bet · GF01NU10 · 1991-12-10 00:00:00 — I vissa dotterbolag finns andradelägare än staten.Företaget finns representerat på ett antal orter i landet frånMalmö i söder till i norr.År 1990 var omsättningen 956 milj.kr. och antalet anställdanärmare 900. DAFA är störst med ca 400 anställda.Offentliga och privata sektorn svarar för vardera cirkahälften av koncernens omsättning.Under de senaste åren har verksamheten expanderat perår som branschen som helhet vuxit med 15 %.Företagsgruppen har en uttalad ambition att bli ett av de femstörsta företagen på marknaden i Norden.Inom SKDföretagen har frågan om ägarkomplettering diskuteratssedan något år tillbaka. Företagsgruppen arbetar på en marknaddär den för att nå långsiktig tillväxt och lönsamhet sannoliktkommer att behöva förstärka sin kapitalbas. En kapitalökningskulle kunna ske i samband med en ägarkomplettering. Det finnspå servicebyråområdet alltjämt betydande stordriftsfördelar attvinna. En viktig förutsättning för en framtida ägarkompletteringanges också vara att personalen ges möjlighet att bli delägare.Det ger stimulans till personal och ledning, vilket är viktigt ikonsultföretag, där personalen är företagets huvudsakligatillgång.SPAR-registretAvgränsningen mot klargjordes i samband medbolagsbildningen av DAFA. Beställningar görs av ochDAFA gör bearbetningarna.Utskottets övervägandenDen statliga företagssektorn är mycket stor, och den omfattarmycket skiftande verksamheter. Inom sektorn finns både små bolagoch stora industriföretag. Verksamheten spänner över vida fältalltifrån stålproduktion och omfattande skogs- ochjordbruksegendomar till investmentbolag och kreditinstitut.Det statliga företagsägandet har inte alltigenom varit en delav en medveten och planerad strategi. Det har ofta varitspeciella och tillfälliga orsaker som utgjort skälet till attstaten engagerat sig i olika bolag. Det kan ha funnitsvälgrundade motiv för ett statligt engagemang i ett visstföretag . Detta ställningstagande haremellertid sällan omprövats när förutsättningarna förändrats.Mer sällan finns det enligt utskottets mening anledning tillfortsatt och utvidgat statligt engagemang. Det finns somutskottet ser det en rad principiella problem förknippade medstatligt ägande. Om staten uppträder som företagsägare och självagerar på den marknad staten har till uppgift att angespelregler för, uppstår en uppenbar risk för osund konkurrens.Regeringen kan tvingas ta hänsyn till olika intressen som göratt konkurrensen snedvrids. Utskottet delar således regeringensuppfattning att rättvisan och den fria konkurrensen kräver attstaten står neutral mellan olika företag.Mot bakgrund av vad utskottet anfört tillstyrker utskottet attregeringen ges bemyndigande att och på devillkor som anges i propositionen sälja aktier i villkor som uppställs i propositionen bl.a. om attverksamheten bedrivs på en konkurrensutsatt marknad äruppfyllda. Som framgått torde det i detta sammanhang vara avsärskilt värde att de anställda i företagen, moderföretaget ochdotterbolagen, ges tillfälle att bli delägare i företaget.Finansutskottet vill avslutningsvis framhålla att det finnsviktiga principiella frågor förknippade med försäljning avstatliga bolag som sammanhänger med reglerna för förfogandetöver statens egendom. I regeringsformen (RF 9:8) stadgas attstatens medel och övriga tillgångar står till regeringensdisposition. Av RF 9:9 framgår att fastställer i denomfattning som behövs grunder för förvaltningen av statensegendom och förfogandet över den. kan därvidföreskriva att åtgärd av visst slag inte får vidtas utanriksdagens tillstånd.Finansutskottet har behandlat dessa principiella frågor bl.a.i ett yttrande till trafikutskottet (FiU 1987/88:3y). Utskottetkonstaterade därvid att några grunder för förvaltningen avstatens egendom och förfogandet över den inte har fastställts avriksdagen. Däremot har föreskrivit att vissa åtgärder,t.ex. försäljning av fast egendom vars värde överstiger vissabeloppsgränser inte får vidtas utan tillstånd.I proposition 1991/92:38 om inriktningen av den ekonomiskapolitiken, som bereds av finansutskottet, angesen strategi för statens förmögenhetsförvaltning. Dessariktlinjer har emellertid inte förelagts förgodkännande. De har inte heller föranlett något motionsyrkande.Finansutskottet anser emellertid det angeläget att riksdagensnarast fastställer i den omfattning som behövs grunder förförvaltningen av statens egendom och förfogandet över den. Detankommer på näringsutskottet att bedöma i vilken utsträckningdetta är behövligt i samband med privatisering av statligt ägdaföretag och hur de i så fall bör utformas.Finansutskottet förutsätter att frågan om hur inkomsterna avförsäljning av statliga företag skall användas, liksom vilkagenerella principer som skall gälla för den statligaförmögenhetsförvaltningen, kommer att behandlas i anslutningtill att tar ställning till de budgetpolitiskariktlinjerna i samband med budgetregleringen. Dessa frågor kansjälvfallet inte ses isolerade från övriga statsinkomster ellerstatsutgifter. Som allmän princip bör, som föreslås iproposition 1991/92:38, gälla att kapital som frigörs på dettasätt används till investeringar som skapar förutsättningar förtillväxt, dvs. har en hög samhällsekonomisk avkastning, ellerför att amortera på statsskulden.Stockholm den 3 december 1991På finansutskottets vägnarPer-Ola ErikssonI beslutet har deltagit: (), HansGustafsson (s), (), (), AllanLarsson (s), (), Per (), TomHeyman (m), (), (), Bo GJenevall (nyd), (), (), AlfEgnerfors (s) och ().Avvikande meningHans Gustafsson, , , Per OlofHåkansson, , och (allas) anser att den del av finansutskottets yttrande somunder utskottets överväganden börjar med "Den statliga" ochslutar med "i företaget" bort ha följande lydelse:Den statliga företagssektorn är relativt omfattande. Inomsektorn finns både små och stora bolag. Inslaget av basindustriär förhållandevis stort, men det finns också företag inom t.ex.elektronik, bioteknik och livsmedel.Som redovisas i den socialdemokratiska motionen har detstatliga företagsägandet tillkommit dels för att skydda viktiganaturtillgångar såsom skogen och malmen bl.a. i , delsav sysselsättningspolitiska och regionalpolitiska skäl.Under den socialdemokratiska regeringen utvecklade och stärkteden statliga företagsgruppen både sin finansiella styrka och sinkonkurrenskraft och står nu relativt stark. Den statligaföretagsgruppen utgör en viktig drivkraft i den svenskaekonomin. Det statliga ägandet utgör också, tillsammans med dekooperativa företagen, en betydelsefull motvikt till den privataägarkoncentrationen.Utskottet ser regeringens förslag om en utförsäljning av destatliga företagen som främst ett ideologiskt motiverat ingrepp.Även om den uttalade ambitionen är att vid försäljningen försökasprida aktieägandet och erbjuda småsparare och anställda attteckna aktier, visar erfarenheterna att dessa redan inom någotår ofta har sålt aktierna vidare. Det är vidare svårt att förståvarför man vill avyttra statliga aktier för 10 miljarder årligenoch successivt urholka den kapitalbas som gav ettresultat efter finansiella poster på drygt 20 miljarder kronor.Regeringen har inte visat hur den ska åstadkomma en bättreavkastning på detta kapital genom en alternativ placering.Som framhålls i den socialdemokratiska motionen kommer enutförsäljning i den omfatttning som föreslås i propositionen attta i anspråk en stor del av det riskkapital som behövs förnäringslivet, inte minst för de mindre företagen. Det årligabehovet av nyteckningar i börsföretagen kan uppskattas till 10 à20 miljarder kronor under den första halvan av1990-talet. Därtill kommer krav till följd av behoven avuppstädning på fastighets- och finansmarknaderna påuppskattningsvis . Det sammanlagda behovet kansåledes komma att uppgå till 15--25 miljarder under de närmasteåren. Detta kan jämföras med att volymen nyteckningar ochnyintroduktioner på Stockholmsbörsen under det för börsen unika1980-talet uppgick till 5 à 10 miljarder per år.Utskottet ser mot denna bakgrund med stor oro på regeringensplaner att sälja aktier för 10 miljarder underöverskådlig tid framöver. Näringslivets möjligheter attnyemittera aktier via börsen krymper därmed. Andra företag än deallra största och internationellt mest kända kommer att trängasut. De mindre företagen kommer således att drabbas hårt.Utskottet anser att förslaget i propositionen att privatiserastatliga företag verkar mindre väl övervägt vad gäller desamlade effekterna för de mindre och medelstora företagen.Förslaget bör därför avslås av . Staten bör ävenfortsättningsvis kunna äga och driva företag. Ett aktivt ägandeinnefattar förändringar i det statliga ägandet,omstruktureringar, försäljningar och utökningar av ägandet. Enprövning måste göras i varje enskilt fall. Utgångspunkten måstevara att det är näringspolitiskt motiverat och skapar godaförutsättningar för företaget. Vad utskottet anfört börriksdagen med bifall till motion N20 (s) som sin mening geregeringen till känna.Socialförsäkringsutskottets yttrande1991/92:SfU1yBilaga 3Privatisering av statligt ägda företag m.m.Till näringsutskottetNäringsutskottet har beslutat beredasocialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1991/92:69 om privatisering av statligt ägdaföretag, m.m. såvitt avser AB vill med anledning härav anföraföljande.Staten är ägare till i ABKurortsverksamhet. Bolagets omsättning utgjorde114,9 milj.kr. Verksamheten består främst av rehabiliterings-och utredningsinsatser inom den svenska socialförsäkringen ochbedrivs vid sjukhus i och iTranås. Sjukhusen har tillhopa 430 vårdplatser.Behovet av särskilda resurser för arbetsförmågeutredning ochrehabilitering togs upp av rehabiliteringsutredningen ibetänkande SOU 1988:41 Tidig och samordnad rehabilitering.Utredningen lämnade en redogörelse för verksamheten vidriksförsäkringsverkets båda förenämnda sjukhus, ävensom förmotsvarande verksamhet vid Åre sjukhus, som var ett avriksförsäkringsverkets sjukhus, men överläts till länslandsting . I samband med nämnda överlåtelse garanteradesi avtal en skyldighet att ta emot sådana patienter som deallmänna försäkringskassorna remitterade till sjukhuset förundersökning och utredning. Försäkringskassorna i södra i huvudsak , försäkringskassorna imellersta och kassorna i för utredningar.Patienter som remitterats till sjukhusen i ochTranås var antingen utredningspatienter eller vårdpatienter.Utredningspatienterna remitterades från de allmännaförsäkringskassorna på grund av att de var särskiltsvårbedömbara ur sjukförsäkringssynpunkt och behövde utredningantingen för rehabilitering eller för förtidspension.Vårdpatienterna remitterades av sjukvårdshuvudmännenhuvudsakligen för vård av olika sjukdomstillstånd som ett led iett långsiktigt funktionsbevarande behandlingsprogram.Utredningspatienterna utgjorde av de remitteradepatienterna. Vid sjukhusen förekom även viss polikliniskverksamhet för personal, ortsbefolkning m.m.Rehabiliteringsberedningen konstaterade att det hosförsäkringskassorna fanns ett stort behov av sjukhusensutredande verksamhet. riktades viss kritik motverksamheten framför allt därför att vistelsen alltför sällanledde till återgång i arbetet utan till rekommendation omförtidspensionering. Ett huvudproblem var att avpatienterna varit sjukskrivna än när de skrevsin. AB Kurortsverksamhet hade emellertid i en egen utredningföreslagit en rad åtgärder som skulle leda till en aktivare ochmera målinriktad verksamhet vid sjukhusen. Förslagens inriktningöverensstämde enligt rehabiliteringsutredningen väl med denanalys av sjukförsäkringens behov som beredningen gjort, ochutredningen kunde även konstatera att förändringar påbörjats ochgett vissa resultat. Beredningen menade emellertid attriksförsäkringsverkets sjukhus aldrig ensamma kunde klara avdetta behov utan fick ses som en resurs vid sidan om övrigsjukvård. Den medicinska rehabiliteringen skulle enligtberedningen ligga så nära individen som möjligt och byggas utinom primärvården med stöd av medicinskarehabiliteringskliniker. När tillräckliga sådana resurser fannsför varje landsting kunde enligt beredningen behovet avrehabiliteringsresurser vid sjukhusifrågasättas.Utskottets bedömning av en försäljning av AB Kurortsverksamhetmåste ses mot bakgrund av de beslut som tagit vid detvå nästföregående riksmötena om en ändrad inriktning avsocialförsäkringens roll och insatser inom arbetslivet för attse till att människor inte drabbas av långa sjukskrivningareller förtidspensionering och åtgärder som kan ge dem somdrabbas möjligheter att komma tillbaka i arbetslivet. Förslag idetta syfte har lagts fram i propositionerna 1989/90:62 ominsatser för aktiv rehabilitering och arbetslivsfondensverksamhet m.m. och 1990/91:141 om rehabilitering ochrehabiliteringsersättning och bygger i stora delar pårehabiliteringsberedningens förslag. Delar av den ändradelagstiftningen på området har redan trätt i kraft(1989/90:SfU12, rskr. 185) och återstående delar träder i kraftden (1990/91:SfU16, rskr. 303).Socialförsäkringen kommer härigenom i högre grad än attanvändas för aktiva insatser för att rehabilitera de försäkradetill arbete och den s.k. arbetslinjen inom socialförsäkringenoch arbetsmarknadspolitiken markeras. Som ett led igenomförandet av dessa reformer anser utskottet att det är avstor betydelse att försäkringskassorna har tillgång tilleffektiva resurser för rehabilitering ochrehabiliteringsundersökningar och att riksförsäkringsverketssjukhus fyller en mycket viktig uppgift.Om bolaget säljs till annan anser utskottet att det finnsmöjligheter att genom avtal erhålla garantier för den fortsattaverksamhetens inriktning och kvalitet så länge behovet avverksamheten kvarstår. Utskottet har därför ingen principiellinvändning mot propositionen i denna del, men förutsätter attregeringen när en försäljning övervägs noga beaktar de aspekterpå behovet av utredningsresurser för försäkringskassorna somutskottet ovan framhållit.Stockholm den 5 december 1991På socialförsäkringsutskottets vägnarGullan LindbladI beslutet har deltagit: (), BirgittaDahl (s), (), (), (), (), (), (), LeifBergdahl (nyd), (), (),(), (), () ochKarin Wegestål (s).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningBirgitta , , , ,, och (allas) anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med "Om bolagetovan framhållit." bort ha följande lydelse:Utskottet anser från de principiella aspekter på enutförsäljning av statliga företag som framhållits i motion1991/92:N20 av m.fl. (s) att näringsutskottetbör avstyrka bifall till proposition 1991/92:69 i den del denberör AB yttrande1991/92:SoU2yBilaga 4Privatisering av statligt ägda företag m.m.Till näringsutskottetNäringsutskottet har berett socialutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1991/92:69 om privatisering avstatligt ägda företag, m.m. jämte motioner, såvitt propositionenoch motionerna rör utskottets område.Socialutskottet begränsar sitt yttrande till frågan omprivatisering av statens hundskola (efter bolagsbildning) ochstatens bakteriologiska laboratorium (efter bolagsbildning), sombehandlas i propositionen, och frågan om privatisering avApoteksbolaget som tas upp i en motion.SocialutskottetPropositionenI propositionen föreslås regeringen få bemyndigandeatt genomföra försäljning helt eller delvis av statens aktier i35 i en bilaga angivna aktiebolag eller att sälja delar avföretag i vilka staten äger samtliga aktier. Bemyndigandet bör,enligt propositionen, även avse möjlighet för regeringen attverka för en minskning av statens ägarandel t.ex. genom atttillstyrka en nyemission till andra än staten. Regeringen börvidare ha möjlighet att välja lämplig tidpunkt att genomföraförsäljningarna i den takt som är affärsmässigt fördelaktig. Detpraktiska genomförandet av försäljningen måste, enligtpropositionen, anpassas till förutsättningarna i detenskilda fallet och de aktuella förhållandena i omvärlden.Av bilagan framgår att regeringen vill ha ett bemyndigande attefter bolagsbildning helt eller delvis sälja statens hundskolaoch statens bakteriologiska laboratorium.MotionernaI motion 1991/92:N18 av m.fl. (s)hemställs att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utförsäljning av statens hundskola.För att uthålligt upprätthålla en hundproduktion av önskadomfattning och kvalitet är det enligt motionärernas uppfattningnödvändigt att staten äger majoriteten () av aktiernai statens hundskola. Risken för att en eller flera privata ägareavyttrar hela verksamheten måste också tas i beaktande enligtmotionärerna.I motion 1991/92:N21 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om privatisering av Apoteksbolaget. Motionärenanför att redan nu kunde fler företag ha tagits med iregeringens förslag om privatisering av statligt ägda företag.Apoteksbolaget är ett sådant företag.Tidigare behandlingI betänkandet 1991/92:SoU9 behandlar utskottet proposition1991/92:7 om ombildning av statens hundskola till aktiebolag ochproposition 1991/92:25 bilaga 4 punkt 2 om den ekonomiskaregleringen vid ombildning av statens hundskola till aktiebolag.Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringens förslag iproposition 1991/92:7 att ombilda statens hundskola tillaktiebolag. Utskottet tillstyrker vidare förslaget i proposition1991/92:25 bilaga 4 till principer för den ekonomiskaregleringen av ombildningen och tillstyrker ett bemyndigandetill regeringen att vidta de åtgärder som behövs i samband medavvecklingen av myndigheten statens hundskola samt för attgenomföra förslaget om bildandet av ett aktiebolag. Slutligentillstyrker utskottet ett förslagsanslag för Medel förombildning av statens hundskola till aktiebolag på 7 000 000kr. i tilläggsbudget I för /92.Socialutskottets bedömningSocialutskottet delar regeringens syn att statens främstauppgift inom näringspolitiken är att ange ramar och regelsystemför näringslivets verksamhet och bidra till att skapabetingelser för långsiktig tillväxt. Utskottet delar ocksåuppfattningen att endast företag som bedriver kommersiellverksamhet och som arbetar på konkurrensutsatta marknader börbli föremål för försäljning.Utskottet, som i betänkandet 1991/92:SoU9 behandlat frågan ombolagisering av statens hundskola, ser positivt på att statenshundskola efter bolagsbildning öppnas för privat ägande.Utskottet anser att det bör ankomma på regeringen att finnaformerna för detta och avgöra hur stor del av aktierna i bolagetsom bör kunna försäljas mot bakgrund av de samhällsintressenstatens hundskola har att tillgodose. Utskottet har alltså ingenerinran mot propositionens förslag i denna del men föreslår attmotion 1991/92:N18 (s) avstyrks.Statens bakteriologiska laboratorium () har såvälmyndighetsfunktioner, såsom t.ex. epidemiologisk övervakning,som produktionsverksamhet, såsom t.ex. tillverkning av vacciner.Utskottet har inhämtat att regeringen hargett direktiv till en utredning om ett nationelltsmittskyddsinstitut. Denna del avses sålunda inte privatiseras.Regeringen har också uppdragit åt SBL att lämna förslag om hurproduktionen av vacciner m.m. skulle kunna drivas iaktiebolagsform. Utskottet anser att i denna delregeringens förslag bör uppfattas som en begäran om godkännandeav att den del av SBL som avser produktion av vacciner m.m. fårombildas till aktiebolag och att detta bolag senare helt ellerdelvis får försäljas.Utskottet ser inga principiella hinder mot att devaccinproducerande delarna m.m. av SBL överförs i bolagsform.Utskottet har inte heller någon invändning mot att ett sådantbolag helt eller delvis säljs. Utskottet har med det angivnaförtydligandet inte heller någon erinran mot propositionensförslag i denna del.Socialutskottet har inhämtat att vissa frågor omApoteksbolaget verksamhet övervägs iregeringskansliet. Utskottet anser att inte börföregripa dessa överväganden. Utskottet föreslår därför attmotionen 1991/92:N21 avstyrks.Stockholm den 3 december 1991På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),(), (), (),(nyd), (), (),(), My (), () ochCathrine ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningBo Holmberg, , , , , och (samtliga s) anser att den del av utskottets yttrande som börjarmed "Utskottet delar också" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Utgångspunkten skall vara att skapa bästa möjligaförutsättningar för varje företag. förutsätts härvidfå ett inflytande över de beslut som skall fattas beträffandeorganisation och verksamhet i statliga företag, vilket dennuvarande regeringen vill frånta riksdagen.Mot bakgrund av de samhällsintressen som statens hundskolahar att tillgodose är det viktigt att staten innehar enaktiemajoritet i bolaget. Detta ger en möjlighet attockså fortsättningsvis besluta om inriktning och kvalitetutifrån de mål samhället ställer på verksamheten. Ett enigtsocialutskott ställde sig bakom dessa principer vid behandlingenav proposition 1991/92:7 om ombildningen av statens hundskolatill aktiebolag. Utskottet anser att motion 1991/92:N18 börbifallas.Mot den bakgrunden avstyrker utskottet bifall till proposition1991/92:69 i denna del. kan inte inta tvådelvis olika ståndpunkter. Förslag om eventuella ytterligareförändringar av hundskolan bör i vanlig ordning föreläggasriksdagen efter en särskild beredning.Socialutskottet konstaterar att regeringen efter överlämnandetav proposition 1991/92:69 om privatisering av statligt ägdaföretag, m.m. nu också beslutat att i särskild ordning utredastatens bakteriologiska laboratorium (SBL).Socialutskottet anser att den här beslutsordningen inte ärkorrekt. För det första är SBL en myndighet och inte ettstatligt bolag. För det andra kan inte ge regeringenen helt öppen fullmakt utifrån en enbart näringspolitiskproposition om att bolagisera anser att kommande förslag från regeringen omSBL skall avvaktas och att propositionen därför nu bör avstyrkasi denna del.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Gudrun () anför:Jag anser att proposition 1991/92:69 bör avstyrkas medhänvisning till motion 1991/92:N22. Enligtvänsterpartiet kan det inte vara riktigt och rätt att medett beslut delegera rätten att utan motiv i det enskildafallet privatisera verk och företag.Trafikutskottets yttrande1991/92:TU2yBilaga 5Privatisering av statligt ägda företag, m.m.Till näringsutskottetNäringsutskottet har berett trafikutskottet tillfälle attsenast avge yttrande över proposition1991/92:69 om privatisering av statligt ägda företag, m.m. jämtemotioner såvitt gäller AB Aerotransport och AB SvenskBilprovning.Med anledning härav får trafikutskottet anföra följande.I propositionen i fråga föreslås främst att regeringen fårriksdagens bemyndigande att sälja statens aktier i 35 aktiebolageller delar av dessa. Aktiebolagen är upptagna i en bilaga tillpropositionen. Av bilagan framgår att de aktiebolag vilkasverksamhet berör utskottets beredningsområde är AB Aerotransport(ABA) och AB Svensk Bilprovning.I bl.a. motionerna 1991/92:N17 av och (båda v), 1991/92:N20 av m.fl. (s) och1991/92:N22 av m.fl. (v) yrkas avslag påpropositionen.Trafikutskottet ansluter sig för sin del till deprincipiella överväganden som enligt regeringen talar för attdet statliga ägandet av företag bör minska. I första hand bör --som framhålls i propositionen -- de företagsenheter ellerföretagsgrupper inom den statliga sektorn som arbetarunder kommersiella betingelser på konkurrensutsatta marknadersuccessivt säljas. Både ABA, via delägarskapet i SAS, och SvenskBilprovning arbetar visserligen under kommersiella betingelsermen i begränsad konkurrens. Utskottet förutsätter därför attregeringens fortsatta överväganden inför en försäljning avstatens aktier i de båda företagen omfattar frågan hurkonkurrensbegränsningen skall reduceras eller elimineras.