bet · GE01FiU30 · 1991-05-30 00:00:00 — 469,7 milj.kr., som avserutbildningsbidrag till deltagare i arbetsmarknadsutbildning somuppfyller medlems- och arbetsvillkoren iarbetslöshetsförsäkringen, finansieras med automatik frånarbetsmarknadsfonden genom en av (prop. 1990/91:100bilaga 12, bet. AU11 och AU12, rskr. 164 och 165) beslutadändring i lagen (1981:691) om socialavgifter. Även resterandebelopp, dvs. , föreslås av regeringen täckasgenom arbetsmarknadsfonden. Detta bör ske genom att den avriksdagen godkända (bet. AU11, rskr. 164) lagen om tillfälligavvikelse från lagen om socialavgifter, som medger en /92 engångsvis särskild disposition av 1647,6milj.kr. ur arbetsmarknadsfonden, ändras så att beloppet höjstill . bör användningsområdetutsträckas till att gälla även rekryteringsstöd ochinskolningsplatser.Regeringens förslag föranleder ändring i lagen (1991:329) omtillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgiftergenom att nuvarande bestämmelse skall betecknas 1 § och attdenna paragraf ändras vad gäller totalbelopp ochanvändningsområde enligt ovan.Arbetsmarknadsutskottet förordar att antarlagförslaget i den behandlade delen (1 §).Återstående delar av lagförslaget -- i den mån de intebehandlats i det föregående -- lämnas utan erinran av utskottet.ArbetslivsfrågorYrkesinriktad rehabiliteringRegeringens förslag till besparingar vid bl.a.arbetsmarknadsinstituten, vilka redovisas ikompletteringspropositionens bilaga II:9, innebär att anslagetC 4. Yrkesinriktad rehabilitering av regeringen föreslåsminskas med 5 milj.kr. under /92 i förhållandetill budgetpropositionen.Arbetsmarknadsutskottet har intet att invända och föreslårdärför att till anslaget Yrkesinriktad rehabilitering /92 anvisas ett ramanslag på 748153000 kr.Särskilda åtgärder för arbetshandikappadeUnder anslagspunkten C 7. Särskilda åtgärder förarbetshandikappade har för nästa budgetår anvisat5416489000 kr. 1990/91:100 bilaga 12, bet. AU12,rskr. 165).Beträffande arbetshjälpmedel förordar regeringen att AMS gesmöjlighet att använda reserverade medel som tillförs det nämndaanslaget för att betala utgifter förarbetshjälpmedel som hänför sig till det innevarande budgetåret.Regeringens proposition 1990/91:141 Rehabilitering ochrehabiliteringsersättning, vilken tar upp frågor omarbetshjälpmedel, behandlas av socialförsäkringsutskottet. Ipropositionen föreslås bl.a. att skall kunnage bidrag till arbetshjälpmedel för försäkrade, om sådanahjälpmedel behövs som en del i en rehabilitering. Förslagetinnebär bl.a. att ansvaret för bidrag till personer som redanhar anställning flyttas över från arbetsmarknadsverket tillförsäkringskassorna fr.o.m. den 1 juli 1991.Socialförsäkringsutskottet har tillstyrkt regeringensförslag angående arbetshjälpmedel (bet. 1990/91:SfU16).Arbetsmarknadsutskottet anser för sin del att det är angelägetatt denna övergång går smidigt och förordar därför ettgodkännande av vad som i proposition 150 anförts om användningenav reserverade medel under anslaget C 7. Särskilda åtgärder förarbetshandikappade.Bidrag till Stiftelsen propositionen redovisas att under treårsperioden1988/89--1990/91 har en timram för sysselsättningsvolymen inomföretagsgruppen om högst . Genom etttidigare högt timutnyttjande har under innevarandebudgetår tvingats att minska sysselsättningsvolymen. För att geSamhall en möjlighet att slippa en svacka i sysselsättningenförordar arbetsmarknadsministern att den nämnda treårsramenförlängs med och att högst 125800000arbetstimmar bör få utnyttjas /89--1991/92.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrker ett medgivande attStiftelsen får utjämna antal arbetstimmar mellanbudgetåren på det sätt som förordats i propositionen.Bilaga I:8, civildepartementetFörordnandepension m.m.Regeringen anför att det nya pensionsavtalet -- till skillnadfrån det tidigare -- formellt inte är tillämpligt i fråga omförordnandetjänster. För att åstadkomma en anpassning till detnya pensionsavtalet måste reglerna i vissa förordningar ändrasoch övergångsbestämmelser beslutas.Arbetsmarknadsutskottet har inget att erinra mot regeringensförslag och föreslår därför att de förordade riktlinjerna förförordnandepension m.m. godkänns av riksdagen.Bidrag till StatshälsanI budgetpropositionen föreslogs ett anslag på 357 milj.kr. /92 under anslaget C 8. I proposition 150 föreslås att ytterligare 35milj.kr. anvisas.Arbetsmarknadsutskottet har inget att erinra motpropositionens medelsberäkning.Externa arbetstagarkonsulterUnder förslagsanslaget C 12. Externaarbetstagarkonsulter föreslår regeringen att 84000 kr.anvisas för /92 utöver vad som föreslagits ibudgetpropositionen.Arbetsmarknadsutskottet har inget att erinra motpropositionens medelsberäkning.Trygghetsåtgärder för statsanställdaRegeringen anför under anslaget C 16. Trygghetsåtgärderför statsanställda att det treåriga programmet för attreducera kostnaderna för den statliga administrationen med 10%kommer att innebära att personal måste sägas upp.Trygghetsstiftelsens hjälp blir därmed mycket betydelsefull. Medledning av parternas avtal har medelsbehovet för budgetåret1991/92 beräknats till 89175000 kr.Utskottet tillstyrker att till trygghetsåtgärder förstatsanställda för /92 anvisar ettreservationsanslag på 89175000 kr.Bilaga II:9, arbetsmarknadsdepartementetRegeringen föreslår under denna punkt att godkännerde riktlinjer för omställning och minskning av den statligaadministrationen inom arbetsmarknadsverkets område som anförts ipropositionen. Riktlinjerna omfattar bl.a. en neddragning avarbetsmarknadsdepartementets organisation, besparingar vid AMSoch länsarbetsnämnderna, ändrad organisation för utbetalning avlönegarantimedel, besparingar vid arbetarskyddsverket,arbetsmarknadsinstituten och arbetslivscentrum.Besparingsprogrammet omfattar budgetåren 1991/92--1993/94 ochinnebär att hela den statliga administrationen genomstrukturella förändringar skall reduceras . Utskottethar inget att invända mot de besparingsplaner som redovisatsbeträffande utskottets beredningsområde.Under denna rubrik vill utskottet även ta upp ett yrkande ivänsterpartiets motion Fi38 rörande frågan om tillämpningenav lagen om anställningsskydd. Motionärerna anför att detför är självklart att lagen om anställningsskyddskall ligga till grund för alla omstruktureringar inom denstatliga sektorn. Regeringen bör inte ges rätt att i särskildaförordningar besluta hur reglerna om företrädesrätt skalltillämpas.Med anledning av denna motion vill utskottet i likhet medregeringen peka på att det inte finns några skillnader itillämpningen av LAS inom den statliga sektorn jämfört med denprivata utom i två avseenden -- nämligen vad gäller rätten förpersonal i en nedlagd myndighet att få anställning i en nymyndighet med i huvudsak motsvarande arbetsuppgifter samtföreträdesrätten till återanställning. Inom den statliga sektornstyrs dessa frågor i första hand av regeringsformens krav påsaklig grund vid varje tjänstetillsättning. För att minimerarisken för en konflikt mellan regeringsformens och LAS regler ide enskilda fallen kommer regeringen enligt propositionen attskapa förutsättningar för att en myndighets beslut omuppsägningar skall kunna grunda sig på en sammanvägd bedömningav förändringens syfte och innebörd, de anställdas rättigheterenligt lag och avtal samt vad som är personalekonomisktmotiverat. Detta kan bl.a. innebära särskilda förordningar, sommedger att personal från en nedlagd myndighet erbjudsanställning med i huvudsak motsvarande arbetsuppgifter i den nyamyndigheten utan uppsägning.Arbetsmarknadsutskottet gör samma bedömning som regeringen ochavstyrker därmed motion Fi38 (yrkande 13).Stockholm den 16 maj 1991På arbetsmarknadsutskottets vägnarLars UlanderNärvarande: (), (), KjellNilsson (s), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), EivorHusing (s), () och ().Avvikande meningar1. Arbetsmarknadspolitikens inriktningElver och (båda fp) anser att dendel av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikensinriktning som börjar med "Den inriktning" och slutar med"(yrkandena 1 och 3)" bort ha följande lydelse:Regeringens ekonomiska politik leder nu till attarbetslösheten ökar snabbt. Vad som krävs är en ny ekonomiskpolitik som kan komma till rätta med de allvarliga obalanserna iden svenska ekonomin, återställa det svenska näringslivetsinternationella konkurrensförmåga och förbättrainvesteringsklimatet.I det läge som uppstått är det nödvändigt att sätta inarbetsmarknadspolitiska åtgärder för att lindra effekterna avden stigande arbetslösheten. Särskilt väsentligt är det attmotverka långtidsarbetslösheten.Som utskottet ser arbetsmarknadspolitiken skall den fungerasom ett smörjmedel på arbetsmarknaden. Detta innebär att denskall underlätta för de arbetssökande att snabbt hitta arbete påden öppna arbetsmarknaden samt hjälpa arbetsgivarna att snabbtfylla vakanserna. Geografisk rörlighet bör stimuleras men främstbör yrkesmässig rörlighet åstadkommas. Förutom ökad satsning pålärlingsutbildning, förbättrade regler för starthjälpen m.m.måste ökade insatser riktas mot utsatta grupper påarbetsmarknaden. Fler platser inom förarbetshandikappade och mer aktiva insatser frånarbetsförmedlingarna för att stödja unga handikappade ingår i ensådan politik. Särskilda utbildningsinsatser bör göras förinvandrare och flyktingar.Vad utskottet med tillstyrkan av motion Fi54 (yrkande 1) haranfört bör delges regeringen. Övriga motioner -- Fi38 (yrkande6), Fi53 och Fi65 (yrkandena 1 och 3) -- avstyrks i den mån deinte tillgodosetts med de ovan gjorda uttalandena.2. Arbetsmarknadspolitikens inriktningKersti och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikensinriktning som börjar med "Den inriktning" och slutar med"(yrkandena 1 och 3)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är arbetslöshet att misshushållamed mänskliga resurser och skall aldrig få användas som ettmedvetet ekonomiskt-politiskt instrument. Risken för långvarigutslagning från arbetsmarknaden samt för missbruk och ohälsamåste uppmärksammas.Arbetslöshetstalen visar stora regionala skillnader. Ifebruari uppgick den öppna arbetslösheten till iNorrbotten jämfört i . Mellan kommunerär skillnaderna väsentligt större. Skillnaderna iungdomsarbetslöshetstalen mellan olika kommuner visar på storaolikheter. Det är således angeläget att uppmärksammautvecklingen på de lokala och regionala arbetsmarknaderna.Insatserna måste anpassas efter behoven. Särskilda insatsermåste sättas in där arbetslösheten är störst.Utskottet anser att ett tillkännagivande bör göras om behovetav offensiva investeringar för att modernisera . Dessainsatser ger permanenta arbetstillfällen i storleksordningen20000 inom den privata sektorn. Genom investeringar ijärnvägar och vägar kommer arbetstillfällen att skapas i helalandet och främst i områden där hög arbetslöshet råder och dären omfattande ledig kapacitet finns på entreprenörområdet.Vad utskottet med tillstyrkan av motion Fi65 (yrkandena 1 och3) har anfört bör delges regeringen. Motionerna Fi38 (yrkande6), Fi53 och Fi54 (yrkande 1) avstyrks i den mån de intetillgodosetts med de ovan gjorda uttalandena.3. Arbetsmarknadspolitikens inriktningKarl-Erik () anser att den del av utskottets yttrandei avsnittet Arbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med"Den inriktning" och slutar med "(yrkandena 1 och 3)" bort haföljande lydelse:Att enbart ett lågt relativt löneläge skall göra Sverigekonkurrenskraftigt är enligt utskottets uppfattning ettfelaktigt synsätt. En statligt dikterad lönepolitik för attbekämpa inflationen -- i syfte att klara sysselsättningen --avvisar utskottet helt.I likhet med i motion Fi38 anser utskottet attdet är en satsning på kunskapsintensiva branscher samt endemokratisk arbetsorganisation som kan ge landetkonkurrensförmåga. En sådan satsning kräver ändringar inäringslivspolitiken så att resurserna kapital, utbildning ochinfrastruktur styrs till rätt område . I ensådan politik ingår det som en integrerad del att kvinnor ochmän har samma rätt till arbete och att den offentliga servicenmåste vara väl utbyggd för att möjliggöra allas rätt tillarbete.Vad utskottet med tillstyrkan av motion Fi38 (yrkande 6) haranfört bör delges regeringen. Motionerna Fi53, Fi54 (yrkande 1)och Fi65 (yrkandena 1 och 3) avstyrks.4. Arbetsmarknadspolitikens inriktningAnna () anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikens inriktning sombörjar med "Som redovisas" och slutar med "(yrkandena 1 och 3)"bort ha följande lydelse:Sveriges allvarligaste och mest långvariga kris är denekologiska. I naturresurstermer har säkerligen liksomövriga länder en "negativ tillväxt". Till denna förlust skall enkonventionell ekonomisk kris med arbetslöshet läggas.Enligt utskottets uppfattning är de av regeringen föreslagnaåtgärderna arbetsförmedling, kompletteringsutbildning ochomskolning otillräckliga i det rådande läget. Vad som behövsär stimulansåtgärder inom ekonomin i form av statligabeställningar men med en sådan inriktning att de samtidigtminskar den ekologiska krisen och arbetslöshetskrisen. Bl.a.vill utskottet peka på motionsförslag från angåendeprojekt för att restaurera miljön m.m. Sådana projekt minskarsamtidigt den ekonomiska skuldsättningen och arbetslösheten.Ytterligare exempel på konkreta åtgärder för att lindra krisenär kraftfulla statliga beställningar i syfte att frigörapersonbilindustrins och krigsmaterielindustrins kapacitet förannan och mer miljö- och människovänlig verksamhet. Vidare börstatliga tillgångar som t.ex. försäljas helt ellerdelvis för att finansiera satsningar som både gagnar miljön ochskapar arbete inom branscher som annars riskerar storarbetslöshet.Vad utskottet med tillstyrkan av motion Fi53 har anfört bördelges regeringen. Motionerna Fi38 (yrkande 6), Fi54 (yrkande 1)och Fi65 (yrkandena 1 och 3) avstyrks.5. förvaltningskostnaderElver (), (m), (),() och () anser att den delav utskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader m.m. som börjar med "Som en" och slutarmed "1991/92 tillstyrks" bort ha följande lydelse:Som framgått av det föregående bör regeringens sparförslag på10 milj.kr. Däremot finns det enligt utskottetsuppfattning inte behov av några nya tillsynstjänster inomarbetsmarknadsverket. Med hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet motionerna Fi43 (yrkande 2) och Fi54(yrkande 3). Regeringens förslag bör således justeras i dennadel.6. Dagpenningen vid arbetsmarknadsutbildning till ungdomarunder 20 årAnders G Högmark, och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetArbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar som börjar med"Enligt arbetsmarknadsutskottets" och slutar med "motsvarandedel" bort ha följande lydelse:Enligt arbetsmarknadsutskottets mening bör yrkesutbildningenför ungdomar i första hand ske genom gymnasieskolan.Som anförs i motion Fi43 (m) kan en höjning avutbildningsbidraget leda till att en del ungdomar medvetetslutar gymnasieskolan för att sedan kunna erhålla enyrkesutbildning inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen medmera fördelaktiga ekonomiska villkor. Den nuvarandedifferentieringen av bidraget tillkom just för att undvika enöverströmning av ungdomar från gymnasieskolan tillarbetsmarknadsutbildning. Därutöver vill utskottet erinra om attden ökande arbetslösheten kommer att medföra en brist på platserinom arbetsmarknadsutbildningen.Med hänvisning till det anförda ställer sig utskottet bakommotion Fi43 (yrkande 3), dvs. bör avslå regeringensförslag angående dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning förungdomar under 20 år.7. UtbildningsvikariatElver (), (m), (),() och () anser att den delav utskottets yttrande i avsnittet Utbildningsvikariat m.m. sombörjar med "konstaterar" och slutar med"delen (2--4§§)" bort ha följande lydelse:Utskottet godtar att det av regeringen föreslagna systemet medutbildningsvikariat prövas. Dock vill utskottet peka på detosäkra underlaget angående den förväntade omfattningen av ettsådant system. Bl.a. torde det vara så att en stor del avföretagens utbildningsbehov kan tillfredsställas genom relativtkorta kurser. I sådana fall är det ur företagens synpunktknappast rimligt att anställa vikarier med inlärningstid etc.Inte heller företag med avsättningsproblem torde i första handvälja att anställa vikarie när någon anställd skall utbildas.Utskottet finner det intressant att ett system med avdragprövas men vill å andra sidan hävda att det föreslagna systemetblir lika byråkratiskt krångligt som ett renodlat bidragssystem.För att små företag skall ha lika goda möjligheter att utnyttjasystemet som större företag förutsätter utskottet atttillämpningsanvisningarna preciserar att avdragen frånarbetsgivaravgifterna kan periodiseras inom ramen för lagensgiltighetstid -- /92. Utskottet tillstyrkermotionerna Fi43 (yrkande 1) och Fi54 (yrkande 2).Riksdagen bör således anta lagen om ändring i lagen (1991:329)om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter.Ett förtydligande bör dock göras i den föreslagna 4 § så att detklart framgår att för att få göra avdrag krävs godkännande avlänsarbetsnämnden vad gäller samtliga utbildningar. Utskottetföreslår att 4 § erhåller följande lydelse:Avdrag får göras med högst ,sammanlagt dock högst , för varje arbetstagare somdeltar i av länsarbetsnämnden godkänd1. yrkesinriktad utbildning eller2. utbildning som ökar arbetstagarens förutsättningar atttillgodogöra sig ny teknik eller utföra nya arbetsuppgifter.8. RekryteringsstödAnders G Högmark, och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetRekryteringsstöd som börjar med "vill"och slutar med "i propositionen" bort ha följande lydelse:Arbetsmarknadsutskottet anser i likhet med motion Fi43 att detinte är utan arbetsmarknadsverkets sak att fattabeslut om tillämpningsföreskrifter för olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder -- t.ex. tidsgränser förrekryteringsstödet. Skälet är att problemen vid arbetslöshetvarierar dels mellan olika individer, dels mellan olika yrkenoch orter. Det är därför olämpligt med fasta tidsgränser vidrekryteringsstöd. Grundprincipen måste vara att denna typ avsubventionerad sysselsättning enbart får komma i fråga när detsaknas rimliga möjligheter att få ett arbete. Ungdomar bör t.ex.få betydligt än en månad på sig att söka arbete,innan anställning med rekryteringsstöd aktualiseras.Utskottet har noterat att yrkande 4 i motion Fi43 av misstagblivit felformulerat. Yrkandet gäller således endast etttillkännagivande av vad som i motionen anförts angåendekvalifikationstider för rekryteringsstöd. Med hänvisning tilldet anförda tillstyrker utskottet motion Fi43 (yrkande 4).Regeringens förslag bör avslås i motsvarande del. Vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna.9. Arbetsmarknadspolitiska åtgärderKersti och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande i avsnittet Medelsanvisning ochfinansiering som börjar med "har" ochslutar med "(yrkande 2)" bort ha följande lydelse:Med hänsyn till att föreslagit en kraftigsatsning på infrastrukturinvesteringar som ger ca 20000årsarbeten anser utskottet att 500 milj.kr. av reservationenunder anslaget B 2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder -- utöverav tidigare beslutade 700 milj.kr. -- kan tas ianspråk. Genom en sådan åtgärd minskas anslagsbeloppet imotsvarande mån.Regeringens förslag till anslag bör därför justeras till13600687000 kr. för /92. Motion Fi65(yrkande 2) tillstyrks således av utskottet. Motion Fi38(yrkande 5) avstyrks.10. Arbetsmarknadspolitiska åtgärderKarl-Erik () anser att den del av utskottets yttrandei avsnittet Medelsanvisning och finansiering som börjar med"har" och slutar med "(yrkande 2)" bortha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motion Fi38 att i ett skede däräven optimistiska prognoser pekar på arbetslöshet börsamhället vara berett att satsa betydligt mer och bredare änannars. Den nuvarande utvecklingen kräver extraordinära insatserför att hålla sysselsättningen uppe. Sådana insatser börföreträdesvis göras på områden som blivit eftersatta, t.ex.kommunernas underhåll av skolor och VA-nät, äldre- ochbarnomsorg samt åtgärder för att häva ungdomsarbetslösheten.Mot denna bakgrund anser utskottet att anslaget förarbetsmarknadspolitiska åtgärder bör räknas upp med 4 miljarderkronor utöver regeringens förslag som regelverketomarbetas för att gälla en bredare användning än vad som ärmöjligt . Motion Fi38 (yrkande 5) tillstyrks således.Motion Fi65 (yrkande 2) avstyrks av utskottet.11. Tillämpningen av lagen om anställningsskyddKarl-Erik () anser att den del av utskottets yttrandei avsnittet Bilaga II:9, som börjarmed "Med anledning" och slutar med "(yrkande 13)" bort haföljande lydelse:Omfattande förändringar förestår nu inom den offentligasektorn. För att få till stånd en effektiv och ändamålsenligstatlig administration är det nödvändigt att ta till varaarbetstagarnas kreativitet, utvecklingsmöjligheter ocherfarenheter. Utskottet anser att lagen om anställningsskyddskall ligga till grund för alla omstruktureringar inom denstatliga sektorn i stället för att regeringen i särskildaförordningar skall besluta hur reglerna om företrädesrätt skalltillämpas.Utskottet tillstyrker därmed motion Fi38 (yrkande 13).Särskilda yttranden1. Arbetsmarknadspolitikens inriktningAnders G Högmark, och (alla m)anför:Våra synpunkter på arbetsmarknadspolitikens inriktning harframförts i utskottets betänkande 1990/91:AU11. Vi hänvisar tilldetta betänkande.2. Bidrag till Stiftelsen (fp), (), () och () anför:I enlighet med vad liberalerna och centernframfört i betänkandet 1990/91:AU12 har utvecklingen under detsenaste året visat att det finns ett stort behov avarbetstillfällen inom . Vi har därföruppfattningen att regeringens förslag -- förutom utjämning avantalet timmar mellan de olika budgetåren -- också borde haomfattat en utbyggnad av verksamheten. Vi hänvisar tillbetänkandet AU12.Remissyttranden över förslag i motion 1990/91:T43Bilaga 6Riksgäldskontorets remissyttrande(, dnr 1-1-911648)Uppdelning av statsbudgeten i en drift- och en kapitalbudgetRiksgäldskontoret är tveksamt till förslaget att överväga enuppdelning av statsbudgeten i en drift- och en kapitalbudget.Kontoret anser nämligen att den kritik -- bl.a. försvåröverskådlighet och ofullständighet -- som ledde till attkapitalbudgeten avskaffades var befogad. Det kan i sammanhangetnämnas att t.ex. statliga vägar inte redovisades överkapitalbudgeten vilket berodde på att över kapitalbudgetenredovisades endast sådana tillgångar som kunde förväntas ge enmonetär avkastning. Ett återinförande av kapitalbudgeten i desstidigare form skulle alltså inte leda till de av motionärernaeftersträvade effekterna.Ett annat skäl till kontorets tveksamhet är den utveckling somskett sedan budgetreformen genomfördes. Ett logiskt, menföråldrat, centraliserat, kameralt präglat system avveckladesoch ersattes av ett system där myndigheternas ansvar förresursanvändning och rapportering av denna successivt utökats.Led i denna utveckling har bl.a. varit tillkomsten avbokföringsförordningen med stadgande att alla myndigheter skallupprätta årsbokslut samt den nya budgetprocessen med dess kravgentemot myndigheterna att redovisa resultat vari även ingåransvar för resursförbrukning avseende tillgångar. Andraväsentliga förändringar är atthuvuddelen av de investeringar som redovisades överkapitalbudgeten numera finansieras på marknaden eller genom lånhos . Detta gäller affärsverkens investeringar,statliga bostadslån, studielån samt statliga byggnader. Ettåterinförande av kapitalbudgeten som isolerad åtgärd bidraralltså enbart delvis till att ge en bättre bild av de statligainvesteringarna.Riksgäldskontoret vill för sin del snarare än en återgång tillett gammalt system förorda att utvecklingen av budgetprocessensamt statens budget och redovisning länkas i sådana banor att dei motionen berörda behoven kan tillgodoses. Ett led i en sådanprocess skulle vara att låta alla på statsbudgeten nukvarstående investeringar finansieras direkt genom lån hosriksgäldskontoret.