bet · GF01JoU10 · 1991-12-10 00:00:00 — Verket instämmer i synnerhet i vikten av attstorstadsmänniskan ges möjlighet till naturupplevelse på närahåll.Här vill verket erinra om naturresurslagens grundläggandehushållningsbestämmelse som stadgar att "behovet av områden förfriluftsliv i närheten av tätorter skall särskilt beaktas" (NRL2 kap. 6 § 1 st.).Verket tillstyrker i övrigt syftet med tillskapandet av en"Ekopark" och utredningens uppfattning att ytterligareexploatering av grönområden inte kan accepteras.Riksantikvarieämbetet och statens historiska museerRiksantikvarieämbetet och statens historiska museer (RAÄ) haranmodats att inkomma med yttrande över rubricerade motioner.Det aktuella området ligger, med undantag av , i sinhelhet inom ett område av riksintresse för kulturmiljövårdenenligt 2 kap. 6 § naturresurslagen (NRL) och skall därmedskyddas mot åtgärder som kan medföra påtaglig skada. Dettagäller bl.a. vid planläggning enligt (PBL).Riksdagens tidigare ställningstagandenDen del av det aktuella området som ligger i kommunutgörs huvudsakligen av . är statligmark under kunglig dispositionsrätt. Konungens rätt till områdethar mycket gamla anor och står i samband med att Stockholmetablerades som rikets huvudstad, varvid kung och hov behövdestörre markområden för sin försörjning.En del av tillhörde slottsladugården Vädla somfanns . Genom recess 1527 ladesandra delar av , som då tillhörde klostren, underkonungens enskilda disposition. Området närmast söder omÅlkistan skattlades 1734 under och ochskildes därmed från började relativt tidigt att bebyggas ochanvändas som stadsbefolkningens rekreationsområde. NorraDjurgården har betydligt längre behållit sin huvudsakligakaraktär som kunglig jaktmark. har dockbetydande markupplåtelser gjorts för bebyggelse i Värtan,, , , ,Lappkärrsbergen m.m. Det hindrar inte att betydande delarfortfarande utgörs av oexploaterad parkmark.De statsrättsliga grunderna för konungens enskildadispositionsrätt i förhållande till markens karaktär avkronans/statens egendom lades redan i landslag 1442och genomgick vissa förändringar regeringsform, ivars 77 § stadgades att konungen icke utan ständernas samtyckefick avhända sig kungsladugårdar med parker och djurgårdar.Ständerna erbjöd 1809 kung att överta kostnaderna förhovhållningen mot att konungen överlämnade kungsgårdar ochkungsladugårdar till ständerna. i skulledock förbli under konungens enskilda disposition underförutsättning att inkomsterna därifrån användes för förbättring,förskönande och underhåll av området. förvaltas området under chefen förståthållarämbetet av Kungl. förvaltning.Riksdagen har vid många tillfällen underställts frågor omDjurgårdsmarkens användning. Sedan de stora exploateringarnagenomförts eller planerats för bl.a. flyttningtill föreslogs i proposition 1964:183 att vissa medelskulle tillföras Djurgårdsfonden för att användas förupprustning av parkområden m.m. i enlighet med riktlinjerangivna 1963 framlagda dispositionsplanen förDjurgården och avtal som träffats med ianslutning därtill.Enligt propositionen borde, med reservation för vissytterligare markexploatering i anslutning till , ingenytterligare exploatering av Djurgårdsmarken ske. En eventuellytterligare utbyggnad borde göras så att intrånget pårekreationsområdena begränsades till vad som är absolutnödvändigt. Park- och rekreationsområdena borde i övrigt görassammanhängande med bortflyttning av skjutbanorna vid (SU 1964:195) underströk med tillstyrkan tillpropositionen att inga nya exploateringar borde ske. 380) godkände utskottsutlåtandet. Trots detta har nyamarkupplåtelser skett, utöver behov, utan attdetta underställts för förnyad prövning.Aktuella planfrågorMotionärerna behandlar en planfråga som normalt skall hanterasav respektive kommuner enligt de arbetsformer PBL/NRL erbjuder.RAÄ anser dock inte att hittillsvarande planering i tillräckliggrad respekterat riksintressena. För Brunnsviken-området harplanarbetet föregripits av ekonomiskt betydande åtaganden. RAÄhar motsatt sig den ytterligare exploatering av kv. Cedersdal(gymnasium) som medgetts genom den av länsstyrelsenden godkända planändringen för området. Det är härfråga om planändring som direkt bygger på avtal som träffatsmellan och en enskild part utan beaktande avkulturvärdena och utan att den har föregåtts av någotplaneringsförfarande enligt PBL. Detta förhållande äralarmerande och innebär ett åsidosättande av den demokratiskabeslutsordningen enligt PBL och NRL:s bestämmelser.Länsstyrelsens beslut har överklagats av enskilda hosregeringen, som ännu inte fattat sitt beslut i ärendet.RAÄ har yttrat sig över områdetskulturhistoriska värden och hoten mot dessa. Yttrandenabehandlar förslag till beskrivning avkulturvärdena av riksintresse i Brunnsvikenområdet (Dnr.2645/89) och byggnadsminnesförklaring av del av Bellevueområdet(Dnr. 1929/89); förslag till fördjupning avöversiktsplan för N. institutionsområde (Dnr.5802/89) och ståthållarämbetets förslag till sammanhängandenatur- och kulturpark på dess markdispositioner i ochSolna (Dnr. 800/91).Det akut hotade området är . Många av de projektsom är aktuella är av den arten att de kan komma att påtagligtskada riksintresset. Även mängden av projekt kan sammantagnaleda till påtaglig skada. RAÄ känner stark oro för dennautveckling. Även övriga delar av riksintresset kan uppfattas somen potentiell exploateringsresurs både p.g.a. sinalandskapskvaliteter och sitt centrala läge.Staten har även som fastighetsägare ett omfattande ansvar förutvecklingen kring . Även från den statligaförvaltningens sida har Djurgårdsmarken i ökad utsträckningkommit att uppfattas som en exploateringsresurs. Mellan statensolika strävanden i Haga-Brunnsvikenområdet råder därigenom enuttalad målkonflikt.Övervägande och förslagRiksintresseområdets kulturvärden är beroende av en hel ochsammanhållen miljö. Att ta hänsyn till dessa kulturvärdeninnebär därför något mer än att bevara enskilda objekt ellerdelområden, även sambanden dem emellan måste beaktas.RAÄ anser därför att en helhetsbedömning av det samladeriksintresseområdet måste ligga till grund för föreslagnaförändringar. Ett samlat grepp är nödvändigt också för attutveckla de resurser som miljöerna utgör och främja ettsamordnat agerande från staten.RAÄ anser att områdets betydelse motiverar ett aktivt statligtagerande till stöd för ett långsiktigt skydd. I detta syfte harämbetet skrivit till och påtalat behovet av ensamordnad planprocess och föreslagit att en för de berördakommunerna gemensam fördjupad översiktsplan utarbetas förområdet kring (Dnr. 2107/91). I en fördjupadöversiktsplan kan en helhetssyn utvecklas för områdets fortsattautveckling och formerna för ett skydd av natur- ochkulturvärdena utredas.RAÄ har även tillsammans med skrivit till regeringen(, skrivelse bilägges) och hemställt om extra resurserför detta planarbete. har här en given roll attsammanföra alla parter och leda det skisseradeutvecklingsarbetet. Ett resurstillskott både ekonomiskt och iform av praktiskt arbete med information, planeringsunderlag ochplaneringsmetoder skulle bidra till att stimulera och forceradetta arbete.RAÄ är överens med motionärerna att det fordras särskildainsatser för att hävda lagstiftningens intentioner liksom deintentioner tidigare lagt fast vad gällerDjurgårdsmarkens användning.RAÄ anser det sålunda angeläget att -- med uttalandeav vikten av att alla lagliga möjligheter att skyddaHaga-Brunnsviken och Djurgårdsområdena från ytterligareexploatering vidtas -- hos regeringen begär en redogörelse omhur den bedömer möjligheterna att säkerställa riksintressena ochde riktlinjer som i egenskap av markägare har givitbeträffande Djurgårdsmarken.Beslut i detta ärende har fattats av riksantikvarien efterföredragning av arkitekt . I den slutligahandläggningen har deltagit avdelningschef ,verksjurist samt avdelningsdirektör 3 ()Till RegeringenMiljödepartementetHaga-Brunnsviken-Ulriksdal och kv. CedersdalHaga-Brunnsvikenområdet är ett område med utomordentligt högakulturvärden, vad gäller själva den skapadeHagaparken och dess omgivningar även av största internationellaintresse. och med somsammanhållande element finns dessutom flera andra samtidaparkmiljöer, vilka visserligen delvis sargats men som iväsentliga drag skulle kunna återställas. Här finns också en radarkitektoniska miljöer av enastående slag, såsom de kungligalustslotten i och och annan paradbebyggelse frångustaviansk tid, barock, empire och sent 1800-tal, allesammanväl integrerade i de olika parkanläggningarna. Området har medanledning härav utpekats som riksintresse för kulturmiljövårdengenom beslut den 5 november 1987.På grund av sitt centrala läge i storstadsregionen har områdetemellertid börjat betraktas som enexploateringsresurs. Åtskilliga förslag till tillkommande myckettunga bebyggelseenheter har lanserats av enskilda företag liksomav och kommuner. Såväl regionplan 90 som Solnakommuns översiktsplan betecknar delar av riksintresseområdet somutbyggnadsmark. Enligt kommunen behöver riksintresset här intetillgodoses utan kan få stå tillbaka för andra kommunala ochregionala intressen.Bland de aktuella ärenden som riktat uppmärksamheten motBrunnsvikenområdet märks särskilt den s.k. Japanskrapan och kv.Cedersdal där gymnasium avses införlivat i ettkontorskomplex med ytterligare 11.000 m. kontor motBellevueparken. I båda fallen ligger ekonomiskt betydelsefullaåtaganden medtagna redan i förutsättningarna för planarbetetsbedrivande, på ett sätt som gör en öppen dialog svår att föra.För kv. Cedersdal har (landshövdingen) den18.4.1991 tagit beslut om att fastställa den plan som medger denovannämnda utbyggnaden för kontorsändamål. Den aktuellaplanutformningen visar enligt verkens uppfattning att relationentill inte tillräckligt studerats. Samtligatjänstemän som deltagit i den slutliga behandlingen av ärendetpå har framfört skiljaktig mening och ansett attplanen inte bör vinna laga kraft.Länsstyrelsen har senast i granskningsyttrande över Solnasöversiktsplan åter markerat behovet av en fördjupningav översiktsplanen som samordnar och Solnasbehandling av Brunnsvikenområdet som riksintresse förkulturminnesvården. Samma anspråk har tidigare framförts igranskningsyttrandet över översiktsplan och stötts avRAÄ i skrivelse till i mars 1991.Verken anser att områdets betydelse motiverar ett mycketaktivt statligt agerande till stöd för ett långsiktigt skydd avområdets natur- och kulturvärden. Det är emellertid ocksåväsentligt att detta agerande kan inordnas i de former som denfysiska planeringen enligt NRL/PBL erbjuder.Många av de projekt som är aktuella inom Brunnsviken-områdetär vart och ett av den arten att de kan komma att påtagligtskada riksintresset för kulturmiljövården i området. Andraprojekt kan möjligen komma att uppfattas så att de som isoleradeföreteelser inte orsakar en skada av den digniteten. Mängden avprojekt kan sammantagna leda till påtaglig skada.Boverket och anser, liksom länsstyrelseni yttrande till kommun och , attfördjupning av översiktsplanerna bör upprättas, där demellankommunala frågorna ut.Ett sådant planarbete är utvecklingskaraktär. Verken anserdärför att staten genom resurstillskott både ekonomiskt och iform av praktiskt arbete med information, planeringsunderlag ochplaneringsmetoder, nu bör bidra till att stimulera och forceradetta arbete. Med planeringsmetoder menar vi det arbetssättsom nu är under utveckling och som använder sig avmiljökonsekvensbeskrivning (MKB) som stöd i den fysiskaplaneringen. Denna arbetsmetod erbjuder möjligheter till analysi vad mån föreslagna ingrepp i området medför påtaglig skada.Vidare är det möjligt att analysera den sammantagna effekten aven mängd mindre ingrepp. Denna fördjupning av översiktsplanernaär det rätta sättet att åskådliggöra olika intentioner förmarkanvändningen.Boverket och är beredda att ta initiativtill ett utvecklingsarbete av ovannämnda karaktär. Givetvis skadetta bedrivas i nära samarbete med berörda kommuner ochlänsstyrelsen. Då förändringstrycket är mycket stort är detangeläget att få till stånd ett sådant projekt med det snaraste.Verken kan därför inte rymma projekt inom nästa årsverksamhetsplanering utan resurstillskott. Ett utvecklingsarbetemed betoning på MKB i fördjupad översiktsplan generellt men medsärskild inriktning mot att lyfta fram de nationelltbetydelsefulla intressena i beräknas verken kunnagenomföra inom ramen för 1,25 milj.kr. Verken hemställer om ettprincipbeslut att utanordna extra resurser och kan då återkommamed ett detaljerat program och kostnadsberäkning efter sommaren.00>RA33>Boverket00>Margareta Biörnstad33>Gösta har anmodats att inkomma med yttrande överrubricerade motioner. Samtliga tre motioner rör i princip sammageografiska område.Idag är situationen den -- enligt vad som framgår avmotionerna -- att flera utbyggnadsprojekt är aktuella inomområdet.Med anledning av de pågående diskussionerna angåendeHaga-Brunnsviken och /, har ochRiksantikvarieämbetet i en gemensam skrivelse till regeringenoch berörda departement framfört att en fördjupning avöversiktsplan bör upprättas för hela området och som såledesinvolverar både och kommun. Boverketsskrivelse är daterad den 5 juni 1991.Boverkets och förslag innebär att debåda verken tillsammans med berörda kommuner och iStockholm, i den form som lagstiftaren anvisat, bl.a. gesmöjlighet att analysera om föreslagna ingrepp i området medförpåtaglig skada.Verken anser att sådant planarbete bör innefatta enmiljökonsekvensbeskrivning (MKB). Denna arbetsmetod erbjudermöjligheter till en bred analys om föreslagna ingrepp och derasinverkan på miljön och hushållningen med naturresurser. Vidareär det möjligt att analysera den sammantagna effekten av enmängd mindre ingrepp och studera alternativa lösningar.En fördjupning av översiktsplan för och Solnakommun bör leda till en precisering av vilka delar av områdetsom kan skyddas enligt kulturminneslagen respektivenaturvårdslagen eller . ochriksantikvarieämbetet är beredda att, i nära samarbete medberörda kommuner och , ta initiativ tillutvecklingsarbete av ovannämnda karaktär. (Brevet bifogas. )Det är uppfattning att situationen kringHaga-Brunnsviken-Ulriksdal mycket väl kan lösas med de medel somnuvarande lagstiftning ger. Begreppet nationell kulturpark, somnämns i motionerna, finns inte i svensk lagstiftning.Beslut i detta ärende har fattats av chefen för plan- ochnaturresursavdelningen . I handläggningenhar medverkat chefen för stadsmiljöavdelningen vonPlaten, och föredragande.Carl-Johan /yttrande är begränsat till områden förvilka verket har ett direkt förvaltnings- och utbyggnadsansvar.Inom det område som berörs av motionerna förvaltarbyggnadsstyrelsen i i medmarkområde samt två fastigheter i kvarteret och kvarteretVäxten i . har därjämtegemensamt med förvaltningsansvar förUlriksdal och med byggnader. Merparten av byggnaderoch mark inom dessa områden står till Hans Maj:t Konungensdisposition.Inom Kungl. förvaltar Tekniskahögskolan och angränsande områden vid Drottning väg.Kräftriket (f.d. ), (f.d.Skogshögskolan) större delen av markområdena vid Bergianskaträdgården, universitets område med f.d. skogs- ochlantbruksakademien, , GIH, Nordiskamuseet med Lusthusporten, , Manillaskolan, ThielskaGalleriet och . Av universitetsområdet har underinnevarande år till överlåtits ett område vidBergiusvägen för bostadsbebyggelse såsom komplement tillbostadsbebyggelsen på Stora Lappkärrsberget. Torphagen längst inorr, som ej ingår i Kungl. , skall enligt avtal medDomänverket återgå till dess förvaltning.Hagaparken och är skyddade såsom statligabyggnadsminnen. Ett stort antal av statens byggnader inom Kungl.Djurgården åtnjuter också skydd som statliga byggnadsminnen.De statliga områdena är inte detaljplanereglerade med undantagför fastigheterna i och ett område mellanRoslagsbanan och på har också antagits, men ej vunnit laga kraft, för detområde av som avses tas i anspråk för en planskildkorsning för E4 vid Norra.För Kungl. gäller en 1963 upprättaddispositionsplan som har godkänts av ochkommunfullmäktige i Stockholm.För område i och förinstitutionsområdena inom har byggnadsstyrelsenunder låtit utarbeta fördjupade områdesplaner. Iområdesplanerna redovisas som underlag för bedömning avtillkommande bebyggelse inom områdena landskapsstruktur,naturförhållanden, växtlighet, befintlig bebyggelse, vägar ochandra anläggningar.Sörentorp har visat sig väl lämpat för polisutbildningen.Polishögskolan förutsätts komma att ligga kvar inom området,vilket får anses vara förankrat i de investeringar som har skettoch beslutade investeringar i området. Områdesplanen visar hurbefintliga byggnader och anläggningar kan kompletteras för denutökade verksamheten. Någon annan verksamhet är inte planeradatt förläggas till området.1963 års dispositionsplan för har varit styrandeför utbyggnaden av universitet och högskolor inom Djurgården.Den fördjupade översiktsplanen för förgriper sig inte på målen och riktlinjernai dispositionsplan. Markanvändningen har i något falländrats, som ex. vid där användningen ändras fråninstitutioner till bostäder och i från kommunikations-till institutionsändamål. De utbyggnadsmöjligheter som redovisasär väl integrerade i befintliga byggnadsområden eller harunderordnats områdets stora mark- och kulturvärden.Planen pekar på två områden för utbyggnad avhögskoleinstitutioner som inte utnyttjas för detta ändamål.Det ena området är öster om . Det andra området ärbeläget mellan och Kungl. En successiv utbyggnad inom dessa två områden,liksom en viss komplettering av bebyggelsen inom nuvarandeinstitutionsområde i , har bedömts som nödvändig för attfullfölja beslutet om utflyttning av fråninnerstaden och för att avlasta KTH-området. Bl.a. planeras ettför KTH och gemensamt matematik- vidAlbano.Albano nyttjas för enklare förråd. Området är starktbullerstört av trafiken från E3 och sönderdelat av Värtabananoch . Av de 386 000 kvm. BTA nybyggnadsarea somomnämns i en av motionerna är 92 000 kvm. beräknade kunnauppföras inom området. Det andra området är också beläget intillE3. Genom området passerar . Området är väl belägeti vad avser tillgänglighet från befintliga vägar. Området harbedömts som möjligt exploateringsområde på grund av att enbebyggelse knappast inverkar negativt på storanatur-, kultur- och rekreationsvärden. Båda områdena kan försesmed spårbundna kollektiva kommunikationer. För planeringen avområdena är det väsentligt att bl.a. framtida läge för E3 medanslutningar fastställs.Områdesplanerna grundas på en stark omsorg om de värden sommotionerna vill slå vakt om.Byggnadsstyrelsen anser att områdesplanerna bör få ligga tillgrund för utbyggnad av högskole- och institutionsområdena.Lars Ag/i länInledningLänsstyrelsen har anmodats att inkomma med yttrande överrubricerade motioner. I det följande redovisas dels vissa faktarörande de aktuella områdena, dels synpunkter länsstyrelsentidigare fört fram i samband med planförslag, utredningar m.m.som berör områdena. Därefter redovisas förslagtill inriktningen på ett fortsatt arbete, med särskild tonviktpå att skydda och utveckla Haga-Brunnsviken-området.BakgrundsfaktaI stort sett är hela området i offentlig ägo. Staten är denmest strategiska markägaren som äger stora delar av i motionernaberörda områden. Se bilaga 1.Stora delar av i motionerna berörda områden utgördetaljplanelagd mark. Vissa smärre partier är skyddade med stödav naturvårdslagen, nämligen naturvårdsområde samtfågelskyddsområde vid . Se bilaga 2. Vidare pågårdiskussioner med berörda kommuner om skydd med stöd avnaturvårdslagen för och området närmast bäcken.Ett stort antal byggnader och anläggningar är avsatta sombyggnadsminnen. Se bilaga 3.Stora delar av området är klassat som riksintresse förkulturminnesvården. Se bilaga 4 (enligt RAÄ).Inom området planeras och eller diskuteras ett flertalexploateringsobjekt. Större exploateringsobjekt redovisas ibilaga 5.ÖversiktsplaneringenKommunerna har i sin översiktliga planering, översiktsplan -90i , antagen , 90 i ,antagen och översiktsplan för Lidingökommun, antagen redovisat sin syn på de berördaområdenas användning och hur dessa ska regleras.Länsstyrelsen kan konstatera att de översiktliga planerna tillstora delar uttrycker avsikter som är förenliga medmotionärernas hemställan. kan konstateraatt motionernas innebörd till vissa delar inte är förenliga medöversiktsplanerna.Länsstyrelsen har för delar av här berörda områden i sambandmed översiktsplaneringen, men också i andraplaneringssammanhang, påtalat vissa särskilda frågor och ocksåpåpekat behovet av mellankommunal samordning mellan berördakommuner.För Haga-Brunnsvikenområdet har igranskningsyttranden och den 22 april 1991över respektive Solnas översiktsplaner samtställningstagandet till detaljplanen för kv.Cedersdal påtalat frågor som behöver behandlas i fördjupning avden översiktliga planeringen. har också under handfört diskussioner med företrädare för kommunerna om uppläggningav ett sådant planeringsarbete.I skrivelserna har fört fram bland annat attStockholms stad bör studera i vilken omfattning utbyggnad avinstitutionslokaler inom bl.a. universitetsområdet ärerforderliga. Bakgrund är bl.a. ett av iegenskap av markägare upprättat förslag till utbyggnad avinstitutionsområdet med nästan 400 000 kvm. institutionslokaler.Länsstyrelsen har också framfört att iöversiktsplanen bör redovisa ett något utökat område förkulturminnesvårdens riksintressen inom Bellevueområdet. TillSolna har framfört att bedömningen av hurföreslagna exploateringar vid Frösundavik (utbyggnad vid SAS)och Hagaterminalen (utbyggnad av och nybyggnadpå den s.k. ABA-tomten) påverkar riksintresset omkringBrunnsviken bör grundas på en planering för helariksintresseområdet. har särskilt påtalat viktenav samplanering mellan och kommuner, så att detges möjlighet att göra en samlad bedömning av förändrings- ochbevarandeåtgärder i hela Brunnsviken-området. Även väg- ochjärnvägsfrågor behöver ges en väl samordnad och i övrigttillfredsställande lösning.För norra och södra har vid fleratillfällen lämnat synpunkter tillståthållarämbetet/respektivebyggnadsstyrelsen över förslag till åtgärder på den statligtägda marken på norra och södra samt över en utredningrörande den så kallade "".Ståthållarämbetet/Djurgårdsförvaltningens ochbyggnadsstyrelsens förslag stämmer till stora delar medkommunens planer, men är till vissa delar inte överensstämmande.Senast den 26 februari 1991 har i skrivelseställt sig principiellt positiv till de tankegångar och idéersom framförts ang. förutsättningar för naturreservat m.m. för"". pekade på det angelägna i att områdetges ett tillfredsställande skydd, där naturvårdslagen kan varaett av lämpliga instrument. har dock genomgåendehänvisat till som huvudansvarig för den fysiskaplaneringen.För Sörentorpsområdet, som i Solnas översiktsplanmarkerats som ett tänkbart utbyggnadsområde för drygt 3000bostäder, har i sitt samrådsyttrande 26 mars 1990ansett att är lämpat för bostadsbebyggelse men kansamtidigt konstatera att området inte ärtillgängligt. Sedan I 1 flyttades till har områdethuvudsakligen använts för polisutbildning och är idagutbildningsanläggning för . Enligtbyggnadsstyrelsen som är huvudman för anläggningen fungerardenna väl för detta ändamål. Området har också successivtupprustats.Länsstyrelsens uppfattningBehovet av en samordnad syn på områdets utvecklingLänsstyrelsen är i huvudsak överens med motionärerna om destarka natur- och kulturvärdena i det sammanhängande områdetHaga-Brunnsviken, och . Området har"naggats i kanten" för olika typer av exploateringar ochytterligare sådana är under planering. Eftersom området ärmycket skyddsvärt kan skyddet mot exploateringar behövaförstärkas för stora delar av området, varvid kultur- ochfriluftsliv samt turism så långt möjligt bör ges företräde närdet gäller områdets utnyttjande.