bet · GF01BoU9 · 1991-12-05 00:00:00 — Utskottet tillstyrker proposition 1991/92:56 ombostadsbyggandets finansiering. bör enligt utskottetsuppfattning riva upp besluten om att införa ett system medräntelån för bostadsfinansieringen vid ny- och ombyggnad.Samtliga motioner avstyrks. Utskottet föreslår attgöra ett tillkännagivande om att ordningen med borgensom förutsättning för bostadslångivningen avseende egnahem ochbostadsrättssmåhus ses över.Till betänkandet har fogats 7 reservationer från utskottetssocialdemokratiska ledamöter. Utskottets suppleant frånvänsterpartiet instämmer i en meningsyttring med vad ireservationerna föreslagits. Regeringen har i proposition 1991/92:56 föreslagit riksdagenatt godkänna de i propositionen framlagda förslagen i fråga om1. slopade krav för statligt stöd (avsnitt 2.1),2. räntebidrag, m.m. (avsnitt 2.2),3. statlig kreditgaranti (avsnitt 2.3),4. hus med räntebidrag för nybyggnad, ombyggnad eller förvärvenligt nuvarande regler (avsnitt 3),5. räntestöd för lägenhetsunderhåll (avsnitt 6). I betänkandet behandlasdels de med anledning av proposition 1991/92:56 väcktamotionerna1991/92:Bo2 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår proposition 1991/92:56 ombostadsbyggandets finansiering , m.m.,2. att -- vid avslag på yrkande 1 -- avslårproposition 1991/92:56 vad avser slopande av markvillkoret somvillkor vid bostadsstöd,3. att -- vid avslag på yrkande 1 -- avslårproposition 1991/92:56 vad avser slopande av kravet på kommunalbostadsanvisningsrätt som villkor för bostadsstöd,4. att -- vid avslag på yrkande 1 -- avslårproposition 1991/92:56 vad avser slopande av övre areagräns försmåhus som villkor för bostadsstöd,5. att -- vid avslag på yrkande 1 -- avslårproposition 1991/92:56 vad avser sänkning av bidragsunderlagetför allmännyttiga bostadsföretag och vissabostadsrättsföreningar vid beräkning av räntebidrag,6. att -- vid avslag på yrkande 1 -- avslårproposition 1991/92:56 vad avser bibehållande av räntebidrag vidövertagande av fastighet från ett allmännyttigt bostadsföretag,7. att -- vid avslag på yrkande 1 -- som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omproduktionskostnadsprövning för ny- och ombyggnad av bostäder.1991/92:Bo3 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1991/92:56 i dess helhet.dels den med anledning av proposition 1991/92:60 väcktamotionen1991/92:Sk20 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillsättande av en kommission för bygg- ochbostadsområdet.Företrädare för ,, Sveriges bostadsrättsföreningarscentralorganisation, ochRiksbyggen har inför utskottet eller delar av utskottet lämnatsynpunkter i ärendet. Skrivelser och informationsmaterial hardärvid överlämnats.Skrivelser har inkommit från , ,stadshypotekskassa och . Grunderna för bostadsfinansieringssystemetDen beslutade (prop. 1990/91:34,BoU4) att införa ett nytt system för finansiering av bostädervad gäller ny- och ombyggnad. Beslutet, som bl.a. innebär attdelar av räntebidragen enligt gällande regler ersätts av s.k.räntelån förenade med statliga kreditgarantier, kan sammanfattaspå följande sätt.Det nuvarande låne- och räntebidragssystemet vid ny- ochombyggnad av bostadshus ersätts med ett stödsystem som bygger påatt hela lånefinansieringen sker på den allmänna kreditmarknadeni konkurrens mellan kreditinstituten. En del av låneräntornaomfördelas över tiden med hjälp av räntelån som låntagarna tarupp på kreditmarknaden. För att subventionsmässigt jämställahyres- och bostadsrättshus med egnahem lämnasskattekompenserande räntebidrag för hyres- och bostadsrättshussom uppfyller de allmänna kraven för statligt stöd vid ny- ellerombyggnad. Sådana räntebidrag lämnas av en beräknadkostnad för räntor på en låneskuld för investeringen och påräntelånet.Ett särskilt räntebidrag -- realräntebidrag -- lämnas undertider med höga realräntor.Statliga kreditgarantier lämnas i den utsträckning långivarenönskar det för sådana lån som behövs för att täcka den del avlånebehovet som täcks med bostadslån. Statligkreditgaranti lämnas även för räntelån. Statens åtagandenbegränsas till den skulduppbyggnad som följer om nettoutgiftendet första året är av investeringslånet. Nettoutgiftenökar därefter i takt med inflationen. Investeringslånetmotsvarar summan av bottenlån och bostadslån i dagens system.För garantigivningen föreligger beslut om att inrätta ensärskild nämnd -- statens bostadskreditnämnd -- den 1 januari1992. För kreditgarantin kommer att tas ut en årlig avgift somskall täcka kostnaderna för administration och förluster.Avgiften har inledningsvis bestämts till av detgaranterade lånebeloppet.Som en komplettering till det nu refererade riksdagsbeslutetfrån fattade (prop.1990/91:144 BoU20) ytterligare ett beslut. I detta beslutgjordes bl.a. vissa preciseringar och förtydliganden omkreditgarantins utformning och omfattning. Huvuddragen idecemberbeslutet om införande av räntelånesystemet ändrades dockej.Genom de båda nu i korthet återgivna riksdagsbesluten ochgenom beslut fattade av den förra regeringen träder de nyafinansieringsbestämmelserna i kraft dels ifråga om hus färdigställda fr.o.m. denna tidpunkt, dels i frågaom hus färdigställda tidigare med beslut om bostadslån som inteutbetalats före ikraftträdandet. Beträffande hus med räntebidragenligt gällande regler träder bestämmelserna i kraft den 1januari 1993.Det kan erinras att i beslutet ocksåbeslöt införa ett investeringsbidrag för bostäder den 1 januari1991 i syfte att kompensera för de ökade kostnader som följde avslopade reduceringsregler för mervärdeskatt för byggnads- ochanläggningsarbete m.m. Bidraget lämnas numera av deberäknade kostnaderna inkl. mervärdeskatt för åtgärderna. Vidombyggnad lämnas bidrag för nyinvesteringar och förunderhållsåtgärder med en varaktighet om . Enförutsättning för investeringsbidraget är attprojektet byggs eller byggs om med stöd av bostadslån.Förslaget att införa ett räntelånesystem stöddes i riksdagenav en majoritet bestående av företrädare för socialdemokraterna,och de gröna. Den dåvarandeoppositionen yrkade avslag på förslaget. I en reservation (m,fp, c) till betänkandet (1990/91:BoU4)instämde reservanterna i den dåvarande regeringens uppfattningom vikten av ett väl fungerande bostadsfinansieringssystem.Reservanterna anförde vidare att ett sådant system måste varastabilt och kunna fungera och underskiftande ekonomiska förhållanden. De ansåg att det föreslagnaräntelånesystemet inte uppfyllde dessa krav. De anförde vidareatt samhällets stöd till bostadsbyggandet är en del av denekonomiska politiken. En ansvarsfull ekonomisk politik har,framhöll de, som ett av sina grundläggande syften att hållainflationen på en låg nivå, något som i sin tur också innebär enpress nedåt på räntan. Om regeringen lyckas med uppgiften attpressa inflationen finns enligt reservanterna inte behov av ettrealt bostadsfinansieringssystem, i vart fall inte med den avden dåvarande regeringen förordade utformningen.Sammanfattningsvis anfördes i reservationen i denna del att ettaccepterande av regeringsförslaget skulle kunna innebära attsamhällets intresse att bedriva antiinflationspolitik minskar.Räntelånesystemet kommer vid låg inflation och högt räntelägeatt medföra en betydande ekonomisk belastning på statsbudgeten.Reservanterna yrkade att skulle avslåregeringsförslaget om att införa ett räntelånesystem.Som framgår av den proposition (prop. 1991/92:56) som ärföremål för behandling anges i regeringsförklaringenden att det beslutade räntelånesystemet inteskall genomföras och att ett nytt förenklat lånesystem skallgälla . Motivet i propositionen att inte införaräntelånesystemet är i huvudsak detsamma som i den ovanrefererade reservationen (m, fp, c).Förslaget i den nu föreliggande propositionen kan sammanfattaspå följande sätt. Skattekompenserande räntebidrag ochrealräntebidrag införs inte för ny- och ombyggnad. I ställetlämnas i dessa fall tills vidare liksom för närvaranderäntebidrag till i huvudsak skillnaden en garanterad ochen beräknad räntekostnad för huset i färdigt skick. För år 1992föreslås den garanterade räntesatsen vara vid ny- ochombyggnad av hyres- och bostadsrättshus och vid ny- ochombyggnad av egnahem. Dessa räntesatser föreslås gälla dels ifråga om hus som påbörjas efter utgången av , dels ifråga om hus påbörjade men inte färdigställda före den 1 januari1992, dels i fråga om hus färdigställda före den 1 januari 1992med beslut om bostadslån som inte utbetalats föreikraftträdandet. Bidragstiden föreslås räknas frånfärdigställandet och inte som först efter detatt bostadslånet betalats ut. Nettoavisering föreslås intetillämpas. Nettoavisering innebär att räntebidraget betalas utdirekt till långivaren. Bidragsunderlaget vid nybyggnad föreslåsberäknas i huvudsak på samma sätt som . att den nuvarande begränsningen av beloppen för byggnadtill av de s.k. schablonbeloppen behålls liksommaximibeloppen för kostnader för mark- och exploatering.Kostnaderna för personalutrymmen i samband med ny- och ombyggnadav vissa boendeformer föreslås dessutom ingå ibidragsunderlaget.Vid ombyggnad föreslås bidragsunderlaget motsvara beräknadekostnader för nyinvesteringar och underhållsåtgärder med envaraktighet om . Ingångsvärdebelåning föreslås intetillämpas. Ingångsvärdebelåning innebär att låntagaren förutomräntebidrag för ombyggnadskostnaden i viss utsträckning fårbidrag till kostnaderna för ränta även på befintliga lån.Med hänsyn till pågående produktion föreslås kostnaden förparkeringsanläggningar få ingå i bidragsunderlaget underförutsättning att bostadsprojektet påbörjas före utgången avapril 1992.Med hänvisning till regeringens uppfattning att en statligkreditgaranti bör införas i stället för nuvarande bostadslånanförs i propositionen att det hittillsvarande sambandet mellanräntebidrag och lånefinansiering kan upplösas, något som i sintur anges innebära att räntebidragsunderlaget i princip börberäknas oberoende av den faktiska finansieringen av huset.Beträffande bostadsrättshus måste dock vissa undantagsreglertills vidare gälla.Vidare innebär regeringsförslaget att den s.k.räntebidragstrappan behålls. Fullt räntebidrag föreslås lämnaspå av bidragsunderlaget inom av det schablonberäknadelika för alla fastighetsägarkategorier och upplåtelseformer. Förhyres- och bostadsrättshus föreslås i propositionen atträntebidrag därutöver lämnas av den räntekostnad somhänförs till den del av bidragsunderlaget som inte utgörunderlag för beräkningen av fullt bidrag.Med hänsyn till inkomstbeskattningens principiella utformningföreslås räntebidragen vara skattepliktiga. Rätten tillränteavdrag föreslås i konsekvens härmed utvidgas till att gällahela den faktiska ränteutgiften, dvs. även till den del sombetalas med räntebidrag.Skattekompenserande räntebidrag och realräntebidrag skallenligt propositionen inte införas för hus som harräntebidrag enligt nybyggnadslåneförordningen,ombyggnadslåneförordningen, bostadsfinansieringsförordningen,bostadslånekungörelsen eller enligt förordningen om stöd förflerbarnsfamiljer för köp av egnahem.I de två motioner som väckts med anledning av propositionen,partimotionen från socialdemokraterna och partimotionen frånvänsterpartiet Bo3, yrkas avslag på propositionen i vad avserförslaget att inte införa räntelånesystemet. Motionärernasuppfattning utgår från att den sociala bostadspolitiken börvägleda utformningen av bostadsfinansieringssystemet. Även omdenna politik enligt motion Bo2 (s) under det gångna halvsekletvarit framgångsrik när det gäller att undanröja bostadsslum,trångboddhet och bostadsbrist finns fortfarande viktigabostadspolitiska frågor som behöver lösas. En bostadsproduktionmåste kunna upprätthållas över hela landet som gör det möjligtatt förverkliga målet om allas rätt till en bra bostad.Bostadsfinansieringen måste ges en sådan inriktning att behovetav bostaden blir utslagsgivande för efterfrågan. De boendesinflytande över bostaden måste utvecklas ytterligare. De förslagsom regeringen redovisar leder bort från de bostadssocialamålen. Regeringens, av motionärerna påstådda, strävan att låtamarknadskrafterna helt styra utvecklingen på detbostadspolitiska området inger oro. Enligt dem visarerfarenheterna från en rad europeiska länder att ett meramarknadsanpassat synsätt inneburit en kraftig boendesegregation,bostadsslum och bostadsnöd och växande svårigheter inte minstför ungdomar att få bostäder. En liknande uppfattning förs frami partimotion Bo3. I denna motion anförs bl.a.att den bostadssociala politiken inneburit att tillgången på brabostäder är god men att problem fortfarande finns, bl.a. ärtillgången ojämlikt fördelad. Brister finns ännu i de s.k.miljonprogramsområdena i vilka utbyggnad skett på bekostnad avkvalitet, trivsel och natur.Med anledning av förslaget i propositionen och motionerna villutskottet anföra följande. Inledningsvis kan det finnas skäl attslå fast vissa utgångspunkter för samhällets insatser när detgäller bostadspolitiken; utgångspunkter som torde omfattas av enbred majoritet. För det första är det viktigt att tillväxtskapas i samhället så att det över huvud taget finns resurseratt fördela. En stillastående eller rent av tillbakagåendeekonomi påverkar naturligen också de ekonomiska resurser som kantillföras bostadssektorn. För det andra är det viktigt att sedet bostadspolitiska finansieringssystemet som en del avsamhällsekonomin i stort. Finansieringssystemet måste vidarevara stabilt över tiden. För det tredje måste hushållensbetalningsförmåga, betalningsvilja och preferens beträffandebostaden ses i relation till deras disponibla inkomst. Även iett sådant perspektiv får det anses både naturligt och rimligtatt överväga bostadsfinansieringssystemets utformning i ettstörre samhällsekonomiskt sammanhang.Utskottet konstaterar att det finansieringssystem --räntelånesystemet -- som under förra beslötskulle införas för nya bostäder i princip från den 1 januari1992 hade stora brister; brister som skulleblivit kännbara både för de boendes ekonomi och församhällsekonomin. Desssutom är effekterna av systemet svåra attbedöma för den enskilde. Den grundläggande svagheten iräntelånesystemet är enligt utskottets mening att det, som ocksåanförs i propositionen, skulle kunna bidra till att minskakraven på en kraftfull antiinflationspolitik. Vid låg inflationoch höga räntor skulle det, fortfarande enligt propositionen,medföra betydande statsfinansiella påfrestningar. Som framgåttovan framfördes liknande synpunkter ireservationen (m, fp, c) i vilken föreslogs att etträntelånesystem inte skulle införas. Ett scenario med eninflation på 3 à eller lägre under de närmaste årenoch med bostadslåneräntor på eller mera är fullt möjligt.En sådan utveckling skulle i räntelånesystemet ha inneburitrealräntebidrag i en omfattning som skulle ha gjort detnödvändigt att ompröva systemet av statsfinansiella skäl efternågra år. De farhågor som yppats om att den s.k. "skuldfällan" iräntelånesystemet skulle komma att drabba många boende och dåinte minst boende i glesbygd och mindre tätorter måste bedömassom i hög grad realistiska. Svårigheten att bedöma utvecklingenav boendekostnaderna är, som anförts ovan, avsevärt större iräntelånesystemet än i ett system med räntebidrag.Det kan finnas anledning att erinra om att vi under perioden1968--1974 hade ett bostadsfinansieringssystem -- det s.k.paritetslånesystemet -- i vilket kapitalkostnaderna omfördeladesöver tiden. Detta system övergavs bl.a. därför att det inteansågs möjligt att bemästra problemet med skuldökningarna inomlånesystemet.Sammanfattningsvis anser utskottet att räntelånesystemet meddess omfördelning av kostnaderna över tiden har sådana bristeroch svagheter både för de boende och för samhället att det intebör genomföras. Utskottet har ovan motiverat sittställningstagande för denna uppfattning. Utskottet ansluter sigmed det anförda till den uppläggning finansieringen föreslås fåi propositionen såvitt förslaget behandlas ovan. Utskottet villdock betona vikten av att skyndsamt föreläggs ettförslag om hur bostadsfinansieringen skall utformas i ett längreperspektiv. Som anförts i regeringsförklaringen är avsikten attett nytt och förenklat lånesystem skall gälla . nu behandlade propositionen anges att förslag om enlångsiktig förändring av bostadsfinansieringen kommer att läggasfram . Utskottet vill för sin del hävda att mycketskulle stå att vinna på om ett beslut om ett nyttfinansieringssystem kunde fattas av . I vartfall bör ett regeringsförslag om ett nytt finansieringssystemläggas fram . Ett snabbt beslut om ett nyttfinansieringssystem skulle vara till fördel för boende och förintressenterna i bostadsproduktionen. Utskottet vill i denna delavslutningsvis anföra att beslut om ändradeplaneringsförutsättningar av genomgripande natur bör fattas igod tid innan de skall träda i kraft.Med det anförda tillstyrker utskottet yrkande 2 ipropositionen om räntebidrag m.m. för nya hus och yrkande 4,detta yrkande i denna del, om räntebidrag m.m. för hus ibeståndet. Förslagen i partimotionerna Bo2 (s) yrkande 1 idenna del och yrkande 5 samt Bo3 (v) i denna del avstyrks.Statlig kreditgarantiFörslaget i propositionen om statliga kreditgarantier utgårfrån vad beslutat om den statliga kreditgarantinsutformning i anslutning till riksdagsbeslutet omräntelånesystemet.Sammanfattningsvis innebär regeringsförslaget att de statligtreglerade bostadslånen avvecklas och att den särställning somStatens bostadsfinansieringsaktiebolag, , har haftpå kreditmarknaden upphör. I stället införs en statligkreditgaranti för lån för ny- och ombyggnad av permanentabostäder. Kreditgarantin lämnas för lån motsvarande de nuvarandebostadslånen. Som framgått ovan inrättas statensbostadskreditnämnd . Nämndens uppgift föreslåsenligt propositionen bli att ställa garanti för bl.a. lån motsäkerhet i fastighet inom 100, 99 eller av pantvärdet förfastigheten beroende på upplåtelseform såvitt gäller lån för ny-och ombyggnad av bostäder.Storleken på garantin föreslås beräknas på grundval av ettgarantiunderlag som motsvarar räntebidragsunderlaget, dvs. Därmed ger kreditgarantin sammamöjligheter att finansiera bostäder som bostadslånesystemet gav.Möjligheter finns också att i särskilda fall utöka garantin.Garantin kräver för sin giltighet att kreditgivaren betalar enavgift. Som också nämnts ovan föreslås denna avgiftinledningsvis bestämmas till av det garanterade beloppet.För egnahem och bostadsrättssmåhus krävs vidare att kommunenframför staten i princip svarar för förlust på lånet intill 40 %av den mot garantibeloppet svarande utestående låneskulden vidförlusttillfället.Vad i propositionen föreslagits om kreditgarantin utgår alltsåi tillämpliga delar från det tidigare riksdagsbeslutet. I enskrivelse till utskottet från stadshypotekskassan har tagits uppvissa frågor om kreditgarantins utformning. Enligt vad utskotteterfarit pågår inför ikraftträdandet av en ordning med statligkreditgaranti överväganden i bostadskreditnämnden av flera av defrågor som aktualiserats i skrivelsen. Utskottet utgår från attregeringen utan en begäran därom i lämpligtsammanhang lämnar en redovisning om hur systemet medstatlig kreditgaranti avses administreras hosbostadskreditnämnden och hur bl.a. nämndens kontakter medboverket, kreditaktiebolagen, lands- ochstadshypoteksinstitutionerna och övriga som kan vara involveradei kreditgivningen m.m. har utformats.Vad i propositionen föreslagits har inte särskilt tagits upp imotionerna. Utskottet tillstyrker yrkandet 3 i propositionen omen statlig kreditgaranti.Utskottet behandlar i detta avsnitt ytterligare frågan om detkommunala borgensansvaret. Som framgått ovan krävs för attkreditgarantin skall vara giltig att kommunerna tar ett visstborgensansvar för egnahem och bostadsrättssmåhus. Därvidföreligger i princip ingen skillnad från dagens system.I olika sammanhang har aktualiserats frågan om det kommunalaborgensåtagandet. Bl.a. har i enskrivelse till utskottet tagit upp frågan. I skrivelsen anförsatt ordningen med att kommunerna framför staten skall svara fören viss låneförlust är mycket negativ ur synvinkel. Iskrivelse anförs också att det blir kommunerna som får ta deegentliga kreditriskerna. Farhågor uttrycks också för att ettmycket stort antal kommuner inte kommer att ta på sig ettförlustansvar genom borgensåtagande.Det finns enligt utskottets uppfattning anledning attförutsättningslöst utvärdera effekterna av den ovan och ipropositionen beskrivna ordningen och analysera hur övergångentill ett kreditgarantisystem kan tänkas påverka behovet av ochberedvillighet hos kommunerna att ikläda sig det borgensansvarsom nu diskuteras. Utskottet föreslår att regeringen tarinitiativet till en översyn av frågan och lämnar sinsyn på den i förening med de eventuella förslag som regeringenfinner lämpliga och erforderliga i sammanhanget. I vilka formeröversynen skall bedrivas bör överlåtas åt regeringen att avgöra.Vad utskottet nu anfört om en översyn av ordningen medkommunal borgen bör som sin mening ge regeringentill känna.Som också framgått ovan kommer i det nu föreslagna systemetsambandet mellan räntebidrag och lån att upplösas. S.k.nettoavisering, dvs. utbetalning direkt till låntagaren,föreslås inte tillämpas. Upplösning av sambandet mellan lån ochbidrag samt att nettoavisering inte bör tillämpas i princip frånden överensstämmer i tillämpliga delar med vadsom avsetts gälla också i räntelånesystemet.När det nu redovisade sambandet mellan lån och bidrag övergesliksom en ordning med nettoavisering finns enligt utskottetsmening anledning att vidta åtgärder så att möjligheterna attöverlåta eller pantsätta rätten till räntebidrag förhindras.Utskottet förutsätter att regeringen vidtar åtgärder i dettasyfte.Räntebidrag vid övergång från hyresrätt till bostadsrätt m.m.I förordningen (1986:694) om handläggning, förvaltning m.m. avbostadslån och räntebidrag finns bestämmelser om att ettbostadslån kan övertas av en ny ägare om länsbostadsnämndenmedger det. Detta medför att också räntebidrag lämnas till dennye förvärvaren. Om huset har förvärvats från ett allmännyttigtbostadsföretag eller en kommun lämnas emellertid räntebidragendast om regeringen medger det (24 § i förordningen). Detsammagäller om huset har förvärvats från ett företag som fått sittgodkännande som allmännyttigt bostadsföretag återkallat efterden och bostadslånet beviljades dåföretaget var godkänt som ett allmännyttigt bostadsföretag.Bestämmelsen infördes (jfr prop. 1986/87:168,BoU 1987/88:3).I propositionen anförs att skäl saknas att behålla de nurefererade reglerna. En bostadsrättsförening som förvärvar etthus från ett företag som är eller har varit ett allmännyttigtbostadsföretag bör därför enligt förslaget i propositionen fårätt att behålla räntebidragen. Detsamma föreslås gälla ävenandra som förvärvar hus från ett allmännyttigt bostadsföretag.Det föreslås i propositionen att ändringen bör göras den 1januari 1992 och gälla förvärv som sker därefter.Enligt utskottets uppfattning finns inte tillräckliga skäl attkräva ett medgivande från regeringen om att räntebidrag skalllämnas om ett bostadshus förvärvas från ett allmännyttigtbostadsföretag eller en kommun. En bostadsrättsförening somförvärvar ett hus från ett företag som är eller varit ettallmännyttigt bostadsföretag bör alltså få rätt att behållaräntebidragen. Den i propositionen nu förordade ordningen haralltsedan de nuvarande reglerna infördes kritiserats i riksdagenav en betydande minoritet (m, fp, c).