bet · GE01NU40 · 1991-05-30 00:00:00 — Regeringens förslagavseende stöd till energieffektiv teknik i lokaler och bostäder tillstyrkssålunda. Förslagen i partimotionerna 1990/91:N68 (mp) yrkandena 81, 82 och 85samt 1990/91:N88 (m) yrkande 6 avstyrks.Kommunal energirådgivning m.m.I sammanlagt åtta motionsyrkanden tas ur olika aspekter upp frågor avseendekommunal energirådgivning. Fem av dessa yrkanden väcktes innanenergipropositionen förelades riksdagen.Enligt partimotion 1989/90:Bo246 bör energirådgivning genomen ändring i göras till en obligatorisk serviceuppgift förde kommunala byggnadsnämnderna -- yrkande 1. Kostnaderna för verksamheten skallenligt motionärerna delas mellan stat och kommun. Staten föreslås därför bidramed av kommunens kostnad för energirådgivningen -- yrkande 2.Med hänvisning till den betydelse information m.m. från energi- ochkonsumentrådgivare har för att minska energiförbrukningen föreslås i motion1989/90:Bo502 (mp) yrkande 1 att det skall lagstiftas om obligatoriskakommunala energirådgivare.Enligt partimotion 1989/90:Bo534 yrkande 2 bör statsbidragutgå till återuppbyggnad av den kommunala energirådgivningen.De kommunala energirådgivarna bör enligt motion 1990/91:Bo254 (mp)återinföras genom att de lagstiftningsvägen görs obligatoriska.I partimotion 1990/91:N68 förordas att det i lag skallfastställas att det i varje kommun skall finnas minst en energirådgivare --yrkande 51. För att täcka en del av kostnaderna för de obligatoriskaenergirådgivarna föreslås att ett statsbidrag om 30 milj.kr. skall utgå som etttillägg till det generella statsbidraget till kommunerna -- yrkande 86.Det av regeringen förordade energihushållningsprogrammet bör enligt motion1990/91:N73 (v) yrkande 5 kompletteras med ett stöd till kommunerna förinformation, energisparrådgivning och demonstration av ny teknik m.m.Med anledning av vad i motionerna förordats beträffande kommunalenergirådgivning vill utskottet anföra följande.Fram till utgången av utgick ett statligt stöd till kommunerna förbesiktning och rådgivning m.m. avseende energibesparande åtgärder och annanbostadsförbättringsverksamhet. har sedanbidraget till rådgivningsverksamheten upphörde haft att ta ställning tillmotionsförslag om att stödet skall återinföras. Utskottet har vid dessatillfällen (/89:BoU7 s. 86) bl.a. erinrat om att det statligabidraget inte var avsett att permanent stödja kommunernasrådgivningsverksamhet, utan att det syftade till att stimulera uppbyggnaden aven långsiktig verksamhet motsvarande de varaktiga lokala behoven.Även frågan om att genom lagstiftning ålägga kommunerna att tillhandahållaenergirådgivning har tidigare behandlats av utskottet (1989/90:BoU2 s. 17). Medanledning av ett motionsförslag (v) om att energirådgivning skulle göras obligatorisk serviceuppgift för byggnadsnämnderna uttalade utskottet attdetta inte var den lämpligaste lösningen. Det borde enligt utskottets mening istället avgöras av den enskilda kommunen i vilka former och i vilken omfattningen sådan rådgivning bl.a. inom ramen för PBL borde utföras.Som framgår av redovisningen ovan har utskottet redan tidigare avstyrktmotionsförslag motsvarande de nu behandlade avseende energirådgivningen ikommunerna. Utskottet har mot bakgrund av förslagen i de nu aktuella motionernainte funnit anledning att ompröva sina tidigare ställningstaganden. Det böräven fortsättningsvis ankomma på den enskilda kommunen att med utgångspunktbl.a. i de lokala behoven och förutsättningarna avgöra hur och i vilkenutsträckning energirådgivning skall tillhandahållas. Utskottet avstyrker medhänvisning härtill förslagen i partimotionerna 1989/90:Bo246 (v) yrkandena 1och 2, 1989/90:Bo534 (c) yrkande 2 och 1990/91:N68 (mp) yrkandena 51 och 86samt motionerna 1989/90:Bo502 (mp) yrkande 1, 1990/91:Bo254 (mp) och1990/91:N73 (v) yrkande 5.Åtgärder för introduktion av effektivare uppvärmningssystem m.m.Utskottet behandlar i detta avsnitt motionsyrkanden som bl.a. genom åtgärderför introduktion av effektivare uppvärmningssystem i första hand syftar tillatt åstadkomma en minskad energiförbrukning i våra bostäder.I motionerna 1989/90:Bo544 (c) yrkande 3 samt 1990/91:Bo242 (c) yrkande 4hemställs om åtgärder för att åstadkomma en introduktion av effektivareuppvärmningssystem i byggnader. Som ett exempel på en sådan åtgärd nämns ettstöd till solvärmeanläggningar. Enligt motionärerna bör dessutom frågan om huren konvertering från direktverkande el för uppvärmning i befintliga byggnaderkan stimuleras närmare övervägas.Enligt partimotion 1990/91:Bo205 bör åtgärder vidtas så attelvärme i det befintliga byggnadsbeståndet kan ersättas med andrauppvärmningssätt.Utöver de ekonomiska styrmedel för att åstadkomma en effektivareenergianvändning som föreslås i regeringens proposition bör enligt motion1990/91:N64 (s) ytterligare åtgärder övervägas. När det gäller bostadssektornförordas sålunda att lånereglerna skall utformas så att hushållningen medenergi stimuleras -- yrkande 1.För att nå de i partimotion 1990/91:N68 uppsattaenergipolitiska målen förordas bl.a. följande insatser:införande av regler för statliga lån och räntegarantier för småhus sominnebär att det lönar sig för fastighetsägaren att välja hushållsutrustning somger lägsta kostnad under sin förväntade livslängd med rådande energikostnader(yrkande 9) samtstatsbidrag på av investeringskostnaden för villaägare som bygger omsina hus till biobränsleeldning inom en ram av 500 milj.kr. för budgetåret1991/92 (yrkande 72).Det finns enligt motion 1990/91:N73 (v) yrkande 4 en stor energisparpotentiali bebyggelsen som kan tas till vara bl.a. genom att byggnormer och byggteknikförändras så att energibehovet för uppvärmning minskar.Enligt motion 1990/91:N93 (mp) skall förmånliga lånevillkor och/ellerbetalningsvillkor erbjudas dem som vill satsa på effektiv energianvändning.Med anledning av vad som i de nu behandlade motionerna förordats beträffandeintroduktion av effektivare uppvärmningssystem m.m. vill utskottet anföraföljande.Bostadsutskottet delar de strävanden att genom olika åtgärder åstadkomma enökad energihushållning som ligger bakom de nu aktuella motionsyrkandena. Detfinns även enligt utskottets mening skäl att både effektivisera och minskaenergiförbrukningen. En rad åtgärder med denna inriktning har också redanvidtagits. Det nu behandlade regeringsförslaget innebär dessutom att dessaåtgärder förstärks och utvidgas.Såvitt speciellt rör bostadsutskottets beredningsområde vill utskottet erinraom att en ökad belåning inom bostadsfinansieringssystemets ram medges föråtgärder som ger lägre energiförbrukning. Som redovisas i propositionen (s. 52)avser dessutom den arbetsgrupp som ser över de övergripande administrativastyrmedlen inom bostadsfinansieringen att behandla hur de styrmedel som krävsinom en reformerad bostadsfinansiering skall samverka med andra regelsystem påenergiområdet. Frågan om finansieringssystemet och dess effekter påenergiförbrukningen m.m. i våra bostäder är sålunda redan föremål föröverväganden.En ytterligare fråga som är av stor betydelse för energiförbrukningen ochenergieffektiviteten i bebyggelsen är utformningen av byggregler m.m. Gällandenybyggnadsregler innebär i förhållande till den tidigare gällande byggnormenskärpta krav på energihushållning i alla bostadshus. Som redovisas iregeringsförslaget (s. 51) beaktas dock i nybyggnadsreglerna elanvändningeninte i tillräcklig grad. Ett exempel härpå är den ökade elanvändning som kanbli följden av värmeåtervinning. Även om den totala energiförbrukningen minskarkan det således inträffa att elkonsumtionen ökar när olika anordningar förvärmeåtervinning installeras. har mot bakgrund härav inlett en översynav reglerna för att tillgodose kraven på effektiv elanvändning. Även dennafråga är således föremål för överväganden. Utskottet vill i anslutning till detnu anförda även erinra om det arbete med att utarbeta energideklarationer förbl.a. hushållsapparater som svarar för. Det nu föreligganderegeringsförslaget innebär att detta arbete intensifieras och utvidgas.Det är, som framhålls i regeringsförslaget (s. 30), att föredra frånmiljösynpunkt om elvärme konverteras till fjärrvärme i stället för tillindividuella system. Det är därför väsentligt att möjligheterna till övergångfrån elvärmesystem till andra kollektiva värmesystem tas till vara så långt detär möjligt. Kritik har i detta sammanhang riktats mot att dagens strängahushållningskrav i byggreglerna inom vissa områden kan motverka konverteringfrån individuell eluppvärmning till fjärrvärme. Även denna fråga kommer attingå i den ovan redovisade översynen av byggreglerna.Förutom redan genomförda åtgärder pågår det, som framgår av framställningenovan, ett omfattande arbete som bl.a. syftar till att minskaenergiförbrukningen och förbättra energieffektiviteten i våra byggnader. Dettaarbete innefattar i inte ringa utsträckning överväganden om regeländringar m.m.i enlighet med vad som förordas i de nu behandlade motionerna. Utskottet är motbakgrund av det pågående översynsarbetet inte nu berett ställa sig bakommotionsförslagen. I den mån partimotioner 1990/91:Bo205 och1990/91:N68 yrkandena 9 och 72 samt motionerna 1989/90:Bo544 (c) yrkande 3,1990/91:Bo242 (c) yrkande 4, 1990/91:N64 (s) yrkande 1, 1990/91:N73 (v) yrkande4 och 1990/91:N93 (mp) yrkande 15 inte kan anses tillgodosedda genom det nuanförda avstyrks de av utskottet.Övriga frågorI motion 1989/90:Bo502 (mp) yrkande 2 föreslås att en lagstiftning omkommunala energiplaner skall utarbetas.Av lagen (1977:439) om energiplanering följer att det i varjekommun skall finnas en aktuell plan för tillförsel, distribution och användningav energi i kommunen (4 §). Vad i motionen förordats är därmed redantillgodosett. Motionen avstyrks.I partimotion 1990/91:N68 yrkande 26 hemställs om ettriksdagens tillkännagivande beträffande vattenkraften som synes innebära attden av fastställda ramen om vid normalår i huvudsak skalluppnås genom modernisering och effektivisering av befintliga anläggningar.Bostadsutskottet delar motionärernas principiella uppfattning om värdet avatt moderniseringar och effektiviseringar av befintliga vattenkraftverk tastill vara för att det genom vattenkraftsplanen uppsatta produktionsmålet skallnås. I planen ingår också att effektiviseringar skall komma till stånd i interinga omfattning. Det får enligt utskottets mening mot bakgrund häravförutsättas att den effektiviseringspotential som finns i redan befintligaanläggningar utnyttjas så långt detta är möjligt. Utskottet är inte berett göradet i motionen förordade tillkännagivandet. Motionen avstyrks.Stockholm den 25 april 1991På bostadsutskottets vägnarAgne HanssonNärvarande: (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), () och ().Avvikande meningar1.Stödet till energieffektiv teknik i lokaler och bostäderKnut , och (alla m) anser att dendel av utskottets yttrande som under rubriken energieffektiv teknik ilokaler och bostäder m.m. börjar med "Det av" och slutar med "6 avstyrks" bortha följande lydelse:Kännetecknande för statsmakternas hittillsvarande åtgärder när det gällerenergihushållningen i bebyggelsen är kortsiktigheten och ryckigheten. Ett annatutmärkande drag är inslaget av regleringar och olika former av statligt stöd.Sammantaget har detta medfört att det för fastighetsägare ochfastighetsförvaltare m.fl. varit svårt att agera på ett långsiktigt riktigtsätt. De snedvridande effekter som de statliga ingripandena haft påenergimarknaden har gjort det närmast omöjligt att vidta de på lång sikteffektivaste och bästa energisparåtgärderna m.m. Enligt bostadsutskottetsmening bör mot bakgrund härav det nu föreliggande förslaget om statligt stödtill energieffektiv teknik i lokaler och bostäder avvisas i enlighet medförslaget i motion 1990/91:N88 (m) yrkande 6. Som framhålls i motionen är detinte möjligt att på det sätt som regeringen förordar kommendera fram ettenergisparande. Vad som erfordras är i stället åtgärder som leder till enverklig avreglering inom bl.a. byggnadssektorn. Endast härigenom skapasförutsättningar för byggare och förvaltare att ta vara på de möjligheter tilllångsiktigt verkningsfulla och för hela samhället lönsammaenergieffektiviseringar.Vad bostadsutskottet nu med anledning av motion 1990/91:N88 (m) yrkande 6anfört bör ges regeringen till känna. Regeringens förslag liksom förslagen imotion 1990/91:N68 (mp) yrkandena 81, 82 och 85 avstyrks sålunda.2.Stödet till energieffektiv teknik i lokaler och bostäderKjell () anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken energieffektiv teknik i lokaler och bostäder m.m. börjar med"Det av" och slutar med "6 avstyrks" bort ha följande lydelse:Ökad effektivitet i energianvändningen innebär att man får samma eller bättrenytta -- energitjänst -- med mindre energiförbrukning. Därigenom kan antingenenergi frigöras för användning inom andra sektorer eller den totalaenergiproduktionen minskas. Det är mot bakgrund härav viktigt att allamöjligheter till effektiviseringar tas till vara, åtminstone så länge detta kangöras til en lägre samhällsekonomisk kostnad än för fortsatt utbyggnad avkraftproduktionen -- denna s.k. balansprincip hänvisar regeringen till ipropositionen. Det måste skapas en fungerande marknad för energi och förenergieffektiv teknik och utrustning. Alla de hinder som finns för eneffektivare energianvändning måste undanröjas. Detta är dock inte tillräckligt.Som framhålls i de grönas partimotion 1990/91:N68 finns det idagens system inte några "morötter" för den som satsar på att effektivisera sinenergianvändning. Med ett energisystem som först och främst främjar tillförseli stället för hushållning och effektivisering är det naturligtvis inte möjligtatt ta vara på alla lönsamma möjligheter utan att minska energitjänsterna.Mot bakgrund av det nu anförda är enligt utskottets mening de av regeringenförordade stimulansåtgärderna otillräckliga, varför de bör avvisas avriksdagen. I enlighet med förslagen i partimotion 1990/91:N68yrkandena 81, 82 och 85 bör i stället följande stödformer införas:statsbidrag till energieffektiva anläggningar inom lokaler och bostäder med25 % av investeringskostnaden inom en ram av 250 milj.kr. för budgetåret1991/92,statsbidrag till demonstrations- och pilotanläggningar för energieffektivteknik inom lokaler och bostäder av investeringskostnaden inom en ramav 50 milj.kr. för /92 samtstatsbidrag till information och rådgivning kring energieffektivitet ibebyggelse inom en ram av 50 milj.kr. för /92.Utskottets ställningstagande i denna del innebär att regeringens förslagliksom moderata samlingspartiets partimotion 1990/91:N88 yrkande 6 avstyrks.3.Kommunal energirådgivningAgne och (båda c) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken energirådgivning m.m. börjar med "Medanledning" och slutar med "yrkande 5" bort ha följande lydelse:Den kommunala energirådgivningen har otvetydigt haft stor betydelse för detpraktiska genomförandet av energisparmålen ute i kommunerna. De kommunalaenergirådgivarna har på ett mycket påtagligt och aktivt sätt medverkat till attsåväl småhusägare som andra fastighetsägare har genomfört energibesparandeåtgärder som annars inte skulle ha kommit till stånd. I och med att statensstöd till kommunernas energisparrådgivning upphörde har dock mångakommuner inte ansett sig ha möjlighet att fortsätta med denna verksamhet. Dettaär en enligt bostadsutskottets mening olycklig utveckling. Även mot bakgrund avden träffade energiuppgörelsen finns det enligt utskottets mening ettfortsatt behov av en energirådgivning. Åtgärder bör därför vidtas delsför att trygga den kommunala energirådgivningsverksamhet som trots alltfortfarande finns kvar, dels för att återuppbygga rådgivningsverksamheten i dekommuner där den lagts ner. I enlighet med förslaget i centerpartietspartimotion 1989/90:Bo534 bör således ett statsbidrag införas för bl.a.återuppbyggnaden av den kommunala energirådgivningen. Motionens yrkande 2tillstyrks av utskottet. Vad i övriga motioner förordats är därmed i alltväsentligt tillgodosett, varför de avstyrks.4.Kommunal energirådgivningJan Strömdahl (v) och () anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken energirådgivning m.m. börjar med "Medanledning" och slutar med "yrkande 5" bort ha följande lydelse:När det statliga stödet till energirådgivning infördes var avsiktenatt det skulle medverka till att få i gång en verksamhet med information ochrådgivning m.m. i energifrågor i kommunerna. Tanken var att rådgivningen m.m.på sikt skulle fortsätta som en reguljär verksamhet inom ramen förkommunernas budgetar. Bakom beslutet låg också bedömningen att en kommunalverksamhet med denna inriktning var av stor vikt för att den beslutadeenergihushållningen skulle kunna genomföras.I samband med att stödet upphörde blev dock effekten attenergirådgivarna i mer än hälften av kommunerna försvann . Sedan haravtrappningen fortsatt -- men i långsam takt. Detta är en olycklig utvecklinginte minst mot bakgrund av att tidpunkten för kärnkraftsavvecklingen ryckerallt närmare. Kompetensen finns kvar hos många f.d. kommunalaenergisparrådgivare. Denna kompetens måste tas till vara för att vi skall kunnautnyttja alla de samhällsekonomiskt lönsamma möjligheterna att använda energieffektivare och därigenom undvika onödig energiproduktion och minskaanvändningen av ändliga naturresurser och utsläppen av skadligaluftföroreningar.Med hänvisning till det ovan anförda och till de goda erfarenheterna av denhittillsvarande verksamheten med kommunala energirådgivare samt till de godamöjligheterna att med användning av energieffektiv teknik och utrustning minskaelförbrukningen med oförändrad eller minskad energitjänst, dvs. nytta föranvändarna, bör enligt utskottets mening åtgärder vidtas för att återinföraenergirådgivarna i landets samtliga kommuner. I enlighet med förslagen i de nubehandlade motionerna (v) och (mp) bör sålunda lagstiftningen ändras så attkommunerna blir skyldiga att bistå med energirådgivning. En översyn av hurkommunernas skyldighet skall lagfästas bör sålunda göras. I anslutning härtillbör även ett statligt stöd för verksamheten införas i enlighet med förslagen isamma motioner samt i partimotionen (c).Vad utskottet nu med anledning av partimotionerna 1989/90:Bo246 (v) yrkandena1 och 2, 1989/90:Bo534 (c) yrkande 2 och 1990/91:N68 (mp) yrkandena 51 och 86samt motionerna 1989/90:Bo502 (mp) yrkande 1, 1990/91:Bo254 (mp) och1990/91:N73 (v) yrkande 5 anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.5.Introduktion av effektivare uppvärmningssystem m.m.Knut , och (alla m) anser att dendel av utskottets yttrande som under rubriken för introduktion aveffektivare uppvärmningssystem m.m. börjar med "delar" ochslutar med "av utskottet" bort ha följande lydelse:Ett utmärkande drag i den förda energipolitiken är inslaget avregleringar och olika former av statligt stöd. Detta är en enligtbostadsutskottet felaktig väg att nå ett erforderligt och eftersträvatenergisparande. Vad som erfordras är i stället en ökad frihet för byggare ochförvaltare att finna de ur ett brett perspektiv bästa lösningarna i varjeenskilt fall. Statsmakterna bör inte genom nya regleringar m.m. bidra till attytterligare snedvrida en marknad i obalans. Utskottet avstyrker med hänvisninghärtill de nu aktuella motionsyrkandena.6.Introduktion av effektivare uppvärmningssystem m.m.Agne och (båda c) anser att den del av utskottetsyttrande som under rubriken för introduktion av effektivareuppvärmningssystem m.m. börjar med "delar" och slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse:Den träffade energiuppgörelsen innebär att grunden lagts för enenergipolitik där hushållning med energin och effektivitet i energianvändningenspelar en avgörande roll. Det är enligt utskottets mening mot bakgrund häravsom de nu behandlade motionsförslagen skall ses. Utskottet kan också notera attflera av de framlagda motionerna måste anses tillgodosedda genom de påenergiuppgörelsen grundade förslag som lagts fram. tvingasutskottet konstatera att kompletterande åtgärder kan behöva vidtas för att deuppsatta målen skall kunna nås fullt ut. För att åstadkomma en minskadenergiförbrukning i våra bostäder kan det således finnas anledning att genomytterligare insatser bidra till att effektivare uppvärmningssystem introducerasi ökad utsträckning. I detta sammanhang bör bl.a. frågan övervägas hur enkonvertering från direktverkande elvärme kan stimuleras.Vad utskottet nu med anledning av motionerna 1989/90:Bo544 (c) yrkande 3 och1990/91:Bo242 (c) yrkande 4 anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. I den mån övriga motioner inte tillgodosetts genom det nu anfördaavstyrks de av utskottet.7.Introduktion av effektivare uppvärmningssystem m.m.Kjell () anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken för introduktion av effektivare uppvärmningssystem m.m.börjar med "delar" och slutar med "av utskottet" bort haföljande lydelse:Dagens regelsystem innehåller få eller inga incitament för den byggande attförse en fastighet med det ur energisynpunkt bästa och mest effektivauppvärmningssystemet. För att nå de uppsatta energipolitiska målen bör därförinsatser göras i enlighet med förslagen i de grönas partimotioner1990/91:Bo205 och 1990/91:N68 yrkandena 9 och 72 samt motion 1990/91:N93 (mp)yrkande 15. Även enligt bostadsutskottets mening bör sålundaåtgärder vidtas så att elvärme kan ersättas med andra uppvärmningssätt,regler införas för statliga lån och räntegarantier för småhus som innebär attdet lönar sig för fastighetsägaren att välja hushållsutrustning som ger lägstakostnad under sin förväntade livslängd med rådande energikostnader,statsbidrag på av investeringskostnaden införas för villaägare sombygger om sina hus till biobränsleeldning inom en ram av 500 milj.kr. /92 samtförmånliga lånevillkor och/eller betalningsvillkor införas för dem som villsatsa på effektiv energianvändning.I den mån övriga motionsyrkanden inte är tillgodosedda genom det nu anfördaavstyrks de av utskottet.8.Effektiviseringar av befintliga vattenkraftverkKjell () anser att den del av utskottets yttrande som underrubriken frågor börjar med "delar" och slutar med"Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse:Sveriges framtida energiförsörjning måste, som framhålls i motion 1990/91:N68(mp), grundas på inhemska förnybara energikällor. Vattenkraften utgör i ettsådant energisystem en stor och viktig nationell tillgång. Efter en avvecklingav kärnkraften kommer vattenkraften att vara basen i vår elförsörjning där deni princip svarar för tillförseln av den elenergi som behövs för elspecifikaändamål. måste det slås fast att våra kvarvarande älvar och andravattendrag är en omistlig naturresurs som måste bevaras för framtidagenerationer. I enlighet med tidigare förslag från de gröna börsålunda våra vattendrag skyddas från vidare utbyggnad.