bet · GE01SkU28 · 1991-05-14 00:00:00 — I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslag om enny folkbokföringslag med en viss komplettering med anledning aven motion om statsrådens folkbokföringsort. I övrigt avstyrkerutskottet samtliga motioner som behandlas i ärendet, bl.a. någrac- och mp-motioner från allmänna motionstiden i vilka yrkats attden instundande omorganisationen av folkbokföringen skall rivasupp.Reservationer har avgivits av c och mp var för sig beträffandehuvudmannaskapet för folkbokföringen. I denna fråga har mavgivit ett särskilt yttrande. Vidare har m, c, v och mp avgivitett antal reservationer beträffande olika detaljfrågor ipropositionen samt några frågor som avser tidigare fattaderiksdagsbeslut om ett nytt folkbokföringsregister. Regeringen () hemställer i proposition1990/91:153 att antar de vid propositionen fogadeförslagen till1. folkbokföringslag,2. lag om införande av folkbokföringslagen (1991:000),3. lag om fingerade personuppgifter,4. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),5. lag om ändring i ,6. lag om ändring i lagen (1991:000) om ändring i lagen(1947:529) om allmänna barnbidrag,7. lag om ändring i ,8. lag om ändring i religionsfrihetslagen (1951:680),9. lag om ändring i lagen (1969:629) om ändring i ,10. lag om ändring i vallagen (1972:620),11. lag om ändring i datalagen (1973:289),12. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),13. lag om ändring i namnlagen (1982:670),14. lag om ändring i lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag,15. lag om ändring i ,16. lag om ändring i församlingslagen (1988:180),17. lag om ändring i begravningslagen (1990:1144),18. lag om ändring i lagen (1990:1536) omfolkbokföringsregister,19. lag om ändring i lagen (1927:77) om försäkringsavtal,20. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt,21. lag om ändring i värnpliktslagen (1941:967),22. lag om ändring i lagen (1950:382) om svensktmedborgarskap,23. lag om ändring i lagen (1951:691) om viss lindring iskattskyldigheten för den som icke tillhör ,24. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),25. lag om ändring i kungörelsen (1953:524) angåendeupphävande av skyldigheten för svensk medborgare att tillhöranationell kyrkoförsamling m.m.,26. lag om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt,27. lag om ändring i ,28. lag om ändring i lagen (1959:551) om beräkning avpensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring,29. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,30. lag om ändring i lagen (1962:392) om hustrutillägg ochkommunalt bostadstillägg till folkpension,31. lag om ändring i ,32. lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering avskatt, m.m.33. lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar ifastighetsmål,34. lag om ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar,35. lag om ändring i lagen (1972:119) om fastställande avkönstillhörighet i vissa fall,36. lag om ändring i lagen (1972:229) om kyrkligaindelningsdelegerade,37. lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429),38. lag om ändring i kommunallagen (1977:179),39. lag om ändring i högskolelagen (1977:218),40. lag om ändring i lagen (1978:28) om försäkringsdomstolar,41. lag om ändring i familjebidragslagen (1978:520),42. lag om ändring i lagen (1979:412) om kommunalaindelningsdelegerade,43. lag om ändring i lagen (1979:560) om transportförmedling,44. lag om ändring i lagen (1979:561) om biluthyrning,45. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152),46. lag om ändring i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso-och sjukvårdspersonalen m.fl.,47. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),48. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),49. lag om ändring i lagen (1981:324) om medborgarvittnen,50. lag om ändring i lagen (1981:1216) om kyrklig beredskap,51. lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande,52. lag om ändring i lagen (1984:533) om arbetsställenummerm.m.,53. lag om ändring i vuxenutbildningslagen (1984:1118),54. lag om ändring i skollagen (1985:1100),55. lag om ändring i lagen (1986:159) om grundläggandesvenskundervisning för invandrare,56. lag om ändring i yrkestrafiklagen (1988:263),57. lag om ändring i lagen (1988:491) omskatteutjämningsbidrag,58. lag om ändring i lagen (1988:786) om bostadsbidrag,59. lag om ändring i lagen (1988:846) om ungdomsbosparande,60. lag om ändring i lagen (1989:425) om särskildainskolningsplatser hos offentliga arbetsgivare,61. lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning avarbetsgivaravgifter och allmän löneavgift.I propositionen läggs fram förslag till en nyfolkbokföringslag.I den föreslagna lagen ersätts de nuvarande begreppenkyrkobokföring och mantalsskrivning med ett enhetligt begrepp,folkbokföring, som avser den löpande registreringen avbefolkningens identitets-, bosättnings- och familjeförhållanden.Hela det särskilda mantalsskrivningsförfarandet föreslåsavskaffat. Bosättningsbegreppet har moderniserats ochförenklats. Även ordningen för beslut om folkbokföring ochhandläggning av överklaganden har förenklats.Lagförslaget innehåller vidare en bestämmelse som syftar tillatt hindra att uppgifterna i folkbokföringen missbrukas för attsöka rätt på en person i syfte att hota eller på annat sättförfölja denne. En förföljd person skall kunna beredas skyddgenom att han eller hon efter ansökan hos skattemyndigheten fårbehålla sin tidigare folkbokföringsort när han eller honflyttat eller avser att flytta från en bostad på grund avförföljelse. Dessutom föreslås en särskild lag som reglerarmöjligheterna för en person som är utsatt för ett allvarligt hotatt efter prövning av domstol registreras med fingeradepersonuppgifter.Propositionen innehåller slutligen förslag till följdändringari lagar där begreppen mantalsskrivning, kyrkobokföring ochpastorsämbete förekommer.Den nya folkbokföringslagen föreslås träda i kraft den 1 juli1991. Lagändringarna till följd av mantalsskrivningensupphörande föreslås träda i kraft den 1 januari 1992.Lagförslagen har följande lydelse.MotionernaMotioner väckta med anledning av propositionen1990/91:Sk65 av () vari yrkas1. att beslutar att kommunerna ges rätt att hos denlokala skattemyndigheten begära prövning av viss personsfolkbokföring oavsett om beslutet härom vunnit laga kraft ellerej,2. att beslutar att den flyttande påflyttningsblanketten genom kryssmarkering bör upplysa om dennegenom ägande eller förhyrning disponerar bostad utöver den tillvilken flyttning anmäls.1990/91:Sk66 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar att upphäva beslut om nyorganisation för folkbokföringen med överföring av ansvaret förfolkbokföringen från till skattemyndigheterna ienlighet med vad som i motionen anförts,2. att , vid avslag på yrkande 1, som sin mening gerregeringen till känna att staten bör ta det fullakostnadsansvaret för vården av kyrkobokföringsarkiven i enlighetmed vad i motionen anförts,3. att , vid avslag på yrkande 1, som sin mening gerregeringen till känna att landsarkiven i vissa situationer skallha skyldighet att ta emot arkivalier från pastorat i enlighetmed vad i motionen anförts,4. att med avslag på propositionen i denna delbeslutar bibehålla nuvarande ordning med allmänt ombud ifolkbokföringsmål.1990/91:Sk67 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attfastighetsägare inte bör åläggas att lämna uppgifter om vem sombor i deras fastigher.1990/91:Sk68 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom principerna för postverkets agerande i samband med nyfolkbokföringslag.1990/91:Sk69 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att nuvarande bestämmelser när det gäller statsrådsfolkbokföring bibehålls.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19911990/91:Sk346 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändrade regler så attmantalsskrivning sker från den dag man bosätter sig i en kommun.1990/91:Sk901 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förberedelserna för folkbokföring medhjälp av automatisk databehandling vid skattekontor ochförsäkringskassor bör avbrytas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att folkbokföringen bör ske i lokalafolkbokföringsmyndigheter,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en alternativ organisation meddatorisering vid pastorsexpeditionerna bör utredas,4. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i datalagen att försäljning av personuppgifter frånfolkbokföringsregister ej tillåts.1990/91:Sk902 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag innebärande attpastorsexpeditionerna ersätter försäkringskassorna vidmedverkan i det framtida folkbokföringsarbetet i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att beslutar att något centraltfolkbokföringsregister inte skall införas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kravet att skiljafolkbokföringsverksamheten från skattemyndigheternas övrigaverksamhet.1990/91:Sk903 av m.fl. (m) vari -- medhänvisning till innehållet i motion 1990/91:Ju822 -- yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om möjligheterna att byta personnummer.1990/91:Sk904 av m.fl. (c) vari -- medhänvisning till innehållet i motion 1990/91:K618 -- yrkas1. att upphäver sitt tidigare beslut om nyorganisation för folkbokföringen (prop. 1986/87:258) omöverföring av ansvaret för folkbokföringen från svenska kyrkantill lokala skattemyndigheten samt som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att även ifortsättningen skall ansvara för folkbokföringen,2. att -- vid avslag på yrkande 1 -- som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om lag omförsamlingsregister.1990/91:Sk906 av () vari -- med hänvisningtill innehållet i motion 1990/91:Ju226 -- yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom såväl restriktivare användning av personnummer sommöjligheter att kunna byta personnummer.Yttrande av annat utskottKonstitutionsutskottet har avgett yttrande över propositionenoch motionerna. Yttrandet (1990/91:KU5y) är fogat som bilagatill detta betänkande. Huvudmannaskap för folkbokföringenI fattade principbeslut om en nyorganisation av folkbokföringen. Detta beslut innebär bl.a. attansvaret för den löpande folkbokföringen skall föras över frånpastorsämbetena till skattemyndigheterna och att de allmännaförsäkringskassorna skall integreras i folkbokföringsarbetet.Omorganisationen skall genomföras den 1 juli 1991.Riksdagen har härefter byggt vidare på beslutet, dels genomatt i olika omgångar bevilja anslag till förberedelserna ochdels genom att anta en ny lag om folkbokföringsregister. I detsistnämnda sammanhanget beslutades också hur folkbokföringenskall inordnas i skattemyndigheternas nya organisation, hur deallmänna försäkringskassorna skall medverka i arbetet medfolkbokföringen och hur ADB-stödet för verksamheten skall varauppbyggt.I den nu föreliggande propositionen föreslås en nyfolkbokföringslag med nya regler om bl.a. bosättningsbegreppetsamt om beslutsordning och handläggning av överklaganden.Dessutom föreslås en bestämmelse som syftar till att hindra attuppgifterna i folkbokföringen missbrukas för att söka rätt på enperson i syfte att hota eller på annat sätt trakassera denne.I tre motioner har förslag lagts fram som syftar till att rivaupp principbeslut om en omorganisation. I motionernaSk904 (yrkande 1) av m.fl. (c) -- med hänvisningtill motion K618 -- och Sk66 (yrkande 1) av m.fl.(c) yrkas sålunda att beslutet om ny organisation förfolkbokföringen upphävs och att uppgiften även i fortsättningenskall handhas av . I motion Sk901 (yrkandena 1--3)av m.fl. (mp) krävs att förberedelserna förfolkbokföring vid skattekontor och försäkringskassor avbryts.Enligt de sistnämnda motionärerna bör folkbokföringen i ställetske i lokala folkbokföringsmyndigheter. De förslår också att enalternativ organisation med datorisering vid pastorsämbetenautreds.Utskottet vill erinra om att det principbeslut om enomorganisation som fattades grundar sig påmångåriga utredningsarbeten som visar att folkbokföringen är istort behov av en rationalisering och förbättring. harockså prövat frågan om att riva upp beslutet pågrund av väckta motioner men har ansett att omorganisationen börgenomföras. Utskottet finner ingen anledning att nu -- närendast någon månad återstår till ikraftträdandet -- omprövadenna bedömning. Utskottet avstyrker följaktligen motionernaSk904, Sk66 och Sk901 i nu behandlade delar.Hemortskommun vid beskattningI propositionen föreslås att mantalsskrivningen avskaffas ochatt hemortskommunen vid beskattning för fysisk personsom är bosatt i landet även i fortsättningen skall vara denkommun där vederbörande författningsenligt skall varafolkbokförd andra året före taxeringsåret.I motion Sk346 av () föreslåsskattskyldighet till kommunen från och med den dag man fyllt ipostens blankett om definitiv flyttning.Enligt utskottets uppfattning skulle ett genomförande avmotionärens idé innebära så många praktiska och administrativaolägenheter att utskottet avvisar tanken. Utskottet tillstyrkersåledes propositionen och avstyrker motionen.Folkbokföringsort för statsråd m.fl.Utgångspunkten för folkbokföringen kommer liksom attvara att en person skall anses bosatt där han faktiskt vistas.Detta innebär i första hand den plats där personen normalttillbringar sin dygnsvila.Samtidigt har man strävat efter att utforma de nyabosättningsreglerna så att familjen i större utsträckning än nuhålls samman i folkbokföringen även om en familjemedlem av någotskäl delvis tillbringar sin dygnsvila på en annan plats.Reglerna om dubbel bosättning, dvs. när en person regelmässigthar sin dygnsvila på mer än en plats, har utformats i enlighethärmed. Den som har dubbel bosättning skall enligt den nya lagenanses bosatt där han har gemensam bostad med sin familj -- make,sambo eller barn -- eller där han med hänsyn till övrigaomständigheter får anses ha sitt egentliga hemvist. När detgäller ensamstående personer och familjer som gemensamt har endubbel bosättning bör enligt propositionen -- liksom nu --arbetsförhållandena vara utslagsgivande för bedömningen avbosättningsort.De nya reglerna om var man skall anses bosatt vid tillfälligavistelser på annan ort anknyter till det nu anförda.Propositionen innebär bl.a. att en tillfällig vistelse som äravsedd att vara högst och som utgör ett avbrott i enannars pågående bosättning inte skall anses leda till ändradbosättning. Om familjen bor kvar på den ursprungligabostadsorten skall motsvarande gälla även om den tillfälligavistelsen på annan ort är avsedd att vara . Förpersoner som saknar familj eller för makar som båda vistatsborta från sitt ordinarie hem bör däremot enligt propositionenen sex månaders vistelse på annan ort normalt leda till ändradbosättning.Om den tillfälliga vistelsen på annan ort föranleds enbart avuppdrag som riksdagsledamot eller av vissa andra omständighetermer eller mindre av tvångskaraktär -- värnpliktstjänstgöringeller vistelse på olika typer av vårdinstitutioner -- skallenligt propositionen bortavistelsen inte leda till ändradbosättning (se 10 § förslaget till ny folkbokföringslag).Eftersom i dessa fall i första hand familjens hemvist ändå skallvara utslagsgivande för vilken plats som skall anses sombosättningsort kommer regeln främst att få betydelse förensamstående som enbart på grund av ett riksdagsuppdrag m.m.vistas borta från sin ordinarie bostad . Föratt fråga skall uppkomma att folkbokföra en person som på grundav en sådan omständighet flyttat hemifrån på den nya orten --för riksdagsledamöter normalt -- måste konstateras atthan eller hon flyttat dit av annan anledning änriksdagsledamotskapet, värnpliktstjänstgöringen eller vad detkan vara fråga om i det aktuella fallet.I den nu gällande folkbokföringslagen finns en särskildbestämmelse som innebär att statsråd som för att utövastatsrådsämbetet flyttar från församling, där han eller hon varbosatt vid utnämningen, fortfarande får vara kyrkobokförd där(21 §). Motsvarande gäller under vissa omständigheter den somhar förordnats av regeringen till ledamot i kommitté ellerkommission eller fått uppdrag att biträda i statsdepartement somsakkunnig eller fått särskilt uppdrag av (22 §). Dennarätt att vara kvarskriven är personlig och gäller inte eneventuell familj. Rätten att vara kvarskriven gäller inte helleren flyttning som inte beror på utövandet av tjänsten.Förslaget i propositionen innebär att dessa bestämmelserutmönstras. Folkbokföringen för statsråd m.fl. från landsortensom vistas i -- för att fullgöra sina uppgifter ellerav annan anledning -- kommer således att följa de allmännareglerna enligt den lämnade redovisningen. Detta innebäratt t.ex. statsråd som är ensamstående och som uppehåller sig iStockholm mer än för att utöva sitt ämbete mistermöjligheten att vara folkbokförd på den ort ute i landsorten därhan eller hon bodde vid utnämningen.I motion Sk69 av () yrkas bibehållande avnuvarande regler för statsråd. Motionären åberopar praktiskaskäl för att statsråden skall få behålla sin nuvarande valfriheti fråga om folkbokföringen.Konstitutionsutskottet har i sitt yttrande -- vilket är fogatsom bilaga till detta betänkande -- anfört att det saknas skälatt i folkbokföringssammanhang behandla statsråd annorlunda änriksdagsledamöter. Även kommittéledamöter samt sakkunniga idepartement och personer som erhållit särskilt uppdrag avriksdagen, dvs. de grupper som omfattas av den nuvarande 22 §folkbokföringslagen, bör enligt konstitutionsutskottetsbedömning bli föremål för samma behandling ifolkbokföringshänseende som riksdagsledamöter.Konstitutionsutskottets ståndpunkt torde bl.a. innebäraföljande. För statsråd m.fl. som har familj och som vidutnämningen hade sin bostad utanför men som vistas iStockholm för att utöva sitt ämbete, som den övrigafamiljen bor kvar ute i landsorten, upphör i normalfallet dennuvarande möjligheten att skriva sig på den fastighet iStockholm där de bor för att fullgöra sitt uppdrag.Utslagsgivande för den folkbokföringsmässiga bosättningen blir istället i första hand familjens hemvist. Om däremot ett statsrådm.fl. i en motsvarande situation avvecklar sinfolkbokföringsmässiga anknytning till den tidigare orten ochflyttar till med sin familj -- och det med fog kanhävdas att flyttningen inte enbart beror på utövandet avtjänsten -- bör liksom vederbörande skrivas på den nyafastighet där familjen bosatt sig. Om statsrådet m.fl. däremotbehåller något anknytningsmoment till den tidigare orten --t.ex. en bostad -- får folkbokföringsfrågan i det enskildafallet bedömas med hänsyn till samtliga föreliggandeomständigheter.Statsråd m.fl. som är ensamstående och som uppehåller sig iStockholm för att utöva sitt ämbete får ha kvar möjligheten attvara folkbokförd på den ort ute i landsorten där han eller honbodde vid utnämningen, åminstone så länge det inte kankonstateras att vederbörande vistas i även av andraanledningar än tjänsten.I praktiken torde den av förordadeordningen inte innebära några större skillnader mot vad somgällt tidigare. förslag torde såledesinnebära att syftet med motion Sk69 infrias.Skatteutskottet delar uppfattning attskäl saknas att i folkbokföringssammanhang behandla statsrådannorlunda än riksdagsledamöter. Även politiskt tillsattatjänstemän och politiskt sakkunniga i departement, varsanställning är beroende av de politiska förhållandena, böromfattas av bestämmelserna, liksom kommittéledamöter och avriksdagen särskilt tillkallade uppdragstagare. Utskottetföreslår därför att med anledning av motionenkompletterar 10 § förslaget till ny folkbokföringslag i enlighetmed det anförda.FlyttningsanmälanFörslaget i propositionen innebär att den som flyttat skallanmäla detta inom . Vilka uppgifter som enflyttningsanmälan skall innehålla anges i lagen, vilket bl.a.innebär att den flyttande inte behöver ange något eventuelltytterligare bostadsinnehav.I motion Sk65 (yrkande 2) av () föreslås attbestämmelserna utökas med en föreskrift om att den flyttande påflyttningsblanketten genom kryssmarkering upplyser om hon ellerhan disponerar bostad utöver den till vilken flyttning anmäls.Motionären anser att en sådan upplysningsskyldighet behövssärskilt i storstäderna för att man skall komma till rätta medproblemet med skenskrivningar på fritidsfastigheter i andrakommuner.Enligt mening kan det inte ansesnödvändigt att införa en sådan uppgiftsskyldighet somföreslagits i motionen. delar denna uppfattningoch tillstyrker därför propositionen och avstyrker motion Sk65 idenna del.Postens uppgifter i samband med mottagandet av enflyttningsanmälanFörslaget i propositionen innebär bl.a. att enflyttningsanmälan liksom skall få göras på postkontor.I motion Sk68 av () föreslås olikaföreskrifter om postens uppgifter i samband med mottagande av enflyttningsanmälan, bl.a. en lagstadgad skyldighet attvidarebefordra anmälan till folkbokföringen och även tillstatens person- och adressregister.Enligt utskottets uppfattning ankommer det i första hand påregeringen att pröva behovet av verkställighetsföreskrifter avden typ som efterlyses av motionären. Utskottet avstyrker därförmotion Sk68.Uppgifter från fastighetsägareI propositionen föreslås att den nuvarande skyldigheten förfastighetsägare att löpande lämna bostadsanmälan slopas. Istället skall skattemyndigheten ha rätt att förelägga enfastighetsägare att uppge till vilka hon eller han upplåterbostad och vilka som enligt hennes eller hans kännedom bor ibostaden.Gösta Lyngå m.fl. (mp) motsätter sig i motion Sk67 attfastighetsägare får åläggas att lämna uppgifter om vem som bor ideras fastigheter. Uppgiftsskyldigheten härom innebär enligtmotionärerna en oacceptabel integritetskränkning.Konstitutionsutskottet erinrar i sitt yttrande om attpropositionens förslag innebär en begränsning iuppgiftsskyldigheten i förhållande till vad som gäller i dag.Enligt mening väger behovet av att kunnakontrollera om folkbokföringen är rätt tyngre än den eventuellaintegritetskränkning som uppgiftsskyldigheten skulle kunnainnebära. , som är av samma uppfattning,tillstyrker propositionen i denna del och avstyrker motion Sk67.Kommuns rätt att begära prövning av folkbokföringFörslaget i propositionen går ut på att skattemyndigheternaefter anmälan eller på eget initiativ skall besluta om en personskall folkbokföras inom länet. Beslut om en personsfolkbokföring på fastighet eller liknande skall kunnaöverklagas, bl.a. av en berörd kommun. Överklagandetiden för enkommun föreslås från den dag beslutetmeddelades.I motion Sk65 (yrkande 1) av () yrkas attkommun skall få begära prövning av viss persons folkbokföringoavsett om beslutet härom vunnit laga kraft eller ej. Förslagetsyftar till att ge kommunerna bättre möjligheter att komma tillrätta med skenskrivningar i andra kommuner.Enligt kan kommunerna bevaka sin rättäven med den i propositionen föreslagna besvärsordningen.Intresset för den enskilde att veta när hans folkbokföringvinner laga kraft mot kommunen väger enligtkonstitutionsutskottets mening tyngre än nackdelen för kommunennär det gäller möjligheten att utnyttja överklaganderätten.Skatteutskottet delar denna uppfattning och tillstyrkerpropositionen i denna del och avstyrker yrkande 1 i motion Sk65.Allmänt ombudEnligt propositionen bör överta de uppgiftersom det allmänna ombudet nu har i folkbokföringsmål. Syftet äratt åstadkomma en samordning med vad som i övrigt gäller i frågaom det allmännas processföring på skatteområdet.I motion Sk66 (yrkande 4) av m.fl. (c) yrkasavslag på propositionen i denna del. Motionärerna anser underåberopande av rättssäkerhetsskäl att nuvarande ordning medallmänt ombud i folkbokföringsmål bör bibehållas.Utskottet finner i likhet med föredragande statsrådet attpraktiska skäl talar för den ordning som föreslagits ipropositionen. De invändningar om försämrad rättssäkerhet somriktats mot propositionens förslag i motion Sk66 finnerutskottet inte bärande.