bet · GF01SoU3 · 1991-11-14 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett trettiofemtal motionsyrkanden somväckts under den allmänna motionstiden och som rör olikafrågor om äldre.I regeringsförklaringen sägs bl.a. att arbetet med att skapavärdiga villkor för gamla och sjuka måste intensifieras. Ettviktigt mål är att öka valfriheten för patienter och äldre.Samtliga motioner avstyrks främst med hänvisning till attriksdagen inte bör föregripa behandlingen av regeringenskommande förslag inom äldreomsorgen. 1990/91:So206 av m.fl. (m) vari yrkas1. att godkänner de riktlinjer för utvecklingen avvården och omsorgen om de äldre som angetts i motionen,3. att i avvaktan på införandet av en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring hos regeringen begär förslagsyftande till att alternativ äldreomsorg och äldrevård somuppfyller rimliga kvalitetskrav ges rätt till samma stöd fråndet allmänna som motsvarande offentligt bedrivna verksamhet,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av valfrihet ochflexibilitet i ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stimulans av enskilda vård- och sjukhem,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av att den svenska hälso-och sjukvårdspolitiken bättre anpassas till de ålderssjukasbehov,7. att som sin mening ger regeringen till känna atttaxor för social hemhjälp inte bör inkomstprövas,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av länsvisa, för diagnostik ochutredning av ålderssjukdomar och demensliknande tillståndansvariga, utredningsavdelningar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ökade forskningsinsatser ifråga om demenssjukdomar och demensliknande tillstånd.1990/91:So208 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den sociala hemtjänstensverksamhet bör ingå i den kommunala förtroendenämndensansvarsområde.1990/91:So221 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att ekonomisk ersättning ges tillbarnkooperativa föräldrahem enligt vad i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att vid vård av anhörig skall ekonomiskkompensation motsvarande anställning inom utges somersättning för inkomstbortfallet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att behovet av anhörigvård prövas enligtsamma principer som behovet av hemtjänst.1990/91:So265 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om äldre invandrares speciellaomsorgsbehov.1990/91:So271 av Margó m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i socialtjänstlagen att äldres och sjukas rätt till vårdstärks enligt vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i socialtjänstlagen att äldre garanteras förtursrätttill serviceboende i den egna kommunen/kommundelen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om villkor för att ta uthelinackorderingsavgifter i äldreomsorgen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att hemtjänsttaxorna bör vara lika ikommunerna.1990/91:So305 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning om statliga lånegarantier förnyetablering av alternativa sjukhem, gruppboende etc.1990/91:So333 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om äldre invandrare.1990/91:So335 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om frivilliga sociala insatser (avsnitt 2.1),2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de äldres hälsa (avsnitt 5).1990/91:So441 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tidigare försök med mobilapensionärsbostäder bör utvärderas och eventuellt utvidgas.1990/91:So443 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att åsikten att människor mår bäst av attfå vistas i sina egna hem inte får bli ett argument för attminska och försämra institutionsvården,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att all vård av äldre sker under värdigaformer,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att alla som så önskar bör få sluta sinadagar hemma eller i annan hemlik miljö.1990/91:So446 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av alternativa boendeformer föräldre och de äldres inflytande över sina boendevillkor,6. att hos regeringen begär att en utredning meduppgift att analysera och planera behovet av närståendeinsatseri vården tillsätts i enlighet med vad i motionen anförts,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av de kommunala reglerna föranhörigvården,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn av reglerna förbyggande av gruppbostäder,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn av reglerna förenskilda vårdhem att få statsbidrag vid om- och nybyggnad.1990/91:So527 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om enskildas, kyrkans och organisationernasinsatser i vård av och omsorg om de Alzheimer- och demenssjuka,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att sådan verksamhet bör stödjas ävenekonomiskt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av kuratorer för demenssjuka,särskilt i större kommuner och tätorter,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av privata byggföretags ochförsäkringsbolags insatser för att åstadkomma valfrihet i vårdoch boende för de äldre. Omsorg och boendeValfrihet och självbestämmande i omsorgenMotionerI motion 1990/91:So206 av m.fl. (m) yrkasatt godkänner de riktlinjer för utvecklingen av vårdenoch omsorgen om de äldre som angetts i motionen (yrkande 1).Motionärerna anför att en av de allra viktigaste uppgifternaunder detta decennium är att avreglera den monopoliseradesociala tjänstesektorn. Med utgångspunkt i ett system medgemensam finansiering bör pengarna i stor utsträckning följa deval som den enskilde själv träffar. Motionärerna föreslår därförbl.a. att valfriheten skrivs in i hälso- och sjukvårdslagenresp. Vidare yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omnödvändigheten av valfrihet och flexibilitet i (yrkande 4). Motionärerna anser att den enskildevårdmottagaren måste få ett större inflytande över utformningenoch tiden för arbete och likaså över vem som skallhjälpa till hemma. För att detta skall vara möjligt krävs attkommunen medverkar till flexibla lösningar. Det skall också varamöjligt att anställa en granne eller en anhörig efter samma taxasom gäller i övrigt inom . Privata alternativ måsteges möjlighet att verka på samma villkor som de kommunala.I motion 1990/91:So443 av m.fl. (mp) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att all vård av äldre sker under värdigaformer (yrkande 6) samt vad i motionen anförts om att allasom så önskar bör få sluta sina dagar hemma eller i annan hemlikmiljö (yrkande 7).Tidigare behandlingMed anledning av proposition 1990/91:14 om ansvaret förservice och vård till äldre och handikappade m.m. behandladeutskottet den ändrade ansvarsfördelningen inom äldreomsorgen ibetänkandet 1990/91:SoU9, rskr. Den ekonomiskaregleringen av reformen behandlades i betänkandet1990/91:SoU25, rskr. Målet för reformen har varit attuppnå en klarare ansvarsfördelning när det gäller service ochvård till äldre och handikappade. Reformen innebär attkommunerna ges en i socialtjänstlagen (1980:620) fastlagdskyldighet att inrätta särskilda boendeformer för service ochomvårdnad för de äldre som behöver det. Med särskildaboendeformer avses bl.a. servicebostäder, gruppboende,ålderdomshem och lokala sjukhem. Kommunerna ges även enskyldighet att inrätta bostäder med service för handikappad.Kommunernas ansvar för att bedriva dagverksamhet förtydligasgenom ett tillägg i socialtjänstlagen. Vidare övertar kommunernaansvaret för sjukhem och institutioner för långtidssjukvård.Kommunerna får betalningsansvar för dem som får långtidssjukvårdgenom landstingen liksom för de medicinskt färdigbehandlade inomsomatisk korttidssjukvård och geriatrik. Kommunerna får genomreformen en skyldighet att bedriva sjukvård i de särskildaboendeformerna och ges också befogenhet att ge hemsjukvård iordinärt boende. Reformen träder i kraft den 1 januari 1992.(Res. m, c, v och mp. )beslutade vidare bl.a. att godta de riktlinjer fören samlad uppföljning och utvärdering av äldrereformen somdåvarande regeringen föreslagit i propositionen.Mot bakgrund av detta har den förutvarande regeringenuppdragit åt att kontinuerligt följa upp samtutvärdera äldrereformen vad avser innehåll, kvalitet, kostnadersamt genomförande. I utvärderingen ingår att värdera hur och påvilket sätt målen för reformen uppfylls dels med avseende påkonsekvenserna för den enskilde, dels med avseende på desamhällsekonomiska effekterna. I uppdraget ingår också attbelysa samordningen av insatser för service och vård inomkommunen samt mellan kommun och landsting i det fortsattaplaneringssamarbetet. Uppdraget skall genomföras i närasamarbete med , ,socialvetenskapliga forskningsrådet (SFR) samt övrigaorganisationer som berörs av äldrereformens konsekvenser.Socialstyrelsen skall i samband med anslagsframställningen varjeår redovisa den kontinuerliga uppföljningen. Uppdraget i sinhelhet skall avrapporteras senast den 1 april 1996.Frågor om valfrihet och självbestämmande inom äldreomsorg ochhandikappomsorg har behandlats av utskottet vid åtskilligatillfällen tidigare (bl.a. 1990/91:SoU9). Utskottetsuttalanden i dessa betänkanden har alla haft samma inriktning,nämligen att de gamla och handikappade måste ges ökademöjligheter att själva kunna påverka sin situation. kunde den framtida äldreomsorgen koncentreras till treprinciper av grundläggande betydelse, nämligen valfrihet,trygghet och integritet. Valfriheten måste enligt utskottetgälla såväl för den som trots stort vårdbehov vill bo kvar i denegna bostaden som för den som kan eller vill bo kvari ordinärt boende utan vill flytta till någon särskild boende-eller vårdform. Enligt utskottet måste valfriheten ocksåinnebära att de äldre ges inflytande över hur servicen ochvården utformas. Det ansågs också vara en fråga om valfrihetatt gamla människor har möjlighet att bosätta sig nära sinaanhöriga. Därav ansågs följa att gamla måste få möjlighet attt.ex. flytta till en servicebostad i en annan kommun eller vårdi ett annat landsting. Utskottet framhöll vidare de gamlas rättatt känna trygghet oberoende av vilken boende- och vårdform devalt. Utskottet betonade behovet av en bättre samordning av denservice och vård som ges till gamla människor och anförde attmålet borde vara ett mer sammanhållet ansvar.I betänkandet 1990/91:SoU12 om socialpolitik behandladeutskottet ett yrkande om att rätten till valfrihet i vårdenskulle skrivas in i såväl socialtjänstlagen som hälso- ochsjukvårdslagen. Utskottet anförde att det var viktigt att ökavalfriheten inom den offentliga sektorn under förutsättning attde sociala tjänsterna förblev tillgängliga för alla på ettlikvärdigt sätt och finansierades solidariskt. Utskottet anfördevidare att då det gällde hälso- och sjukvården hade utskottettidigare uttalat den principiella uppfattningen att hälso- ochsjukvården även i fortsättningen i huvudsak måste finansierasgenom allmänna medel och väsentligen drivas i offentlig regi.Samtidigt framhöll emellertid utskottet att privatavårdinitiativ utgör ett bra komplement till den offentligavården. Med hänvisning till vad utskottet anfört om valfrihetenavstyrktes motionen.Utveckling av boendeformernaMotionerI motion 1990/91:So206 av m.fl. (m) yrkasatt i avvaktan på införandet av en allmän obligatorisksjukvårdsförsäkring hos regeringen begär förslag syftande tillatt alternativ äldreomsorg och äldrevård som uppfyller rimligakvalitetskrav ges rätt till samma stöd från det allmänna sommotsvarande bedrivna verksamhet (yrkande 3) samt attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stimulans av enskilda vård- och sjukhem(yrkande 5).I motion 1990/91:So446 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av alternativa boendeformer för äldreoch de äldres inflytande över sina boendevillkor (yrkande 5)och om behovet av en översyn av reglerna för byggande avgruppbostäder (yrkande 8) samt behovet av en översyn avreglerna för enskilda vårdhem att få statsbidrag vid om- ochnybyggnad (yrkande 9). Motionärerna anser att det krävs envariation av boendeformer såsom eget boende med stöd avhemtjänsten, serviceboende, gruppbostäder, ålderdomshem ochvårdhem. Motionärerna anser vidare att för att upprätthålla enhög standard inom äldrevården kommer en ökad satsning på privataoch kooperativa vårdformer att behövas.I motion 1990/91:So305 av () begärs attriksdagen hos regeringen begär en utredning om statligalånegarantier för nyetablering av alternativa sjukhem,gruppboende etc.I motion 1990/91:So527 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförtsom nödvändigheten av privata byggföretags och försäkringsbolagsinsatser för att åstadkomma valfrihet i vård och boende för deäldre (yrkande 4).I motion 1990/91:So443 av m.fl. (mp) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åsikten att människor mår bäst av att fåvistas i sina egna hem inte får bli ett argument för att minskaoch försämra institutionsvården (yrkande 5).I motion 1990/91:So271 av Margó m.fl. (v)yrkas att hos regeringen begär förslag till sådanändring i socialtjänstlagen att äldre garanteras förtursrätttill serviceboende i den egna kommunen/kommundelen (yrkande2).I motion 1990/91:So441 av m.fl. (mp) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna atttidigare försök med mobila pensionärsbostäder bör utvärderas ocheventuellt utvidgas (yrkande 3). Motionärerna hänvisar tillförsök som gjorts bl.a. inom med flyttbarapensionärsbostäder. Bostäderna ställdes upp på gården ellertomten hos någon anförvant till den som hjälpligt kunde klarasig själv, men som ändå behövde viss tillsyn. När den mobilabostaden inte längre behövdes, flyttades den till någon annanbehövande.BakgrundEnligt 3 § socialtjänstlagen (1980:620) har kommunen detyttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stödoch den hjälp som behövs. Det är den enskildes behov av stöd somskall vara styrande för den hjälp som erbjuds.Tidigare behandling m.m.I samband med behandling av äldrereformen(1990/91:SoU9, 1990/91:SoU25) framhöll utskottet att enskildaalternativ är av stort värde inom vård och omsorg. Om servicentill medborgarna skall kunna förbättras och effektiviteten inomvård och omsorg för äldre och handikappade ökas behövs, anfördeutskottet, en större flexibilitet än i fråga omverksamhetsformer och arbetssätt. Det är angeläget att ansvarkan delegeras och verksamheter decentraliseras. Utskottet menadeatt det inte var nödvändigt att förena ett kommunaltplaneringsansvar med drift av verksamheten i enbart offentligregi. Utskottet framhöll att i fråga om kvalitet och statsbidragbör samma regler gälla för enskild som för offentlig verksamhet.Riksdagen beslutade om tillfälliga statsbidrag föratt stimulera utbyggnaden av gruppbostäder och andra alternativaboendeformer för åldersdementa och andra äldre långtidssjuka,fysiskt handikappade, psykiskt sjuka och personer som omfattasav lagen om särskilda omsorger för psykiskt utvecklingsstördam.fl. Ett stimulansbidrag på totalt skallutgå för utbyggnad av gruppbostäder ochandra alternativa boendeformer för åldersdementa,utvecklingsstörda, fysiskt handikappade och psykiskt sjuka.Ytterligare utgår för ombyggnad och förbättringav den fysiska miljön vid lokala sjukhem och andra institutionersamt för nybyggnad av särskilda boendeformer för service ochomvårdnad.I betänkandet 1990/91:SoU9 behandlades även en motion ombl.a. statlig lånegaranti för att landstingsanställda ellerandra med yrkesmässig kompetens skulle kunna bilda kooperativaföreningar, aktiebolag m.fl. företag med mål att ta överansvaret för driften av lokala sjukhem, gruppboende,dagverksamheter m.m. Utskottet hänvisade till att det tidigareuttalat att det är både angeläget och nödvändigt att enskildainitiativ stimuleras inom det hälso- och sjukvårdande arbetet.Det fanns dock, enligt utskottets mening, inte anledning förriksdagen att ta något initiativ med anledning avmotionsyrkandena. Yrkandena avstyrktes.Den förutvarande regeringen har beslutat omutformningen av statsbidragen till gruppbostäder och andraalternativa boendeformer samt till ombyggnad av sjukhem m.m.Bidraget kommer att handläggas av . I båda fallenkommer bidrag att ges till den som driver verksamheten.Den förutvarande regeringen har vidare uppdragit åtsocialstyrelsen att bl.a. följa upp och beskriva dels hur de nyastatliga stimulansbidragen utnyttjas, dels på vilket sättsärskilda boendeformer utformas och utvecklas. Uppdraget skallgenomföras i samarbete med . Samråd skall ske medSvenska kommunförbundet, samt deorganisationer som berörs av frågor om boende för äldre ochhandikappade. Fortlöpande rapportering skall ske i samband medanslagsframställan. Uppdraget skall slutredovisas senast i maj1993.Utskottet behandlade ett motionsyrkande om mobilapensionärsbostäder i betänkandet 1990/91:SoU11. Utskottetanförde därvid att det var medvetet om att många äldre, närhälsan sviktar, vill ha möjlighet att bo nära sina anförvanter.Utskottet var dock inte berett att ställa sig bakom kraven på enutvärdering och en eventuellt utökad användning av mobilapensionärsbostäder. )Utskottets bedömningI regeringsförklaringen framhåller den nya regeringen bl.a.följande.Arbetet med att skapa värdiga villkor för gamla och sjukamåste nu intensifieras. Det gäller bland annat tillskapandet avålderdomshem och andra trygga boendealternativ för våra äldre,dagvård och gruppbostäder för dementa och rätten till ett egetrum för dem som lever på institution.Ett viktigt mål är att öka valfriheten för patienter ochäldre. Bättre förutsättningar skapas för att nya former av vårdoch omsorg snabbt kan växa upp.Riksdagen bör, enligt utskottet, inte föregripa behandlingenav regeringens kommande förslag inom äldreomsorgen. MotionernaSo206 (m) yrkandena 1, 3, 4 och 5, So271 (v) yrkande 2, So305(m), So441 (mp) yrkande 3, So443 (mp) yrkandena 5, 6 och 7,So446 (c) yrkandena 5, 8 och 9 och So527 (m) yrkande 4 avstyrksdärför.Äldres hälsaMotionerI motion 1990/91:So335 av m.fl. (fp)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de äldres hälsa (yrkande 2).Motionärerna anför att det är viktigt att äldre erbjudsinformation om hur man kan sköta sin hälsa och förebygga krämporoch olycksfall. Motionärerna anser vidare att det kan finnasskäl att erbjuda äldre allmänna hälsokontroller. Erfarenhetenvisar att man hittar fler sjukdomar hos äldre än yngre vidallmänna hälsokontroller. Tidig upptäckt kan vara viktigare påäldre dar, så att behandling kan sättas in i ett tidigt skede.I motion 1990/91:So271 av Margó m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande till regeringen om en sådan ändringi socialtjänstlagen att äldres och sjukas rätt till vård stärksenligt vad som anförts i motionen (yrkande 1).BakgrundI proposition 1987/88:176 om äldreomsorgen inför 90-taletanförs att de mål som lagts fast för och förhälso- och sjukvården skall vara vägledande även församhällets insatser. Häri ligger bl.a. att äldre människor harsamma rätt till hälso- och sjukvårdens och socialtjänstensresurser som yngre människor. Föredragande statsråd anfördevidare att häri ligger att behoven inom äldreomsorgen måstevägas in vid planering och resursavvägning mellan olikasamhällssektorer.Tidigare behandlingVid utskottets behandling av propositionen i betänkandet1988/89:SoU6 framhöll utskottet att kommuner och landstingmåste dimensionera sjukvård och sociala insatser så att deäldres faktiska behov kan tillgodoses.Utskottet behandlade i betänkandet SoU 1985/86:16motionsyrkanden som tog upp frågan om hälsokontroller för äldre.Utskottet uttalade att det är både naturligt och självklart atten hälsovårdsservice i någon form också bör erbjudas de äldre.Den viktigaste åtgärden för att åstadkomma det är, anfördeutskottet, en utbyggd och lättillgänglig primärvård. Enregelbunden läkarkontakt är, anförde utskottet vidare, ofta denbästa garantin för att sjukliga förändringar hos en äldremänniska skall uppmärksammas och få en riktig bedömning.Utskottet konstaterade att det i första hand åvilar hälso- ochsjukvårdshuvudmännen att utifrån lokala förutsättningar ochbehov utveckla arbetet med hälsovård för äldre. Utskottethänvisade också till pågående utvecklingsarbete ochförsöksverksamheter.Utskottet har i betänkandena SoU 1986/87:27 och1987/88:SoU22 även behandlat frågan om screeningsverksamhetbland äldre män för spårning av prostatacancer. Utskottetunderströk då betydelsen av att äldre har tillgång till enlättillgänglig och kontinuerlig sjukvårdskontakt inom ramenför primärvården. Utskottet ansåg dock inte att det vid dessatillfällen fanns underlag för ett beslut om en allmänscreeningsverksamhet.Utskottet har i olika sammanhang behandlat motioner om kostensbetydelse när det gäller att förebygga ohälsa. För ensammanfattning av det arbete som pågår hos myndigheter,landsting och kommuner m.fl. hänvisas till betänkandet1990/91:SoU4 s. 31. I betänkandet 1989/90:SoU13framhöll utskottet kostfrågornas stora betydelse i vården.Utskottet ansåg det viktigt att vårdpersonalen i grund-, fort-och vidareutbildning bibringades kunskaper om detta. Som enviktig grupp i det sammanhanget nämndes särskilt hemtjänstenspersonal. Utskottet erinrade också om den utveckling som ägerrum i många kommuner med matdistribution till äldre i derasbostäder och att äldre på många håll också erbjuds att intadagens huvudmål i t.ex. och ålderdomshem. Sådanaaktiviteter ansågs också ägnade att förbättra kosthållet förgamla. Utskottet ansåg inte att det mot den beskrivna bakgrundenbehövdes något initiativ från sida. Den då aktuellamotionen avstyrktes. c, mp. )Utskottets bedömningUtskottet vill erinra om sitt tidigare uttalande om kostensstora betydelse för att förebygga ohälsa. Många kommunererbjuder service i form av matdistribution till äldre ideras bostäder eller möjlighet för äldre som bor i eget boendeatt äta på eller ålderdomshem.Utskottet anser att det är både naturligt och självklart atten hälsokontroll i lämplig form också erbjuds de äldre. I förstahand åvilar det hälso- och sjukvårdshuvudmännen att utifrånlokala förutsättningar och behov utveckla arbetet med hälsovårdför äldre.Något tillkännagivande till regeringen om detta behövs dockinte. Motionerna So271 (v) yrkande 1 och So335 (fp) yrkande 2avstyrks därför.NärståendevårdMotionerI motion 1990/91:So446 av m.fl. (c) yrkasatt hos regeringen begär att en utredning med uppgiftatt analysera och planera behovet av närståendeinsatser i vårdentillsätts i enlighet med vad i motionen anförts (yrkande 6).Motionärerna anför att de närståendes dagliga omsorg måsteuppvärderas, bl.a. vad avser ersättningsnivån. Den s.k.Tierpstudien visar att av hemvården ges av närstående.Andra studier visar att den informella omsorg som anhörig ger ärtvå till större än samhällets insatser. Motionärernaanser att studierna visar på behovet av en långsiktig analys ochplanering av de närståendes vårdinsatser inför framtiden.Motionärerna yrkar vidare att som sin mening bör geregeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av dekommunala reglerna för anhörigvård (yrkande 7).