bet · GE01SkU17 · 1991-03-19 00:00:00 — De förslag som återkommer beträffandesådana åtgärder kan ses som en reaktion mot effekterna avslopade subventioner av baslivsmedel och önskemål att uppnå enbättre standard för barnfamiljer och låginkomsttagare.Utskottet anser nu liksom tidigare att syftet med dessayrkanden kan tillgodoses på andra sätt som är både enklare attadministrera och effektiva från fördelningssynpunkt. Höjningarav barnbidragen utgör ett väsentligt led i skattereformen ochinnebär en generell höjning av standarden för barnfamiljerna.Utskottet vill också tillfoga att det visat sig att enpunktbeskattning av vissa varor komplicerar den indirektabeskattningen, snedvrider konkurrensförhållandena på marknadenoch ger alltför begränsade skatteintäkter för att uppvägaolägenheterna.Vid sin omprövning av tillhörande frågor (1990/91:SkU10) avstyrkte utskottet de motioner som dåbehandlades med hänvisning bl.a. till förstärkningarna avbarnbidrag, bostadsbidrag m.m. och regeringens kommandeförslag om ekonomiska insatser för ensamföräldrarna.Med hänvisning till det anförda och till att några nyaomständigheter inte har tillkommit som bör föranleda ändradståndpunkt avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena inu berörda delar, dvs. såvitt avser skattepolitikensinriktning och framtida utformning och en utvärdering avskattereformen (motionerna Sk424 yrkandena 1, 2, 5, 7, 9 och16, Sk371, Sk430 yrkande 1, Sk435 yrkandena 1 och 30, Sk427,Sk433 yrkandena 1 och 2 och Sk627 yrkandena 1--4),skatteskalor, schablonavdraget i tjänst, grundavdrag ochavdrag/skattereduktion för barn och hemmamake (motionernaSk424 yrkande 6, Sk369, Sk393 yrkandena 1, 2 och 4, Sk435yrkandena 2 och 6--8, Sk330, Sk427, Sk433 yrkandena 3--5,Sk627 yrkandena 5--8 och 11 och Sk366) samt ändringar avmoms--uttaget, sänkt moms på mat och ökad punktbeskattning(motionerna Sk424 yrkande 10, Sk644, Sk669, Sk433 yrkandena17, 24 och 25 och Sk708).Motion Sk433 av m.fl. (v) innehåller ett yrkandeom ett uttalande från sida om skattepolitiken ochSveriges förhållande till EG (yrkande 28). Utskottet finnerinte anledning att i detta sammanhang gå in på dessa frågorutan nöjer sig med att hänvisa till sitt avgivnayttrande 1990/91:SkU1y om EG till utrikesutskottet ochriksdagsbehandlingen av utrikesutskottets betänkande1990/91:UU8 och den västeuropeiska integrationen.Utskottet avstyrker således yrkande 28 i motion Sk433.SparstimulanserSom framgått av redogörelsen i föregående avsnitt behandlasmotionsyrkanden om vissa sparstimulanser i finansutskottetsbetänkande FiU21 om sparandet, bl.a. frågan om återinförandeav ett sparavdrag och andra avdragsmöjligheter exempelvis förinsättningar på personliga investeringskonton. Vidare kannämnas att utskottet i detta betänkande och i andra sammanhangåterkommer till vissa motionsyrkanden som framställts främst isparstimulerande syfte, t.ex. nedan i samband med frågor ompensionsförsäkringar och om bostadsbeskattning m.m. och i ettsärskilt betänkande om förmögenhetsbeskattningen.Under den nu aktuella rubriken behandlar utskottet motionSk424 av m.fl. (m) yrkande 3, där motionärernabegär ett riksdagsuttalande av innebörd att sparandet börfrämjas genom skattesänkningar bl.a. på bostadsbeskattningensområde, samt fyra motioner angående skattestimulanser för attfrämja nyföretagande och förbättra småföretagens tillgång tillriskvilligt kapital. Så innehåller motionerna Sk391 av GullanLindblad och () yrkande 10 och Sk323 avMarianne i m.fl. (c, m) krav på enavdragsrätt för insättningar på s.k. nyetableringskonto.Vidare framställs i motion Sk390 av m.fl. (c)yrkanden av innebörd att avdrag får medges för insättningar påriskkapitalkonto och för sparande i ej börsnoterade aktier(yrkande 2) och att skattefrihet skall medges för utdelningareller realisationsvinster på ej börsnoterade aktier somåterinvesteras i småföretag (yrkande 4). Även motion Sk362 avKjell och () innehåller ett yrkandesom bl.a. innefattar en rätt till avdrag för avsättning tillriskkapitalkonto.Enligt de avvägningar som ligger till grund för skattereformenär det inte minst från fördelningssynpunkt angeläget attlättnaderna i marginalskatterna finansieras med breddningar avunderlaget för inkomstbeskattningen och en likformigbeskattning av olika slags inkomster. Med beaktande avinflationens effekter har likformighetskravet ansetts uppfylltmed ett 30-procentigt proportionellt skatteuttag påkapitalinkomster. Vid långsiktigt realistiska antagandenuppnås härigenom en real avkastning efter skatt. Dennautformning av beskattningen har också ansetts medföra ettflertal andra positiva effekter (prop. 1989/90:110s.296,297). har kravet på en likformigbeskattning och avvägningen av skatteuttaget mellanarbetsinkomster och kapitalinkomster lett till attsparavdraget slopats (1989/90:SkU30 s.82). Mot dennabakgrund bör det enligt utskottets uppfattning inte komma ifråga att nu införa nya avdragsregler eller andraskattelättnader av det slag som avses med de nu aktuellamotionsyrkandena. Utskottet avstyrker således motionerna idessa delar.Avdrag för gåvorI motion Sk302 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen begär förslag från regeringen om en avdragsrätt förgåvor till ideellt arbete. Vidare yrkas i motion Sk343 avGösta Lyngå och () att en avdragsrättinförs för biståndsgåvor till personer i tredje världen ochatt biståndsorganisationer som godkänns i särskild ordningbefrias från arvsskatt.Utskottet har vid tidigare års behandling av yrkanden om attinföra en avdragsrätt för gåvor till allmännyttiga ändamål avflera skäl tagit avstånd från åtgärder i denna riktning.Utgifter av detta slag har privat karaktär och bör intebeaktas genom avdrag vid beskattningen. Med hänvisning härtilloch till sina ställningstaganden avstyrkerutskottet de aktuella yrkandena.Kommunal beskattningMotionerna Sk326 av (), Sk367 av . (v) yrkande 2 och Sk627 av m.fl. (mp)yrkandena 20 och 43 angår vissa effekter för kommunerna. I denförstnämnda motionen begärs utredning om en kommunalfastighetsskatt, i den andra att fastighetsskatten uppdelasmellan stat och kommun och i den tredje en kommunalbeskattning av fritidshus och företag.Som utskottet anförde vid sin prövning av motsvarande frågorförra året har kommunerna redan förlorat sin rätt att beskattajuridiska personer. Även garantibeskattningen av fastigheterhar upphört. Skattereformen innebär att kommunerna ocksåfråntas sina intäkter i form av inkomstskatt påbostadsfastigheter och kapitalinkomster.Utskottet vill åter erinra om att kommunerna får kompensationför de skatteintäkter som de förlorat genom de ändringar avbeskattningsrätten som har genomförts tidigare. Avsikten äratt också den nu aktuella skattereformen genom åtgärder avolika slag skall ge ett neutralt utfall för kommunerna.Kommunalekonomiska kommittén (Fi 1990:04) ser för närvarandeöver statsbidragen till kommunerna och gör en samlad översynav kommunernas finansieringskällor i övrigt. Avsikten är attkommunernas och landstingens verksamhet skall kunnafinansieras inom ramen för en total utdebitering påhögst . Utredningen skall vara avslutad senast den 31oktober 1991.Eftersom de frågor som motionärerna tagit upp ingår iutredningsarbetet avstyrker utskottet motionerna i dessadelar.DissenterskattenDen som inte är medlem av erlägger endast s.k.dissenterskatt, dvs. av den ordinarie utdebiteringentill församlingen. Reglerna grundar sig på uppfattningen attden som inte är medlem inte bör betala den del avförsamlingsskatten som hänför sig till kyrkans utgifter avreligiös natur utan endast den del som avser församlingenskostnader för borgerliga angelägenheter, dvs. folkbokföringoch begravningsverksamhet.I motion Sk348 av m.fl. (fp) yrkas att dens.k. dissenterskatten avskaffas fr.o.m. . Imotion Sk821 av Axel () yrkas att denna skatt sättsned till av utdebiteringen. Yrkandena motiveras av attkyrkan nu förlorar sina nuvarande uppgifter inomfolkbokföringen.Vid tidigare års behandling av denna fråga har utskottet (SkU1987/88:32) instämt i uppfattningen att den andel avkyrkoskatten som icke medlemmar har att erlägga bör påverkas iden mån de aktuella kostnaderna förs över på den borgerligakommunen och har funnit det naturligt att frågan uppmärksammasi samband med omorganisationen av folkbokföringen. Sedan desshar en särskild utredare () fått i uppdrag attnärmare klargöra ekonomiska och rättsligaförhållanden. Enligt utskottets mening bör ett närmareställningstagande till de nu aktuella frågorna anstå iavvaktan på utredningens slutbetänkande . Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motionerna.Idrottsrörelsen, m.m.I motion Sk665 av m.fl. (m) begär motionärerna enutredning om idrottsrörelsens och andra ideellaorganisationers skattesituation (yrkande 9) och föreslår vissaändringar i skattereglerna också för aktiva idrottare. Debegär skattefrihet för naturaförmåner och tävlingsvinster upptill . (yrkande 2), förslag om höjning avgrundavdraget för ideella organisationer från 15000 till50000 kr. (yrkande 4), halvering av skatteuttaget förbingoskatt (yrkande 5), utredning om att slopa reklamskatten(yrkande 6), höjning av schablonavdraget för idrottsmän från3000 till . (yrkande 7) och förslag ominkomstutjämning för idrottare (yrkande 8). Motioneninnehåller också två yrkanden om mervärdeskatten, somutskottet behandlar i annat sammanhang.Även i motion Sk435 av m.fl. (c) yrkasskattefrihet för tävlingsvinster som inte överstiger 1000kr.De aktuella frågorna ingår delvis i stiftelse- ochföreningsskattekommitténs (Fi1988:03) utredningsarbete.Utredningens förslag väntas senare i år.Som utskottet anförde vid sin prövning av motsvarande frågorförra året har utskottet försökt undvika regler som betungararbetet inom de ideella folkrörelserna och andra ideellaorganisationer. Skattereglerna innehåller fördelar jämfört medvad som gäller för annan verksamhet, men det har ansettsoundvikligt att även dessa organisationer måste redovisa skattoch lämna kontrolluppgifter för löner till sina anställda,tävlingspriser m.m. Såväl i propositionen som i utskottetsbetänkande har framhållits att skattereformens effekter förfolkrörelserna bör följas upp så att motverkande åtgärder kanvidtas om negativa effekter uppstår.I årets statsverksproposition har de ideella organisationernafått kompensation för olika fördyringar. Regeringens förslag ivad avser idrottsrörelsen behandlas avsocialförsäkringsutskottet, som tillstyrkt undantag frånsocialavgifter m.m. på idrottsutövares inkomster frånidrottsrörelsen till den del ersättningen understiger etthalvt basbelopp (prop. 1990/91:76, SfU10), och avkulturutskottet som tar upp anslagsfrågor i sitt kommandebetänkande 1990/91:KrU17. Det bör också tillfogas attriksskatteverket kommit ut med nya rekommendationer ombeskattning av ersättningar i samband med idrottsligverksamhet (RSVDt1990:15).Utskottet vill i dessa frågor hänvisa till sin förhållandevisutförliga redovisning (1990/91:30). Något nyttsom bör föranleda ändrad ståndpunkt har inte framkommit,varför utskottet avstyrker de aktuella motionerna.PensionärerSkattereformen innebär att pensionärernas extra avdrag ersättsmed ett särskilt grundavdrag på 1,325 basbelopp för gifta sombåda uppbär folkpension och 1,5 basbelopp för övrigapensionärer. Avdraget avtrappas av övrigapensionsinkomster. Övergångsvis gäller för inkomståret 1991och 1992 att avdraget reduceras av kapitalinkomsteröver . och inkomst av passiv näringsverksamhet och påsamma sätt som mot förmögenhet. Pensionärerna blir dockalltid berättigade till grundavdrag med minst samma belopp somandra, dvs. 10300--18500 kr.På arbetsinkomster som inte till någon del grundar rätt tillsocialförsäkringsförmåner och som alltså inte beläggs medsocialavgifter utgår en särskild löneskatt på22,2%.Motionerna Sk435 av m.fl. (c) yrkande 11, Sk342av () yrkande 1 och Sk351 av . (m) yrkande 2 i denna del, innehåller krav på attavtrappningen av det särskilda grundavdraget mot förmögenhetskall slopas redan fr.o.m. inkomsttaxeringen 1992. I desistnämnda motionerna framställs motsvarande yrkanden i frågaom avtrappningen mot kapitalinkomst och mot inkomst av passivnäringsverksamhet (Sk351 yrkande 2 i denna del och Sk342yrkandena 2 och 3).Att slopa avtrappningen mot förmögenhet eller mot inkomst avkapital m.m. har var för sig beräknats medföra ett årligtskattebortfall på närmare 800 milj.kr. resp. drygt 500milj.kr. Kostnaden för att helt slopa dessa särskildaövergångsregler har beräknats till omåret. Motsvarande kostnader i fråga om det kommunalabostadstillägget har beräknats till 770 milj.kr.Enligt utskottets uppfattning kvarstår fortfarande destatsfinansiella skäl som ligger till grund för tidigareställningstaganden att ha kvar enavtrappning mot förmögenhet och mot kapitalinkomster.Utskottet avstyrker därför motionerna i denna del.I motionerna Sk351 av m.fl. (m) yrkande 12 ochSk424 av m.fl. (m) yrkande 20 krävs att densärskilda löneskatten slopas fr.o.m. inkomståret 1992.Motsvarande yrkande fr.o.m. framställs imotion Sk312 av m.fl. (m).Utskottet har avstyrkt motsvarande yrkanden medhänvisning bl.a. till de krav på likformighet i ett neutraltskattesystem som ligger till grund för den särskildalöneskatten. Utskottet saknar skäl till ändrad ståndpunkt ochavstyrker även de nu aktuella yrkandena.I motion Sk321 av () yrkas en översyn avreglerna för i bosatta personer med norsk pension.Vid sin prövning av dessa frågor anförde utskottetbl.a. att de särskilda regler som gäller för svenskfolkpension har historiska rötter i det svenskasocialförsäkringssystemet. Att dessa skattelättnader tillsvidare fick kvarstå utgjorde enligt utskottets mening intetillräckliga skäl för att inordna alla utländska pensioner idetta system. Av dessa och andra skäl -- bl.a. att problemetupphör om pensionären efter en treårsperiod blir svenskmedborgare -- avstyrkte utskottet de då aktuella motionerna.Utskottet finner att det nu inte finns tillräckliga skäl attompröva denna ståndpunkt. Utskottet avstyrker såledesmotionen.Extra avdragMotionerna Sk329 av och () och Sk357 av () går ut på att ett extraavdrag vid sjukdom bör återinföras.Utskottet anser nu liksom tidigare att samhällets stöd tillbehövande grupper på andra vägar bör utformas på ett bättresätt än genom ett avdrag vid beskattningen. Utskottetavstyrker således dessa motioner.PensionssparandeTidigare regler om avdrag för pensionsförsäkringspremierkvarstår i stort sett oförändrade efter skattereformen. Föratt åstadkomma större neutralitet mellan privatpersonersdirekta sparande och försäkringssparandet har enavkastningsskatt på pensionsmedel införts av huvudsakliginnebörd att livförsäkringsföretagen skall erlägga en skatt på10% för avkastning på tjänstepensionskapital och föravkastning på övrigt pensionskapital.I motionerna Sk313 och Sk370 av ()yrkas bl.a. utökade avdragsmöjligheter för privatap-försäkringar för personer som har eller har haft ett tungtvårdansvar och låg ATP samt en gemensam avdragsrätt inomfamiljen för privata p-försäkringar. Ett motsvarande yrkande isistnämnda hänseende återfinns i motion Sk350 av . (m). I motion Sk381 av och () yrkas att det bör bli möjligt att insätta annanförmånstagare än make och barn.I motionerna Sk424 av m.fl. (m) -- yrkande 4 -- ochSk370 av () yrkas också attavkastningsskatten för pensionssparande sänks eller slopas.Det aktuella yrkandet i motion Sf299 av () har också denna innebörd.Utskottet vidhåller sin uppfattning att nuvarandeavdragsmöjligheter för pensionsförsäkringar är tillräckliga.Med hänvisning härtill och till de skäl som ligger till grundför avkastningsskatten på pensionsmedel avstyrker utskottetmotionerna i dessa delar.Kvittning av underskott, hobby m.m.Med skattereformen följer en ny indelning i förvärvskällor sominnebär att man får kvar inkomst av tjänst, aktivnäringsverksamhet, passiv näringsverksamhet som kan bestå avflera förvärvskällor och kapital. Till kapital hänförs bl.a.uthyrning av småhus. Inkomst av hobbybetonad verksamhet skalli fortsättningen tas upp som inkomst av tjänst.Enligt de nya reglerna får underskott som uppkommer i enförvärvskälla i princip kvittas endast mot framtida överskotti samma förvärvskälla. Detta innebär bl.a. att beskattningen ide nya inkomstslagen tjänst och kapital normalt inte kommeratt påverkas av underskott i annan verksamhet. För underskottsom uppkommer i inkomstslaget kapital medges skattereduktionmed av underskottet. Här kan också nämnas attunderskotten påverkas genom en begränsning av avdraget förräntor över en viss nivå, en fråga som tas upp under rubrikenInkomst av kapital.Nio motioner innehåller yrkanden av innebörd attkvittningsrätten mellan olika förvärvskällor skall återinförasi någon form, nämligen motionerna Sk371 av ochGöthe () yrkande 4, Sk436 av och () yrkande 1, Sk368 av m.fl. (m) i dennadel, Sk382 av (), Sk388 av IngridHemmingsson och () yrkande 7, Sk391 avGullan och () yrkande 7, Sk362 avKjell och () i denna del, Sk435 avGörel Thurdin m.fl. (c) yrkande 16 och Sk627 av IngerSchörling m.fl. (mp) yrkande 42.Yrkandena i de tre sistnämnda motionerna avser underskott inystartade företag . Vidare yrkas imotion Sk429 av m.fl. (m) att den tidsgräns på ettår som gäller i fråga om avdrag ihobbybetonad verksamhet skall slopas.Reglerna grundar sig på uppfattningen att kvittning avunderskott mellan olika förvärvskällor strider motgrundprinciperna för skattereformen och lämnar alltför stortutrymme för skatteplanering. Som utskottet uppmärksammadeförra året kan emellertid gränsdragningen mot hobby och despeciella regler som införts för hobbybetonad verksamhetmedföra att de nya reglerna i speciella situationer,exempelvis i fråga om hästuppfödning, får ej avsedda effekter.Reglerna kan medföra att man i ett skede när intäkter börjarinflyta i verksamheten inte får dra av underskott somuppkommit från beskattningsårets ingång. Enbartden omständigheten att en hobby börjar ge vissaintäkter leder enligt utskottets uppfattning i och för siginte till att kostnader som rätteligen varitatt hänföra till levnadskostnader bör bedömas annorlunda. Somanförs i propositionen (s. 312, 313) kan det emellertid i endel fall vara svårt att från början avgöra om det är fråga omhobby eller näringsverksamhet och bedöma om ett vinstsyfteföreligger eller ej. I ett längre perspektiv kan vinstsyftetofta bedömas på säkrare grund. I sådana lägen innebär det nyaomprövningsförfarandet vid taxeringen ökade möjligheter att fåtidigare taxeringar prövade på nytt. Som utskottet uttaladeförra året bör man i den planerade utvärderingen av reformennoga följa den praktiska tillämpningen av reglerna så att mansnabbt kan möta eventuellt uppkommande problem förhästsporten.Med det anförda avstyrker utskottet de nu aktuellamotionsyrkandena.Utskottet avstyrker också de yrkanden om ett extra,skattefritt grundbelopp för inkomst av hemslöjd och annan ejyrkesmässig verksamhet som framställs i motionerna Sk436 avGöthe och () yrkande 2 och Sk627 avInger Schörling m.fl. (mp) yrkande 9.Konstnärer m.fl.I två motioner tar motionärerna upp vissa frågor som rör vissaskattefrågor för konstnärer och andra kulturskapare.I motion Sk368 av m.fl. (m) begär motionärerna ettriksdagsuttalande om behovet av förbättrade skatteregler m.m.för kulturskapare. Motionärerna anser bl.a. att rätten tilluppskov med beskattningen av medel på upphovsmannakonto börfinnas kvar i oförändrad omfattning (avkastningen på kontotskall enligt de nya reglerna beskattas fortlöpande), attavgifterna i socialförsäkringen bör knytas till förmånerna ochpå så sätt minskas och att reavinstbeskattningen av konst börslopas. Motionärerna anser också att mervärdeskatt påförsäljning av konst i gallerier bör slopas. Denna del avmotionen behandlas i annat sammanhang.Vidare yrkas i motion Sk383 av () att enegenavgiftsfond för konstnärer tillskapas med möjlighet tillåterbetalning till konstnärerna av smärre belopp, i enlighetmed det förslag som har lagts fram i betänkandet Konstnärernasvillkor (SOU 1990:39).I proposition 1990/91:100 bilaga 10 s. 30 och 31 erinrarföredragande statsråden om att utredningsmannen underberedningsarbetet med skattereformen överlämnade en skrivelsetill regeringen med synpunkter på en rad av de åtgärder som dåvar under prövning. De konstnärliga och litterärayrkesutövarnas särskilda förhållanden kunde därför beaktas påväsentliga punkter vid den slutliga utformningen avregeringens förslag. Mot den bakgrunden och med hänsyn tillkraven på en likformig beskattning har föredragande statsrådetinte varit beredd att föreslå ytterligare särregler förkonstnärer m.fl. vid beskattningen. I propositionen redovisasockså flera skäl mot förslaget om ett särskilt stöd tillkonstnärer för betalning av egenavgifter. hänvisar bl.a. till huvudlinjerna för den ipropositionen föreslagna totala satsningen i syfte attförbättra konstnärernas villkor och anför att han inte hellervarit beredd att biträda utredningsförslaget i denna del.Regeringens här redovisade bedömningar överensstämmer med deprinciper som ligger till grund för utskottetsställningstaganden till likartade frågor . Medhänvisning härtill avstyrker utskottet de nu aktuellamotionsyrkandena.Utländska forskareGästforskare beskattas enligt vanliga regler för sin inkomstunder vistelsen här i landet. Kostnadsersättningar från SIPRIär dock skattefria. Vidare kan en särskild nämnd enligtsärskilda regler besluta om skattefrihet förkostnadsersättningar i andra fall. Socialavgifter skall enligtde principer som ligger till grund för skattereformen tas utpå den del av löneförmånerna som beskattas.I motion Sk356 av () yrkas attkostnadsersättningar till gästforskare undantas frånsocialavgifter.De skäl som åberopas för förslaget i motionen skulle kunnaläggas till grund för omfattande undantag från de regler somnu gäller, och åtgärder i denna riktning kan befaras medföratillämpningsproblem. Från ekonomisk synpunkt torde frågan hatämligen begränsad betydelse, eftersom konsekvensen avförslaget bl.a. blir att i stället särskild löneskatt på22,skall utgå. Mot denna bakgrund finner utskottet inteskäl att nu ompröva denna fråga utan avstyrker motionen.Förmåner i tjänstenAllmäntAlla förmåner i tjänsten skall i princip beskattas till sittfulla värde. Undantagen härifrån har begränsats iskattereformen och värderingsreglerna har i storutsträckning gjorts om. De belopp som skall beskattas blirockså föremål för uttag av socialavgifter. Riksskatteverkethar utfärdat rekommendationer rörande tillämpningen av de nyareglerna (RSV Dt 1990:16).I motion Sk373 av och () yrkasatt en analys genomförs av sambandet mellan beskattning ochkostvanor.Yrkandet i motionen grundar sig på uppfattningen att de nyareglerna om värdering av lunchförmåner kommer att medföradåliga kostvanor. Den översyn som redan pågår rörandeskattereformen har bl.a. till uppgift att uppmärksammaförändrade beteendemönster till följd av de nyaskattereglerna. I den mån yrkandet i motionen inte därigenomär tillgodosett avstyrker utskottet densamma.I motion Sk324 av och () yrkasen utredning om skattebefrielse för personliga utgifter isamband med träning och förebyggande hälsovård på betaldarbetstid och om stimulans till företagen att geförutsättningar för sådan träning i form av lokaler ochpersonal som behövs.Utskottet erinrar om att företagen redan har avdragsrätt förkostnader av ifrågavarande slag. Någon ytterligare stimulansgenom särskilda skatteregler i detta avseende kan utskottetinte tillstyrka. Med hänvisning härtill och till attpersonliga utgifter av det slag som anges i motionen inte böranses avdragsgilla vid beskattningen avstyrker utskottetmotionen.I motion Sk668 av m.fl. (mp) begärs ettriksdagsuttalande om att förmån av fri parkering börbeskattas.Om förmån av fri parkering skall anses ha ett skattepliktigtvärde eller ej framgår ej av lagstiftningen eller avriksskatteverkets rekommendationer. Utskottet är för sin delinte berett att ta ställning till de praktiskatillämpningsfrågor som är förenade med denna och andralikartade frågor. Enligt utskottets uppfattning är det ocksåför tidigt att nu föranstalta om en allmän översyn avreglerna.