att få utloppför skaparkraft.Som påpekas i motion A763 (m) har kulturarbetsförmedlingarnainte löst problemen för kulturarbetarna. Denna grupp börgivetvis som alla andra kunna utnyttja den offentligaarbetsförmedlingen. Det är däremot förkastligt att upprätthållaförbudet mot privata förmedlingar, som genom specialisering,särskild anknytning till de arbetssökande och god kännedom omarbetsmarknaden i högre grad skulle kunna bistå dearbetssökande.Även centrumbildningarna har till uppgift att tillvarata sinamedlemmars intressen på arbetsmarknaden men förfogar inte övermedel på samma sätt som arbetsförmedlingen. Enligt utskottetsmening skulle den sakkunskap som centrumbildningarna besitterkunna utnyttjas bättre om, såsom föreslås i motionen, viss delav den offentliga kulturarbetsförmedlingen fördes över dit.Efterfrågan på kulturarbetare skulle kunna öka liksommöjligheterna att medverka till att kulturarbetare fårmeningsfylld utbildning och adekvata arbetsuppgifter.Utskottet tillstyrker med det anförda motion A763 i berörddel. Motion A756 får anses tillgodosedd med vad som anförts.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande kulturarbetsförmedlingaratt med bifall till motion 1990/91:A763 yrkande 2och med anledning av motion 1989/90:A756 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Kulturarbetsförmedlingar (mom. 4)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Av vad" och slutar med "avstyrks således" bort haföljande lydelse:Genom en kombination av hög arbetslöshet och låga inkomsterskulle landets frilansande artister vara hjälpta av tillgångentill en arbetsförmedling som klarar av att förmedla såvälengagemang som de tjänster som är nödvändiga, t.ex. för att enturné skall kunna genomföras. Det är fråga om enarbetsförmedling på en mycket begränsad arbetsmarknad. Sådanförmedling ställer krav på talang och speciell kunskap på fleravitt skilda områden.Inställningen att ansvaret för verksamheten medarbetsförmedling inte bör splittras upp är, som framhålls imotion 1989/90:A756, inte relevant i fråga om denna kategori.Det är inte som annars fråga om att förmedla lediga platser.Artisterna söker ju inte varaktiga arbeten. Inte heller skullenågon arrangör av kulturevenemang komma på idén att vända sigtill den lokala arbetsförmedlingen för att söka en artist.Det anförda visar enligt utskottets mening på behovet av atttillåta kompletterande, fristående arbetsförmedlingar påkulturområdet. Motionen tillstyrks således av utskottet medanmotion A763, i motsvarande del, får anses tillgodosedd med vadsom anförts.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande kulturarbetsförmedlingaratt med bifall till motion 1989/90:A756 och medanledning av motion 1990/91:A763 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,7. Fackligt samtycke (mom. 6)Vid avslag på reservation 2Karl-Erik () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse:Uthyrning av arbetskraft bör enligt utskottets mening alltjämtvara förbjuden. Ett företag skall dock få anlita uthyrdarbetskraft under förutsättning att den fackliga motparten medstöd av centralt kollektivavtal givit sitt samtycke.Detta ställningstagande innebär att utskottet tillstyrkermotion A34 yrkande 2. Motionerna A33, A36 och A39 får ansestillgodosedda med vad som anförts.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande fackligt samtyckeatt med bifall till motion 1990/91:A34 yrkande 2och med anledning av motionerna 1990/91:A33, 1990/91:A36 och1990/91:A39 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Möjligheten att utöva veto (mom. 13)(), (m), (),(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Med anledning" och slutar med "således avstyrks"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det betänkligt attvetorättsreglerna ibland används av de fackliga organisationernaför att försöka stoppa även seriösa företag. Detta drabbarsärskilt enmansföretag och innefattar därigenom ett hot motetableringsrätten.