bet · GE01UU15 · 1991-03-28 00:00:00 — Sammantaget uppgår det svenska biståndet genommultilaterala biståndsorganisationer till omkring en tredjedel avbiståndsramen.Utskottet vill härvid understryka att , liksom främst övriganordiska länder, svarar för en oproportionerligt stor andel av demultilaterala biståndsorganens finansiering sett i relation tillgivarländernas BNI. Som exempel kan nämnas att är störstabidragsgivare i absoluta termer till och hör till de störstabidragsgivarna till UNDP, UNHCR och UNRWA. Bidragsfördelningen varierarnågot år . Som framgår av propositionen var exempelvis SverigeUNDPs största bidragsgivare totalt sett 1989. och övriganordiska länders bidragsnivåer till de andra internationella organen ärockså mycket höga. Om andra biståndsgivare skulle höja sina bidrag iriktning mot vår nivå, skulle detta på ett fundamentalt sätt förändraoch förbättra dessa organs möjlighet att bistå de fattiga länderna.Sverige bör således aktivt fortsätta att verka för högre bidrag frångivarländerna till de multilaterala organen.Vad gäller propositionens medelsförslag för nästa budgetår konstaterarutskottet att ett flertal av de viktigaste organisationerna vilka har eninriktning på att nå de mest underutvecklade områdena och de mesteftersatta grupperna erhåller bidragshöjningar, som exempelvis UNFPA,, Afrikanska , Asiatiska utvecklingsfonden, UNRWAoch UNHCR. Utskottet ansluter sig till propositionens medelsförslag vadgäller de multilaterala utvecklingsorganen. Utskottet vill erinra om attSverige har möjlighet att under löpande budgetår lämna extra bidragexempelvis till det flyktingarbete som UNRWA och UNHCR bedriver. När detgäller UNDP noterar utskottet propositionens slutsatser om en ökandeandel bistånd till de fattigaste länderna i UNDPs verksamhet. Utskottetnoterar vidare att regeringen föreslår en sänkt medelsram vad gällerhela det stöd som kanaliseras via UNDP. Utskottet delar regeringensuppfattning att bör verka för ett större och bredareansvarstagande bland givarländerna för tilldelning av resurser tillUNDP.Den parlamentariska utredningen om det svenska stödet tillmultilateralt utvecklingssamarbete kommer att avge sittbetänkande. Utredningen analyserar bland annat de internationellaorganisationer och program som får betydande svenska bidrag. Isammanhanget bör också det viktiga analysarbete som pågår inom detnordiska uppmärksammas. Utskottet förutser att en närmarediskussion om det svenska mulitlaterala biståndet, dess omfattning ochutformning, på grundval av slutsatserna från utredningen och detnordiska sker i samband med nästkommande budgetproposition.Med det ovan anförda avstyrks yrkande 2 i motion U240 (m), yrkandena42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50 och 51 i motion U246 (fp), yrkandena12, 13, 15 och 16 i motion U231 (c), yrkandena 4, 5, 6, 7, 11, 12, 13,14, 16, 17, 18, 19 och 20 i motion U244 (v). Samtliga dessa yrkandenavser medelshöjningar till internationella biståndsprogram.I motion U239 (mp), yrkandena 4, 5, 7, 8, och i motion U624 (mp)yrkande 10 föreslås upprättandet av två miljöfonder om vardera 1 miljardkronor att finansieras över C1-anslaget Bidrag till internationellabiståndsprogram.Utskottet anser inte att några nya fonder behöver upprättas förmiljöinsatser utan detta bistånd kan som tidigare utgå dels över desärskilda anslagsposterna Miljöinsatser (C1), Särskilda miljöinsatser(C2) samt i biståndsprogrammen för , dels somintegrerat i övriga biståndsprogram enligt vad som redogörs för tidigarei betänkandet under avsnittet Principer och riktlinjer. Utskottet harheller ingen erinran mot regeringens medelsförslag vad avser demultilaterala miljöinsatserna.Härmed avstyrks yrkandena 4, 5, 7 och 8 i motion U239 (mp) och yrkande10 i motion U624 (mp).Yrkande 18 i motion U239 (mp) anför att bör motarbeta demultinationella företagens inflytande över enskilda länder.Frågan om de multinationella företagen i ett biståndssammanhang knyteran bl.a. till verksamheten inom FNs center för de transnationellaföretagen (UNCTC). Centret utgör sekretariat till FNs kommission förtransnationella företag och arbetar med information och forskning om demultinationella företagen. Vidare bedrivs ett arbete angående enuppförandekod. I propositionen anges att fortsatt stöd till centret kankomma att aktualiseras bl.a. för sådan verksamhet som syftar till attförstärka förhandlingsstyrka vis-a-vis de multinationellaföretagen. Utskottet delar den positiva synen på denna typ avverksamhet.Härmed får yrkande 18 i motion U239 anses besvarat.FN har mycket omfattande uppgifter på det ekonomiska området. Målenoch principerna för FNs roll på det ekonomiska området finns fastlagda iFN-stadgan. Ekonomiska frågor behandlas utförligt inom en rad fora iFN-systemet, som ECOSOC (ekonomiska och sociala rådet), särskildadebatter i Generalförsamlingen, inom , vid särskilda konferenserexempelvis om utvecklingsstrategin för fjärde utvecklingsårtiondet ellerom de minst utvecklade länderna. Härutöver finns FNs fackorgan ochutvecklingsorgan för insatser på de ekonomiska och sociala områdena.FNs styrka på dessa områden beror i första hand på medlemsländernaspolitiska vilja. Det bör i sammanhanget noteras att det inom FN pågåransträngningar att omstrukturera och revitalisera FN på de ekonomiskaoch sociala områdena samt att effektivisera resursanvändningen. Sådanareformansträngningar i FNs verksamhet bedömer utskottet vara av stortvärde och bedöms komma till gagn. Däremot är inte utskottetberett att förorda inrättandet av ett nytt ekonomiskt råd enligt vad somi motionen föreslagits.Härmed avstyrks yrkande 1 i motion U642 (mp).LivsmedelsbiståndI motionerna U231 (c) och U244 (v) yrkas på ökat stöd tillVärldslivsmedelsprogrammet (WFP).Som framgår av propositionen verkar för att en ökad andel avvärldens sammanlagda livsmedelsbistånd ska gå genom WFP. Utöver detordinarie svenska bidraget kanaliserar även extraordinärtbistånd och katastrofhjälp genom WFP. Utskottet har ingen erinran motregeringens medelsförslag för WFP och tillstyrker detsamma. Härmedavstyrks yrkande 14 i motion U231 och yrkande 10 i motion U244.VärldsbankenSammanfattning av motionernaI motion U231 (c) framförs att måste agera för att principenom ett land en röst återinförs i och i regionalautvecklingsbanker. Annars finns risk för att institutionerna skyddarlångivarna framför att gynna utvecklingen i . I motionen angesockså att i de internationella utvecklingsbankerna börrepresenteras genom . måste enligt motionenverka för att långsiktiga utvecklingssträvanden främjas.I motion U233 (v) anges att inblicken i de beslut som fattas inombanken är bristfällig och att offentlighetsprincipen bör införas ivärldsbanksgruppen och IMF. I samma motion yrkas att regeringen tarinitiativ för att åstadkomma mer demokratiska röstregler i Världsbankenoch IMF. Vidare föreslås att utträder ur Internationellafinanseringsbolaget( IFC).I motion Fi409 (mp) anförs att Världsbankensmiljökonsekvensbeskrivning är hemlig. bör verka för attmöjligheten till folkligt deltagande garanteras vidmiljökonsekvensbeskrivningar.Utskottets övervägandenNär det gäller omröstningen i kan utskottet konstateraatt följande ordning gäller. aktiekapital resp.Internationella valutafondens, IMF, resurser bygger på de enskildamedlemmarnas insatser, vilka står i direkt relation till resp.medlemslands relativa ekonomiska styrka i världsekonomin.Röstandelarna kan sägas motsvara det ansvar och den kapitalinsats somresp. land påtagit sig i enlighet med ett gemensamt överenskommetsystem. En annan ordning med ett land en röst skulle innebära risker förbankens kapitalförsörjning i och med att länder med en storkapitalinsats i banken troligen skulle överväga att minska sinaengagemang. Dessutom bör det noteras att styrelsernas arbetssätt i såvälVärldsbanken som i IMF i praktiken är inriktat på att nåsamförståndslösningar och att det bara är i yttersta undantagsfall somröstning sker. Möjligheterna till reellt inflytande är därför större änvad enskilda röstandelar anger. De nordiska länderna har i praktikenvisat sig ha relativt goda möjligheter att få genomslag för sinasynpunkter i styrelsearbetet, bl.a. genom att i enskilda frågorsamarbeta med olika landgrupperingar med liknande åsikter.Omröstningsförfarandet i de regionala utvecklingsbankerna harprincipiellt sett samma konstruktion som i , dvs. röst efterkapitalinsats.Mot bakgrund av ovanstående anser utskottet att några svenskainitiativ för att ändra på röstningsförfarandet i och är påkallade. Härmed avstyrks yrkande 2 (delvis) i motion U231 (c)och yrkande 3 i motion U233 (v).Motion U231 tar också upp representation i Världsbanken.Utskottet har inhämtat att har huvudansvaret förden del av som ägnar sig åt utlåning på marknadsrelateradevillkor samt för specialorganen MIGA och IFC. harprimäransvaret för , som är den egentliga biståndsinstitutionen inomvärldsbanksgruppen och som emottar den helt övervägande delen av desvenska biståndsmedel som lämnas till världsbanksgruppen. Härtill kanfogas att samtliga världsbanksfrågor handläggs i nära samråd mellanfinansdepartementet och UD. Även , som svarar för Sverigesinsats i , deltar i den löpande samordningen. Bådefinansdepartementet och UD deltar dessutom i den nordiskakoordineringsprocessen som sker inför bankstyrelsens behandling av olikaärenden. Med hänvisning till vad som ovan anförts finner utskottet inteanledning att ändra på nu gällande handläggnings- och ansvarsfördelning.Berörd del av yrkande 2 i motion U231 avstyrks härmed.Vad gäller frågan om offentlighet och öppenhet i såbehandlades denna av utskottet i föregående utskottsbetänkande(1989/90:UU15). Då angav utskottet bl.a. att intar enbetydligt öppnare attityd till enskilda organisationer än tidigare ochtillhandahåller och sprider en stor mängd information om verksamheten.Denna bedömning kvarstår.Utskottet är således av uppfattningen att en betydande del avVärldsbankens och IMFs dokumentation är tillgänglig för allmänheten. mån information hemlighålls är det i syfte att skydda det berördamedlemslandet. Det bör noteras att den dokumentation som inte ärtillgänglig för styrelsen har karaktären av internaarbetsdokument. Institutionerna måste kunna garantera att deninformation som lämnas av ett medlemsland, exempelvis i enkrissituation, inte blir allmänt känd. Vidare kan sägas att om alladokument gjordes offentliga skulle detta leda till att de dokument sompresenteras för styrelsen skulle bli mindre innehållsrika, vilketförsvårar och andra länders möjligheter att påverka bankensverksamhet.Utskottet anser att nuvarande ordning när det gäller öppenhet ochoffentlighet inom och fungerar väl och avstyrker därföryrkande 1 i motion U233 (v).Utskottet delar uppfattningen enligt motion Fi409 om vikten av ökademiljöhänsyn i verksamhet. I avsnittet Allmänna riktlinjerför utvecklingssamarbetet delrubriken utskottet rörelsenmot ökade miljöhänsyn i bankens arbete. Utskottet utgår från att arbetetmed miljökonsekvensbeskrivningar drivs så effektivt som möjligt medhänsyn till miljön och till berörda intressenter och med den öppenhetsom får anses påkallad. Som nämnts tidigare i detta avsnitt är dock inteutskottet berett förorda en ändring av de offentlighetsregler som nugäller. Härmed får motion Fi409 (mp) anses besvarad.I motion U648 (v) yrkas att skall verka för att intebeviljas lån från på grund av brott mot de mänskligarättigheterna.När det gäller ställningstaganden till världsbankslån i olikalåntagarländer arbetar aktivt för att , i enlighetmed sina statuter, inte politiserar sitt arbete. Följaktligen är detinte strävan att införa politiska villkor i dessa överväganden.Politiska villkor skulle kunna få negativa följder för somhelhet och för enskilda länder som genom villkoren riskerar attisoleras. Detta kan gälla såväl som exempelvis ellerNicaragua. Självfallet gäller detta resonemang inte länder som genomFN-beslut är föremål för sanktioner, som . Däremot arbetarSverige aktivt för att banken i utformning av projekt och programuppmärksammar såväl demokratiaspekter som exempelvis miljö- ellersociala aspekter.Härmed avstyrks yrkande 3 i motion U648 (v).Internationella finansieringsbolaget (IFC) är ett multilateraltutvecklingsorgan med uppgift att främja produktiva investeringar ochdärmed ekonomisk tillväxt och sysselsättning i . IFCsinvesteringar sker i allmänhet genom en kombination av aktieteckning ochlångfristiga lån utan statliga garantier.Frågan om det svenska medlemskapet i IFC behandlades av utskottet ibetänkandena /90:UU18 och 1989/90:UU15. Då framfördes att enligtutskottets uppfattning är IFC ett organ som utgör ett nyttigt komplementtill övriga verksamhet. Vidare angav utskottet att IFCfyller en viktig funktion för att främja investeringar inom den privatasektorn i . Denna bedömning kvarstår. Utskottet vill tilläggaatt IFC spelar en allt viktigare roll som katalysator av ökaderesursflöden till . Detta faktum samt IFCs förstärkta roll ide fattigaste länderna samt i motiverar ettfortsatt svenskt deltagande i och stöd till IFC.Härmed avstyrks yrkande 6 i motion U233 (v) och yrkandena 8 och 9 imotion U244 (v).Avslutningsvis när det gäller de multilaterala utvecklingsbankernavill utskottet tillfoga att frågorna om reform- ochstrukturanpassningsprogram med stöd av de internationellafinansieringsorganen avhandlas tidigare i betänkandet under rubrikenAllmänna riktlinjer för utvecklingssamarbetet, , skuldfrågan. I delrubriken ävenför miljöfrågorna i verksamhet.Det bör vidare noteras att problematiken kring utvecklingsbankernasroll i biståndet behandlas i den ovannämnda utredningen om svensktmultilateralt utvecklingssamarbete som avlämnar sittbetänkande.Utvecklingssamarbete genom SIDA (C 2)Propositionen (s. 116--146)För /92 föreslår regeringen att 7 305,0 milj.kr. skallställas till förfogande för utvecklingssamarbete genom SIDA. Dettainnebär en anslagsökning med 518,0 milj.kr., eller jämfört medföregående budgetår.Regeringens förslag till fördelning av biståndet genom SIDA framgår avtabell 5. För redogörelse av förslaget om bistånd till de enskildaländerna hänvisas till propositionen, s. 120--138.Tabell 5. Utvecklingssamarbete genom SIDA budgetåren 1990/91-- 1991/92(milj.kr. )00> 51>Anvisat 65>Regeringens 83>Förändring51>1990/91 65>förslag1991/9200>AFRIKA00>Angola 60>200 74>20000>Botswana 60>95 74>9500>Etiopien 60>145 74>100 94>- 4500>Guinea-Bissau 60>90 74>95 94>+ 500>Kap 60>70 74>75 94>+ 500>Kenya 60>150 74>15000>Lesotho 60>35 74>3500>Moçambique 60>445 74>475 94>+ 3000>Namibia 60>100 74>110 94>+ 1000>Tanzania 60>550 74>585 94>+ 3500>Uganda 60>0 74>110 94>+11095>100>Zambia 60>240 74>260 94>+ 2000>Zimbabwe 60>200 74>220 94>+ 2000>Regionala insatseri 60>255 74>205 94>- 5000>ASIEN00>Bangladesh 60>145 74>14500>Indien 60>400 74>40000>Laos 60>100 74>110 94>+ 1000>Sri Lanka 60>70 74>094>-7095>200>Vietnam 60>300 74>325 94>+ 2500>Regionala insatseri 60>25 74>15 94>-1095>300>LATINAMERIKA00>Nicaragua 60>270 74>280 94>+ 1000>Regionala insatseri 60>90 74>110 94>+ 2000>Projektbistånd tillLatinamerika 60>0 74>16094>+16095>400>Demokrati, mänskligarättigheter00>och humanitärt bistånd 60>500 74>550 94>+5095>500>Katastrofer m.m. 60>597 74>810 94>+ 21300>Stöd till återuppbyggnad 60>250 74>25000>Bistånd genom folkrörelser o.00>andra enskilda organisationer 60>675 74>735 94>+ 6000>Särskilda miljöinsatser 60>225 74>235 94>+ 1000>Särskilda program 60>408 74>350 94>-5895>600>Rekrytering och utbildning av00>fältpersonal 60>88 74>39 94>-4995>700>Vissa landprogramkostnader 60>55 74>60 94>+ 500>Information genom SIDA 60>14 74>16 94>+ 200>SUMMA 60>6 787 74>7 305 94>+ 5181) Biståndet till har tidigare finansierats över anslaget C 3.2) Reserverade medel täcker budgeterade biståndsinsatser.3) Miljörelaterade insatser inom finansieras överanslaget C 1. Andra multilaterala bidrag, Miljöinsatser.4) Medel för bistånd i har tidigare huvudsakligenanvisats över anslaget C 3. Delar av anslagsposten Humanitärt biståndtill förs hit.5) inkluderar 50 milj.kr. från Särskilda program samtanslagsposten Humanitärt bistånd till södra och delar avanslagsposten Humanitärt bistånd till Latinamerika.6) 50 milj.kr. för demokrati/mänskliga rättigheter-insatser frånanslagsposten Särskilda program har överförts till den nya anslagspostenför Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd. 15 milj.kr.avseende AIDS-insatser har överförts till anslagsposten C 3. Andrabiståndsprogram, U-landsforskning. Medel för Försök och metodutveckling,industriteknik, räknas in i anslaget C 3. Andra biståndsprogram förnäringslivsutveckling i en föreslagen ny myndighet.7) Kostnader för rekrytering och utbildning av FN-personal, 57milj.kr., finansieras över anslaget C 1. Andra multilaterala bidrag,delposten Multilaterala biträdande experter. Den totalamedelstilldelningen blir 96 milj.kr.Samarbete med enskilda länderSammanfattning av partimotionernaI moderata samlingspartiets motion U240 föreslås att bistånd genomstatsmakten för , och skall avvecklasom inte villkoren för fred och demokrati uppfylls. För de flesta länderföreslås en sänkning av medelsramarna i jämförelse med regeringensförslag. Moderata samlingspartiet anser att landramarna successivt böravvecklas till förmån för ett projektinriktat bistånd. Av denanledningen bör, enligt partiet, inte landramarna öka. Vad gällerregionala insatser i föreslår moderata samlingspartiet enhögre medelsram än regeringen. Partiet understryker också vikten av attbiståndet främjar en demokratisk utveckling i de aktuella länderna. Stödtill skall enligt motionen utgå ur denna anslagspost.Folkpartiet liberalerna föreslår i sin motion U246 medelsramar somligger på högre belopp än regeringens förslag för de flesta länder, medundantag av och . liberalerna föreslår vidareatt nya landramar etableras för och . Partietföreslår att det svenska biståndet skall få en starkare inriktning pådemokrati och mänskliga rättigheter.I motion U231 föreslås en sammanlagd höjning avlandramarna med 20 miljoner jämfört med regeringens förslag.Centerpartiet vill höja regeringens föreslagna anslag till bl.a. Angolaoch men vill sänka biståndet till ochZimbabwe. vill även höja anslaget för regionala insatser iAfrika med 75 milj.kr. jämfört med propositionen.Vänsterpartiet föreslår i sin motion U244 en höjning av landramarnamed 215 miljoner jämfört med regeringens förslag. Vänsterpartietföreslår även större höjningar av bidragen till de regionala insatsernai , och . I motionen föreslås att en ny landramskapas för , till vilken vill bidra med300milj.kr.Miljöpartiet ansluter sig i sin motion U239 till regeringens förslag.Utskottets övervägandenAngolaI motion U231 (c), yrkande 17, föreslås att anslår 25milj.kr. utöver regeringens förslag till utvecklingssamarbete medAngola, eller 225 milj.kr. Ett likalydande förslag görs i motion U246(fp), yrkande 52. I yrkandena 1 och 2 i motion U237 (m) föreslås attbistånd till regeringen i inte bör utgå förrän positiva resultatuppnåtts i fredsförhandlingarna mellan MPLA och UNITA, samt atthumanitärt bistånd, förmedlat av opolitiska organisationer som Rödakorset etc., bör komma hela till del, även de av UNITAkontrollerade områdena. I motion U240 (m), yrkande 17, föreslås att inganya medel skall tillföras landramen för . I yrkande 21 i motionU244 (v) föreslås i stället att landramen skall höjas med 45 milj.kr.utöver regeringens förslag, dvs. till sammanlagt 245 milj.kr.Som utskottet konstaterade i sitt betänkande 1989/90:UU15 har Angolasbefolkning drabbats hårt av inbördeskriget. Krigströttheten är stor ochden ekonomiska situationen mycket besvärlig. De stridande parterna, dvs.regeringen i och UNITA, har inlett fredsförhandlingar, menfortfarande saknas verkliga framgångar i dessa samtal. En besvärlighungersnöd har i de södra delarna orsakats av krig och torka ikombination. Den angolanska regeringen har visat tecken på vissberedvillighet att tillåta en ökad grad av pluralism, och viktiga beslutom politiska reformer har fattats. finns emellertid bristervad gäller respekten för mänskliga rättigheter i landet. Den ekonomiskapolitik som förs har inte heller varit särskilt framgångsrik.Administrationen i landet har dessutom brister som försvårarutvecklingssamarbetet. Utskottet är dock av den uppfattningen att detvore fel att nu avbryta biståndet. Detta skulle drabba den redan svårtlidande befolkningen på ett sätt som inte vore önskvärt. Det svenskabiståndet går bl.a. till fiskerisektorn och till hälsovården.Biståndets innehåll borde, enligt utskottets uppfattning, ävenfortsättningsvis koncentreras på humanitära insatser. börfortsätta att sträva efter en geografisk breddning av insatserna iAngola. Utskottet anser även att biståndet bör uppmuntra utveckling motökad demokrati. I enlighet med vad propositionen föreslår bör en vissdel av landramsmedlen även kunna användas till katastrofinsatser ochtill återuppbyggnad.Den av regeringen föreslagna oförändrade medelsramen om 200 milj.kr.till håller enligt utskottets uppfattning en lämplig nivå.Därmed avstyrks yrkandena 17 i motion U231 (c), yrkande 1 i motionU237 (m), yrkande 17 i motion U240 (m), yrkande 21 i motion U244 (v)samt yrkande 52 i motion U246 (fp). Yrkande 2 i motion U237 (m) får medhänsyn till det ovan anförda anses vara besvarad.BotswanaI yrkande 3 i motion U240 (m) föreslås att landramen för ilikhet med propositionen bör vara 95 milj.kr. Övriga partier har integjort några särskilda yrkanden.Botswana har haft gynnsamma ekonomiska förutsättningar ochupprätthållit en demokratisk tradition med flerpartisystem, lokaldemokrati och rättssäkerhet. Landets ledning har fört en konsekventpolitik gentemot och skapat en väl fungerande förvaltning. Detsvenska biståndet används effektivt.Yrkande 3 i motion U240 (m) tillstyrks därmed.EtiopienI yrkande 18 i motion U240 (m) föreslås att inga nya medel skalltillföras landramen för för /92. I yrkande 36 imotion U246 (fp) föreslås att biståndet till bör få utpräglatkatastrofinriktad karaktär, med tonvikt på förebyggande insatser ochberedskap.Etiopien är ett av världens fattigaste länder. Ett mångårigtinbördeskrig har fört med sig oerhörda lidanden för civilbefolkningen.Krigföringen binder stora resurser på båda sidor i konflikten, och drygt60 % av den etiopiska statsbudgeten går till militära utgifter.I ett läge med eskalerande krig, svälthot för miljoner etiopier och enallt sämre ekonomi beslutade den etiopiska regeringen omgenomgripande ekonomiska och politiska reformer. upptogsdiskussioner med om utarbetande av ett ekonomisktanpassningsprogram. Genomgripande förändringar har aviserats inomjordbruket, och vissa förändringar i riktning mot marknadsekonomi hargenomförts.Den eritreanska befrielserörelsen har haftbetydande militära framgångar. Samtal mellan den etiopiska regeringenoch EPLF har, för utformningen av detta betänkande,återupptagits med amerikansk medverkan. Situationen är emellertidinstabil och nya strider försvårar kontinuerligt situationen. också till följd av de aktiviteter som leds av en annanmotståndsrörelse, paraplyorganisationen (Ethiopian People'sRevolutionary ).Det svenska biståndet, som i hög grad är inriktat på åtgärder för attbekämpa fattigdomen, har utformats så att största möjliga flexibilitetskall kunna uppnås i den besvärliga situation befinner sig i.Cirka en tredjedel av landramsmedlen har under innevarande budgetårreserverats för katastrofinsatsr, bl.a. via FN och Röda korset.Katastrofstöd ges även utanför landramen. Utskottet understryker, liksomtidigare, vikten av en fortlöpande prövning av biståndssamarbetetsförutsättningar och effektivitet, men konstaterar attbudgetpropositionens medelsförslag för innebär en kraftigsänkning av medelsramen jämfört . Utskottets bedömning äratt ett fullständigt avbrytande av landramsbiståndet till inteskulle tjäna några konstruktiva syften. Det bistånd som ges bör ocksåvara inriktat på reform- och marknadsfrämjande insatser.Därmed avstyrks yrkande 18 i motion U240 (m).