bet · GE01SfU13 · 1991-05-21 00:00:00 — Inte heller yrkande 2 idenna motion om en fortsatt successiv ökning av flyktingkvotenbör nu föranleda någon åtgärd.Till anslagsposten för organiserad överföring av flyktingartill har i budgetpropositionen beräknats 6,5 milj.kr. Enökning till 3250 flyktingar innebär enligt proposition 192 attkostnaderna för själva överföringen beräknas öka med ca 10,5milj.kr. till totalt 17 milj.kr. Till anslagsposten förflyktingars resor från för bosättning i annat landberäknas i propositionen 2,5 milj.kr. och till anslagsposten förbidrag till flyktingar för anhörigas resor till 3milj.kr. Härutöver har beräknats 2 milj.kr. för bidrag tillresor från för sådana asylsökande som vill lämna landetinnan asylansökan är avgjord. Medelsbehovet till anslagetÖverföring av flyktingar m.m. bör därför beräknas till24500000 kr. för /92. Härmed tillgodosesyrkande 3 i motion Sf646.Vad slutligen angår frågan om s.k. överföringsprogram förflyktingar vill utskottet hänvisa till att den organiseradeöverföringen av flyktingar sker i samråd med UNHCR. Enligtregeringens skrivelse presenteras UNHCRs önskemål avseende desvenska insatserna två gånger för och motsvarandeorgan i de övriga nordiska länderna gemensamt, och dessa organsamråder också sinsemellan om uttagnings- ochmottagningsfrågorna. Utskottet utgår från att regeringen visarlyhördhet för önskemål från UNHCR om inriktningen av denorganiserade flyktingöverföringen och anser att något sådanttillkännagivande som begärs i motion Sf609 yrkande 11 intebehövs.D 5. Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingarm.m.Riksdagen antog under föregående ett samlatreformprogram i syfte att underlätta för flyktingar att så snartsom möjligt få en fast förankring i svenskt arbets- ochsamhällsliv och därmed minska deras beroende av samhällets stöd.Reformprogrammet bestod av följande delar:en reformerad svenskundervisning (prop. 1989/90:102, UbU27),målinriktad prioritering inom arbetsmarknadsverket av tidigainsatser till förmån för flyktingar (prop. 1989/90:100, AU11)åtgärder för att utveckla samverkan mellan de olika organ somär engagerade i flyktingmottagandet och ett nyttersättningssystem till kommunerna för flyktingmottagandetfr.o.m. 1989/90:105, SfU21).Enligt det fram till gällandeersättningssystemet, vilket övergångsvis skall tillämpas förflyktingar som tagits emot i en kommun , fårkommunerna ersättning för de faktiska kostnaderna för sådanekonomisk hjälp som enligt socialtjänstlagen lämnats tillflyktingar och andra utlänningar som beviljatsuppehållstillstånd av humanitära skäl samt till flyktingens makeeller maka och hemmavarande ogifta barn . Ersättningutgick under det år uppehållstillstånd beviljades samt förytterligare . Vidare utgick till kommunerna ettschablonbidrag för varje mottagen flykting till kommuner somträffat överenskommelse med om flyktingmottagande,statsbidrag för grund-sfi, särskilda bidrag för insatser avprojektkaraktär som i första hand syftade till att flyktingarsnabbare skulle kunna få en egen försörjning, särskilda bidragför vissa andra speciella ändamål såsom insatser för flyktingarmed särskilda behov eller samarbetsprojekt mellan olika kommuneroch ersättning för kostnader för genomgångsbostäder.Kommuner som träffat överenskommelse med omflyktingmottagande fick dessutom ett schablonberäknat bidrag somskulle täcka vissa andra kostnader för mottagandet.I det nya ersättningssystemet har ersättningarna förekonomiskt bistånd till flyktingar och huvuddelen av övrigabidrag till kommunerna lagts samman i en schabloniseradengångsersättning som räknas upp med hänsyn till bl.a.kostnadsutvecklingen. för flyktingar som fyllt och 77 000 kr.för barn . Halvt schablonbelopp lämnas till denkommun som först tar emot flyktingen och gör en plan för hanseller hennes introduktion. Om flyktingen bor kvar i kommunen iminst får kommunen ytterligare ett halvtschablonbelopp. Ersättningen skall bl.a. täcka genomsnittligbostadskostnad och genomsnittlig kostnad för grund- ochpåbyggnads-sfi. Särskilda beräkningsgrunder gäller förersättning vid flyttning till annan kommun änmottagningskommunen.Schablonersättningen utgår för mottagning av s.k.kvotflyktingar, konventionsflyktingar, krigsvägrare, defacto-flyktingar och utlänningar som fått uppehållstillstånd avhumanitära skäl. Ersättning utgår också för andra utlänningarsom placerats ut från invandrarverkets förläggningar till enkommun. Schablonersättning lämnas i princip också för alla somfår uppehållstillstånd på grund av sin anknytning till en personsom mottagits som flykting, under förutsättning att den anhörigeanlänt från det att den först anlände togs emot i enkommun.Kommuner som träffat överenskommelse med omflyktingmottagande får en grundersättning motsvarandeschablonersättningen för tre vuxna flyktingar för sinbasorganisation.För handikappade och äldre flyktingar har i princip tidigareersättningssystem behållits, vilket innebär att kommunerna fårersättning för kostnader för socialbidrag som utges tillflyktingar som vid tiden för uppehållstillstånd var över 60 åreller som inte kan försörja sig på grund av sjukdom ellerhandikapp som förelåg vid ankomsten till eller som harsamband med situationen som flykting. Ersättning lämnas enligtdet nya systemet också för kommunernas kostnader för socialhemhjälp och färdtjänst och ett halvt schablonbelopp utges vidinflyttningen till kommunen.Efter prövning i varje enskilt fall finns det i det nyaersättningssystemet möjlighet för kommunerna att erhållaersättning för vissa typer av extraordinära kostnader. Sådanakostnader kan vara att kommunerna vidtar särskildakostnadskrävande åtgärder för att få fram fler bostäder tillflyktingar, kostnader för tolkar vid mottagning av nyflyktinggrupp eller kostnader för åtgärder för ett mycket stortantal flyktingar . Bidrag lämnas också tillkommuner som har betydande merkostnader till följd av att mantagit emot flyktingfamiljer med många minderåriga barn ellersärskilt resurskrävande flyktinggrupper, t.ex. med stor andelanalfabeter.För asylsökande och andra utlänningar som vistas i en kommun iväntan på beslut om uppehållstillstånd utgår ersättning förbistånd som lämnats enligt lagen om bistånd åt asylsökande m.fl.Ersättning lämnas vidare för kostnader för asylsökande barn somfått vård enligt socialtjänstlagen eller lagen om vård av unga,kostnader för transporter av asylsökande till utredningsslussaroch förläggningar och kostnader för asylsökandes hemresor ivissa fall. ersätter också kommunerna för kostnader förgenomgångsbostäder till asylsökande och för vissa extraordinärakostnader. Motsvarande ersättningsregler gäller även för enutlänning som fått uppehållstillstånd men som alltjämt vistas påen statlig förläggning för asylsökande eller tillfälligt i enkommun i avvaktan på placering.I propositionen föreslås att under anslaget D 5 för budgetåret1991/92 anvisas ett förslagsanslag på 4 . beräknatenligt följande: 71>milj.kr.00>Övergångsvisa ersättningar 80>97000>Schablonersättningar 80>3 03000>Grundersättningar 80>10600>Ersättningar till handikappade och äldre80>9000>Ersättningar till barn utan vårdnadshavare 80>4000>Ersättning för extraordinära kostnader 80>10000>Bistånd till asylsökande 80>7500>Ersättning för sjukvård 80>4500>Särskilda bidrag till sjukvårdshuvudmännen 80>300>Kostnader för uppföljning av det nya00>ersättningssystemet 80>5I motion Sf646 av m.fl. yrkande 4 begärs attytterligare . skall anvisas under anslaget tillföljd av motionärernas förslag att flyktingkvoten skall ökastill 2 000 personer.Utskottet har ovan tillstyrkt förslaget i proposition 192 omatt flyktingkvoten skall öka för /92 till enöverföring av 3 250 flyktingar. I proposition 192 framhålls attäven ersättningarna till kommunerna för dem som får stanna iSverige kommer att bli lägre än vad som beräknats ibudgetpropositionensom en följd av det minskade antalet asylsökande hittills i åroch att mot denna bakgrund en ökad flyktingkvot inte kommer attleda till något ökat medelsbehov jämfört med vad som föreslagitsi budgetpropositionen. Vid sådant förhållande behöverytterligare medel i enlighet med vad som begärts i motion Sf646yrkande 4 inte anvisas under anslaget.I nyssnämnda motion Sf646 av m.fl. yrkande 26begär motionärerna också ett tillkännagivande om att detkommunala mottagningsmonopolet skall mjukas upp så att t.ex.frivilligorganisationer eller någon annan skulle vara denmottagande parten och förbinda sig att hjälpa till medintegreringen i samhället.Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande vidföregående i betänkandet 1989/90:SfU21 och erinradedärvid om att det inte finns något hinder för flyktingar meduppehålls- och arbetstillstånd att på egen hand eller med hjälpav arbetsgivare ordna bostad och arbete. Utskottet framhöll attsådana initiativ givetvis bör tas till vara och uppmuntras menatt problemen är att alltför få erbjudanden om arbeteoch bostad ges flyktingarna utanför den kommunalamottagningsverksamheten. Utskottet har samma uppfattning nu ochanser att motion Sf646 yrkande 26 får anses besvarad med detta.Tillkännagivanden om olika organisationers roll i arbetet medflyktingmottagning begärs i två motioner. I motion Sf609 av CarlBildt m.fl. (yrkande 16) framhålls att när det gällermöjligheter för en flykting att få arbete kan fackligaorganisationer vara till stor hjälp, och ökad information tillarbetsgivarna från fackorganisationernas sida har visat sigkunna påverka attityden till invandrare på arbetsplatserna ochförmå arbetsgivaren att inrätta särskilda praktikplatser. GullanLindblad m.fl. anför i motion Sf617 (yrkande 6) att även omflyktingmottagandet är en statlig uppgift är det alldelesnödvändigt och önskvärt att enskilda och organisationerengagerar sig i flyktingfrågan. Motionärerna ger exempel på hurså sker och framhåller att ytterligare vägar bör prövas atttillvarata organisationernas hjälp, t.ex. när det gäller attskaffa bostäder.Utskottet framhöll vid föregående vid sin behandlingi betänkandet SfU21 av motioner om olika organisationersmedverkan vid flyktingmottagningen att det övergripande ansvaretför att flyktingens omedelbara behov av bostad, ekonomisktrygghet, utbildning, arbete och social service tillgodosesmåste ligga på de statliga och kommunala organen. Det varemellertid, framhöll utskottet, också angeläget att man tar tillvara även engagemang och kunskaper som finns hos andra.Frivilligorganisationerna, arbetsmarknadens parter, kyrkor ochenskilda kan spela en viktig roll i arbetet medflyktingmottagningen inte minst när det gäller åtgärder för attmotverka rasism och främlingsfientlighet. Ett brett folkligtengagemang i flyktingmottagandet underlättar förståelsen förflyktingarnas situation och deras integrering i det svenskasamhället. Sådana frivilliga insatser inom flyktingmottagandetsom motionerna gav exempel på borde också enligt utskottetsmening på ett bra sätt kunna komplettera de statliga ochkommunala åtgärderna. Utskottet erinrade om att regeringen avsågatt tillsätta en arbetsgrupp inom arbetsmarknadsdepartementetmed uppgift att belysa hur man inom ramen förflyktingmottagandet kan åstadkomma en ökad samverkan mellanfrivilliga organisationer/folkrörelser å ena sidan och stat ochkommun å den andra.Resultatet av arbetsgruppens arbete har publicerats i enrapport (Ds 1991:5) Mångfald och samverkan i flyktingmottagandet-- frivilliga organisationers roll. I rapporten ges en radexempel på frivilliga insatser som gjorts och görs iflyktingmottagandet och hur samverkan sker mellan kommuner ochorganisationer. En redovisning lämnas också om hurfrivilligorganisationer i , och deltari flyktingmottagandet. I rapporten läggs fram arbetsgruppensöverväganden och förslag. Oavsett resultatet härav hoppasarbetsgruppen att deras redovisning i rapporten skall geinspiration och sprida goda exempel till efterföljd.Utskottet, som ånyo vill understryka det stora värdet av defrivilliga insatserna i flyktingmottagandet, anser attberedningen av arbetsgruppens överväganden bör avvaktas och attmotionerna får anses tillgodosedda med vad utskottet anfört.Kjell-Arne anför i motion Sf605 (delvis) attmottagarkommunen ofta är helt oförberedd på hur man bästhanterar situationen och flyktingen själv är helt utlämnad ochriskerar att passiviseras. bör därför ges i uppdrag attutarbeta program för hur kommunernas flyktingmottagning bästskall gå till.Utskottet vill erinra om att motionären väckte en liknandemotion under den allmänna motionstiden vid föregående riksmöteoch att utskottet ansåg motionen tillgodosedd med vad som idetta hänseende föreslogs i proposition 1989/90:105 om samordnatflyktingmottagande och nytt system för ersättning tillkommunerna (se SfU21). Propositionen i denna del innebar att enindividuell plan i samråd med flyktingen alltid bör göras såsnart flyktingen tagits emot i en kommun. Planen bör innehållaintroduktion om följande förhållandenbosättning,kartläggning av den personliga situationen,familjeförhållanden, utbildning och yrkeserfarenhet,kartläggning av barnens situation och eventuellt behov avstödinsatser,svenska för invandrare,samhälls-, studie- och arbetslivsorientering,arbetsmarknadsservice,kompletterande eller grundläggande utbildning i skilda former,arbete,rehabilitering.Syftet med introduktionsplanen är att ge varje flykting denödvändiga förutsättningarna för att kunna leva och verkanormalt och självständigt i det svenska samhället.Utskottet framhöll att propositionens förslag om att det skallupprättas individuella introduktionsplaner och vad dessa börinnehålla utgjorde en god bas för det fortsatta arbetet med denenskilde flyktingens integrering i samhället och möjliggjordeatt man tar hänsyn till varje individs särskilda behov avåtgärder. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning ochavstyrker bifall till motion Sf605 i denna del.I motion Sf605 begärs vidare att flyktingar som beviljatsuppehållstillstånd och som därefter flyttas ut i kommunerna börtilldelas en fadder enligt samma mönster som vårt nuvarandesystem med kontaktfamiljer. och i motion Sf613 yrkande 1 att principen om kontaktfamiljerskall tillämpas vid flyktingmottagning.Även denna fråga togs vid föregående upp i utskottetsbetänkande SfU21. Utskottet framhöll att några bindandeuttalanden från sida beträffande kontakt- ochfadderfamiljer inte var möjliga att göra, eftersom sådanaarrangemang måste bygga på frivillighet från såväl flyktingenssom den mottagande familjens sida. Utskottet erinrade om attutskottet tidigare hade framhållit värdet av att ta till varafrivilliga erbjudanden inom flyktingmottagningen och dettagällde, framhöll utskottet, även erbjudanden om att vara fadder-eller kontaktfamilj eller erbjudanden om bostad hosprivatpersoner.Motion Sf605 i denna del och motion Sf613 yrkande 1 bör pågrund av det anförda inte föranleda några åtgärder.I motion Sf620 av och begärsett tillkännagivande om att socialförvaltningen inte bör varautbetalare av ekonomiskt bistånd till flyktingar/invandrare.Utskottet uttalade redan under föregående ibetänkande SfU21 att utskottet gärna såg att kommunerna prövadeandra utbetalningsformer när det gäller bistånd till flyktingaroch asylsökande. Ett genomförande av de förslag som lagts fram iproposition 1990/91:117 om en ny kommunallag underlättar förkommunerna att lägga beslutanderätten om bistånd till flyktingaroch asylsökande på det organ som man finner lämpligast.Propositionen behandlas av konstitutionsutskotteti betänkande KU38. Med hänsyn till att det är en kommunalangelägenhet hur administrationen av ersättningarna ordnas börmotion Sf620 inte föranleda något tillkännagivande tillregeringen.Gullan m.fl. erinrar i motion Sf617 om att demoderata ledamöterna i socialförsäkringsutskottet vidbehandlingen av förslaget om nya ersättningsregler förkommunerna vad gällde mottagandet av handikappade flyktingarreserverade sig till förmån för att rehabiliterande åtgärderskulle prioriteras och att ett kontinuerligt stöd tillkommunerna för utgifter enligt socialtjänstlagen skulle utgåförst när rehabiliteringsåtgärder misslyckats. I yrkande 3 begärmotionärerna att det särskilda bidraget för handikappade bör gessom ett påslag till schablonbidraget för att undvika extraadministration och för att öka kommunernas incitament tillrehabiliteringsåtgärder.För handikappade och äldre flyktingar har som nämnts i principtidigare ersättningssystem behållits, varför kommunerna fårersättning för kostnader för socialbidrag som utges tillflyktingar som vid tiden för uppehållstillstånd var över 60 åreller som inte kan försörja sig på grund av sjukdom ellerhandikapp som förelåg vid ankomsten till eller som harsamband med situationen som flykting. Dessutom lämnas ersättningför vissa andra kostnader.Även denna fråga behandlades av utskottet i betänkandet1989/90:SfU21. Utskottet avstyrkte därvid att ett tillägg tillschablonbidraget infördes när en kommun tar emot handikappadeflyktingar med motiveringen att det kan föreligga avsevärdaskillnader i kostnader för olika grupper handikappade som kanvara svåra att förutse när kommunplaceringen sker. Utskottetvidhåller sin tidigare inställning och avstyrker bifall tillmotion Sf617 yrkande 3.I motion Sf20 av och framhållsatt det skulle behövas två kompletteringar till det nyaersättningssystemet för den kommunala flyktingmottagningen. Delsbör ges vidgade möjligheter att ersätta s.k. överkostnader isamband med övergångsbostäder inom ramen för det nyaersättningssystemet och anslagsposten Ersättning förextraordinära kostnader. Dels bör resurser förarbetsmarknadspolitiska insatser, som ges tillarbetsförmedlingen, läggas in i den schabloniserade ersättningentill kommunerna så att det blir lättare att samordna insatsernamed svenskundervisningen. Motionärerna begär i yrkandena 1 resp.2 tillkännagivanden härom.Som framgår ovan har i den nya schablonersättningen förmottagning av flyktingar inräknats ersättning för kostnader förgenomgångsbostäder till den del kostnaderna är normala. Omkostnaderna för genomgångsbostäder är extraordinära kan de bliersatta efter prövning i varje enskilt fall. Vidriksdagsbehandlingen föregående år av regeringens förslag idetta hänseende ansåg såväl bostadsutskottet somsocialförsäkringsutskottet detta motiverat och underströk viktenav en generös prövning av ersättningens storlek m.m. i detenskilda fallet, så att tillkomsten av nya bostadslösningarfrämjas (se 1989/90:SfU21). Motion Sf20 yrkande 1 får ansestillgodosedd med detta uttalande från sida.Vad härefter angår medel för arbetsmarknadspolitiska insatservid flyktingmottagningen behandlade utskottet i betänkande SfU21även en motion om ett bättre inflytande för kommunerna påverksamheter som hade betydelse för att slussa ut flyktingar påarbetsmarknaden. Utskottet framhöll att statsmakterna undersenare år ökat anslagen för särskilda åtgärder i detta hänseendeoch att riktlinjerna till AMS innebar att verket skall kunnasvara mot de krav som flyktinginvandringen ställer och anpassasitt arbetssätt så att den arbetskraftsresurs som finns blandinvandrare effektivt skall tas till vara. En höghandlingsberedskap och ett nära samarbete mellan dels AMS ochSIV, dels arbetsförmedlingen, fackliga organisationer ocharbetsgivare på orten och de kommunala organ som är engagerade iflyktingmottagandet förutsattes. Vidare framhöll utskottet attsärskilda medel anslagits för att bl.a. bekosta rekryteringsstödsom kan underlätta varvning av svenskundervisning och arbeteeller otraditionella åtgärder, framför allt i verksamheten medrörliga förmedlingsstyrkor i anslutning tillmottagningsförläggningar. Utskottet förutsatte att denhelhetssyn på flyktingmottagandet och den ökade samverkan somproposition 105 syftade till kom att få genomslag i detpraktiska arbetet med att inlemma flyktingarna i samhället ocharbetslivet. Utskottet erinrade också om att föredragandestatsrådet hade hänvisat till att hon ocharbetsmarknadsministern noga kom att följa utvecklingen ochbeakta behovet av särskilda åtgärder. Om det skulle visa sig attden samverkan mellan främst den lokala arbetsförmedlingen ochkommunerna, som är en förutsättning för att snabbt kunna beredaflyktingarna arbete, inte fungerade tillfredsställande, utgickutskottet från att även sådana åtgärder som motionärernaföreslagit övervägdes vid den uppföljning som skall ske.Utskottet vill på nytt understryka vikten av att det nyaersättningssystemet följs upp även med avseende på dearbetsmarknadspolitiska insatserna vid flyktingmottagningen ikommunerna. Något särskilt tillkännagivande med anledning avmotion Sf20 yrkande 2 anser utskottet inte påkallat.I två motioner, Sf613 av och (yrkande 2) och Sf627 av m.fl. (yrkande 17),begär motionärerna ett tillkännagivande om att bör utfärdarekommendationer för ersättningar vid uthyrning av rum m.m. iprivatbostäder.I schablonersättningen till kommunerna vid flyktingmottagandeingår även beräknade bostadskostnader. Utskottet anser att det iförsta hand bör vara en fråga för vederbörande kommun att bedömavad som är en skälig hyresersättning när flyktingarna tas emot ien privatbostad, och utskottet avstyrker bifall till motionernaSf613 yrkande 2 och Sf627 yrkande 17.I motion Sf607 anför att det särskildastatsbidraget för hälsoundersökningar av flyktingar som tas emoti kommuner inte täcker kostnaderna för dem som fåruppehållstillstånd som s.k. anknytningsfall. Motionären begärett tillkännagivande om att reglerna och villkoren förhälsoundersökning blir lika dem som gäller för kommunplaceradeflyktingar.Enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning förflyktingmottagning m.m. får ersätta även kostnader förhälsoundersökning av utlänning som fått uppehållstillstånd pågrund av sin anknytning till flyktingar och andra utlänningarsom omfattas av det kommunala flyktingmottagandet, omutlänningen har ansökt om uppehållstillstånd fråndet att den person som han eller hon har anknytning till försttogs emot i en kommun. Verket får också ersätta kostnader förhälsoundersökningar för utlänningar som har anknytning tillsådana utlänningar som omfattas av bestämmelserna om biståndtill asylsökande. Ersättning får inte lämnas om utlänningenredan genomgått hälsoundersökning under vistelse på en statligförläggning för asylsökande.Utskottet anser att dessa bestämmelser medger ersättning itillräcklig omfattning och avstyrker bifall till motion Sf607.Annika begär i motion Sf632 ett tillkännagivande omatt primärkommunerna behöver få medel för projekt som syftartill att hjälpa flyktingbarn att bearbeta svårakrigsupplevelser.Utskottet finner att det primärt är en uppgift försjukvårdshuvudmännen att via barnpsykiatrin hjälpa barn attbearbeta svåra krigsupplevelser. Detta hindrar dock inte attkommunerna organiserar en verksamhet för insatser på området ochså sker också i ett flertal kommuner. Denna verksamhet böremellertid kunna finansieras inom ramen för schablonbelopp ochövriga statsbidrag som kommunerna kan erhålla vidflyktingmottagning. Utskottet avstyrker bifall till motionSf632.I motion Sf609 av m.fl. yrkande 14 anförs att detär viktigt att regeringen följer upp effekterna av det nyaersättningssystemet till kommunerna så att det inte resulterar ifärre utplaceringar i kommunerna.I proposition 1989/90:105 föreslogs att särskilda resurserskulle avsättas för uppföljning och utvärdering av det nyasystemet. Uppföljningen skulle avse såväl måluppfyllelse someffekter på kostnadsfördelningen mellan stat och kommuner. Påden statliga sidan skulle ha huvudansvaret föruppföljningen. I propositionen angavs att ocksåhade redovisat ett intresse av att aktivt medverka iuppföljningsarbetet, och föredragande statsrådet utgick från attuppföljning sker i varje kommun. Vidare borde AMS följa uppresultaten av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och SÖ avsvenskundervisningen.