bet · GE01SoU12 · 1991-03-28 00:00:00 — Lagförslaget ingår som bilaga 2 i dettabetänkande.På motsvarande sätt förutsätter införandet av avgifter förkontrollen av injektionssprutor och kanyler resp. preventivmedeländringar i förordningen (1968:70) med vissa bestämmelser ominjektionssprutor och kanyler resp. kungörelsen (1970:149) omhandel med preventivmedel. föreslås anta ibudgetpropositionen framlagda förslag till lag om ändring iförordningen med vissa bestämmelser om injektionssprutor ochkanyler resp. lag om ändring i kungörelsen (1970:149) om handelmed preventivmedel. Lagförslagen ingår som bilaga 2 i dettabetänkande.I budgetpropositionen föreslås vidare att underanslaget E2 till för /92anvisar ett förslagsanslag på 1 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lag om ändringi läkemedelsförordningen, lag om ändring inarkotikaförordningen, lag om ändring i förordningen med vissabestämmelser om injektionssprutor och kanyler och lag om ändringi kungörelsen om handel med preventivmedel. Lagförslagen harinte mött några erinringar i form av motioner.Utskottet tillstyrker också den föreslagna medelsanvisningentill läkemedelsverket. Inte heller medelsanvisningen har möttnågon erinran i form av motioner.Bidrag till hälsoupplysning, m.m. (E13)Från anslaget E 13 bekostas bl.a. upplysningsverksamhet omtobak genom vissa organisationer, bl.a. förupplysning om tobakens skadeverkningar (NTS).I budgetpropositionen föreslås att under anslagetE13 till Bidrag till hälsoupplysning m.m. för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på 7035000 kr.För /91 har inom ramen för E13-anslaget ca1,2 milj.kr. beräknats för tobaksupplysning. Motsvarande belopphar beräknats även för nästa budgetår. Medel försocialstyrelsens tobaksinformation beräknas sedan budgetåret1987/88 under anslaget E 1. Ur detta anslag har drygt 1 milj.kr.avsatts för tobaksinformation innevarande budgetår. Inga störreförändringar avses enligt för nästabudgetår. De totala statliga medlen för tobaksupplysningen harunder varit i huvudsak oförändrade.Bidrag till information om tobakens skadeverkningarI motion So473 av och (bådac) hemställs att till Bidrag till hälsoupplysning,m.m. för /92 för ökat anslag för information omtobakens skadeverkningar anvisar 3milj.kr. utöver vadregeringen föreslagit, eller således . (yrkande1).I motion So238 av m.fl. (mp) hemställs attriksdagen till organisationer som arbetar för en minskning avtobaksbruket för /92 anvisar 1 milj.kr. utövervad regeringen föreslagit (yrkande 6).Utskottet har behandlatmotionsyrkanden om ökat anslag för tobaksinformation. Ibetänkandet 1989/90:SoU17 konstaterade utskottet attinformationen om tobaksbrukets skadeverkningar är ett viktigtinslag i hälsoupplysningen med hänsyn till de storahälsoriskerna förenade med tobaksbruk. Utskottet konstateradevidare att åtgärder för att begränsa tobakskonsumtionen också ärett prioriterat område inom . Utskottet hänvisadetill att behovet av informationsåtgärder övervägdes av den dåännu sittande tobaksutredningen och ansåg att utredningensförslag borde avvaktas innan överväger något initiativi frågan. Med hänvisning härtill avstyrkte utskottet då aktuellamotionskrav om en höjning av anslaget E13 (res. fp och c).Den tillsatta tobaksutredningen (S 1988:01)överlämnade sitt betänkande (SOU 1990:29) Tobakslagtill regeringen. Betänkandet innehåller förslag till olikaåtgärder för att minska tobaksbruket. Utredningen påtalar ibetänkandet bl.a. behovet av förstärkta resurser förinformationsverksamheten kring tobak.Utskottet behandlade i betänkandet 1989/90:SoU23 ett antalmotionsyrkanden om insatser för att minska tobaksbruket.Utskottet avstyrkte därvid samtliga motionsyrkanden, främst medhänvisning till att tobaksutredningen lagt fram sittförslag och till att beredningen av förslagen borde avvaktasinnan överväger några initiativ i tobaksfrågan.Tobaksutredningens förslag bereds alltjämt iregeringskansliet. Socialministern anförde i ett frågesvar den15 (RD 1990/91:49) att propositionsarbetet harinletts men att tidpunkten för framläggandet av en propositioninte är helt klar. Då det dels är fråga om ett omfattandedepartementsarbete, dels krävs tid för lagrådsbehandling har detenligt socialministern bedömts osäkert om en proposition hinnerföreläggas . En lagrådsremiss har dockbedömts kunna överlämnas under våren.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet anser det nödvändigt att arbetet med att upplysa omtobakens skadeverkningar bedrivs aktivt och att tillräckligaresurser finns för denna verksamhet. En proposition om åtgärderför minskat tobaksbruk bereds iregeringskansliet. Utskottet förutsätter att regeringen i detsammanhanget beaktar behovet av resurser för information omtobakens skadeverkningar. Regeringens förslag bör enligtutskottet avvaktas innan ytterligare medel anvisas tilltobaksupplysningen. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna So473 (c) yrkande 1 delvis och So238 (mp) yrkande 6delvis.Bidrag till hushållningssällskapens hemkonsulentverksamhetI motion So514 av och (båda c)hemställs att genom omfördelning av föreslagenanvisning över anslaget för hälsoupplysning anvisar 3 milj.kr.till hemkonsulentverksamheten i enlighet med vad som anförs imotionen (yrkande 2). Motionärerna hänvisar bl.a. till attriksdagen lade ned länsstyrelsernashemkonsulentverksamhet. Den verksamhet som med knapparesurser uppehåller kunskapstillgången på länsplanet ärhushållningssällskapens hemkonsulenter. Enligt motionärerna ärdet ett stort resursslöseri att inte från samhällets sida bättreta till vara den kunskap som hemkonsulenterna besitter. Ettstatligt anslag till denna verksamhet skulle med säkerhet kommatill god användning i det direkta hälsoupplysande arbetet.Motionärerna anser därför att det finns stor anledning att tillHushållningssällskapens hemkonsulentverksamhet anslå statligamedel.Hushållningssällskapen är oberoende, opolitiskasammanslutningar för rådgivning och service, vilka främst rörfrågor kring jordbruk, trädgård, hem--hushåll och fiske.Hushållningssällskapen bedriver också en omfattandeförsöksverksamhet med växtodling m.m., bl.a. i samarbete medlantbruksuniversitetet. Hushållningssällskapen haroffentligrättslig status med av regeringen fastställdastadgar. De fungerar som kontaktorgan mellan lantbruksnämndernaoch näringsutövarna. Verksamheten finansieras huvudsakligengenom medlemsavgifter. Sällskapen får också vissa bidrag frånlandstingen. svarar förhushållningssällskapens kontakter med olika myndigheter ochinstitutioner på riksplanet och fungerar som samarbetsorgan förlandets 25 hushållningssällskap. Framför allt sedan den statligahemkonsulentorganisationen avskaffades harhushållningssällskapen i allt större utsträckning börjat bedrivakonsumentpolitisk verksamhet med egna hemkonsulenter. Dessahemkonsulenter ordnar kurser i praktisk matlagning i kombinationmed kost- och näringskunskap. Det finns ca 30hemkonsulenter i landet. Verksamheten har i ökad utsträckningkommit att omfatta konsumentfrågor i allmänhet, bl.a. isamarbete med kommunerna. Hemkonsulentverksamheten har i vissafall fått bidrag från landsting och kommuner.Frågan om statligt bidrag till hushållningssällskapenshemkonsulentverksamhet har behandlats tidigare i bådelagutskottet och socialutskottet. Härvid har motioner medbegäran om bidrag avstyrkts. Frågan behandlades utförligt ibetänkandet SoU 1986/87:20 s. 10 f. Utskottet som i och försig ansåg att den verksamhet som bedrivs avhushållningssällskapens hemkonsulenter är värdefull, särskiltvad gäller kostrådgivnings- och livsmedelsområdet, avstyrktede då aktuella motionskraven på särskilda statliga bidrag tillhemkonsulentverksamheten. Frågan behandlades på nytt ibetänkandet SoU 1987/88:19. Utskottet fann inte skäl tillnågot ändrat ställningstagande (res. c).Utskottet gör följande bedömning.Utskottet vill på nytt framhålla att den verksamhet sombedrivs av hushållningssällskapens hemkonsulenter är värdefull.Utskottet är dock inte berett att tillstyrka särskildastatsbidrag till verksamheten. Utskottet avstyrker därför motionSo514 (c) yrkande 2.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen tillBidrag till hälsoupplysning m.m. Utskottet avstyrker motionernaSo473 (c) yrkande 1 och So238 (mp) yrkande 6 i motsvarandedelar.Övriga medelsanvisningar till Hälso- och sjukvårdUtskottet har inte något att erinra mot de av regeringenföreslagna medelsanvisningarna E1 och E6--17, vilka intemött några erinringar i form av motioner.Övriga motioner om hälso- och sjukvårdÖkade resurser till sjukvårdenI motion So446 av m.fl. (c) hemställs attriksdagen för /92 under socialhuvudtiteln genomomfördelning inom befintliga ramar anslår ytterligare 1 miljardkronor till den direkta vården i enlighet med vad som anförs imotionen (yrkande 2). Motionärerna anför att sjukvården iSverige för realt sett får mindre äntidigare. Möjligheterna till en framgångsrik förnyelse inomhälso- och sjukvården är därigenom begränsade. Vissaeffektiviseringsvinster finns visserligen fortfarande att hämtainom sjukvården, men dessa är enligt motionärerna begränsade iförhållande till behoven. Motionärerna anser att det är omöjligtatt lösa sjukvårdens problem inom nuvarande ramar. Vård ochomsorg måste enligt motionärerna vara prioriterade områden, ochtrots en ansträngd ekonomi måste vården i tillförasökade resurser. Motionärerna hänvisar till regeringens förslag iproposition 1990/91:14 om ansvaret för service och vård tilläldre och handikappade i vilken föreslogs att 1miljard kronorskulle gå till information och utbildning med anledning avreformens genomförande. Motionärerna erinrar om att de motsattesig detta förslag ävensom förslaget att införa ettbetalningsansvar för färdigbehandlade patienter inomkorttidssjukvården. Motionärerna anser att det bör åliggasjukvårdshuvudmännen att fördela ersättningen till direktasjukvårdsinsatser. Den direkta vården bör enligt motionärerna haett resurstillskott på inom befintligaresurser.Riksdagen beslutade om genomförandet av enhuvudmannaskapsreform för äldreomsorgen (prop. 1989/90:14,SoU9, rskr. Reformen syftar till att kommunerna skall fåett samlat ansvar för långvarig service och vård för de äldre.Reformen skall i huvudsak finansieras genom att resursermotsvarande de nettokostnader som landstingen avlastas genom denföreslagna förändringen i uppgiftsfördelningen mellan kommuneroch landsting skall överföras till kommunerna. hardock fattat ett principbeslut om ett utökat statligt stöd på 5,5miljarder kronor i samband med genomförandet av reformen. Påförslag av socialutskottet har sålunda uttalat sig föratt avsätts till stimulansbidrag tillutbyggnaden av nya boendeformer för åldersdementa, psykisktsjuka och fysiskt handikappade. avsätts förutbyggnad och ombyggnad av institutioner så att alla som önskardet skall kunna få bo i ett eget rum. Vidare avsätts 1,5miljarder kronor för att kompensera kommunerna för detbetalningsansvar för medicinskt färdigbehandlade patienter inomsomatisk korttidssjukvård som åläggs kommunerna och för vilketkommunerna i den centrala ekonomiska regleringen endast fårkompensation till . Ytterligare 500 milj.kr. har avsatts förinformation och utbildning av den personal som berörs avreformen. De föreslagna statsbidragen till bl.a. gruppboendenoch om- och utbyggnad av institutioner avses komma ävenlandstingen till del. Slutligen har uttalat sig föratt landstingen och de landstingsfria kommunerna i syfte att ökasjukvårdens kapacitet inom vissa områden skalltillföras ett särskilt statsbidrag på 500 milj.kr.Socialförsäkringsutskottet har behandlatmotionskrav om att sjukvården skall tillföras resurser om 1miljard kronor. I betänkandet 1990/91:SfU7 omöverenskommelsen mellan staten och sjukvårdshuvudmännen omersättningarna från sjukförsäkringen m.m. för hänvisadesocialförsäkringsutskottet till beslutet om den ändradeansvarsfördelningen inom äldreomsorgen och förslaget atttillföra sjukvårdshuvudmännen ett extra engångsbidrag på 500milj.kr. förutsatteatt det extra engångsbidraget inte kommer att påverka nivån påde ersättningar från sjukförsäkringen som efter förhandlingarmellan regeringen och sjukvårdshuvudmännen skall utges tillsjukvårdshuvudmännen för . Utskottet fann syftet medbl.a. ett motionsyrkande om att vården skulle tillföras 1miljard kronor tillgodosett (res. följde utskottet(rskr. 94).Socialutskottet gör följande bedömning.En god hälso- och sjukvård är en hörnpelare i den svenskavälfärden. Hälso- och sjukvården bör därför få ta en betydandedel av landets samlade tillgångar i anspråk. I dagenssamhällsekonomiska situation är det emellertid enligt utskottetför närvarande inte möjligt att tillföra mer resurser tillvården, utan den måste i första hand utvecklas inom de nuvaranderesursramarna. Staten har på olika sätttagit initiativ för att problem som köer, långa väntetider,färdigbehandlade patienter osv. skall kunna angripas. Särskildamedel har avsatts för dessa ändamål bl.a. inom ramen föröverenskommelserna mellan staten och sjukvårdshuvudmännen omersättningar från sjukförsäkringen. fattade i decemberett beslut som syftar till en bättre omsorg och sjukvård för deäldre. I samband därmed beslutade också om ett bidragför på 500 milj.kr. till sjukvårdshuvudmännen för attöka sjukvårdens kapacitet. har också förutsatt att detextra statsbidraget inte skulle komma att påverka nivån i övrigtpå de statliga bidragen till hälso- och sjukvården. Utskottet ärinte berett att nu tillstyrka ytterligare medel till den direktasjukvården. Utskottet avstyrker därmed motion So446 (c) hjärnskadadeI motion So223 av m.fl. (fp) hemställsdels att skall besluta om inrättande av ett centrumför diagnostik och rehabilitering av vissa svårdiagnostiseradehjärnskador i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande8), dels att för /92 skall anslå 15milj.kr. till inrättande av ett sådant centrum (yrkande 9).Motionärerna anför att vi med den sjukvård vi har i oftakan rädda livet på personer med svåra skallskador. Däremot finnsenligt motionärerna stora brister när det gäller diagnostik ochrehabilitering. Motionärerna hänvisar bl.a. till vissauttalanden av socialutskottet om att vården av de svårthjärnskadade patienterna är mycket eftersatt. Motionärernaföreslår att resurserna för vårdområdet förbättras och att medelanslås för ett centrum för diagnostik och rehabilitering avvissa svårdiagnostiserade hjärnskador. Det bör enligt motionenankomma på regeringen att närmare överväga huruvida verksamhetenskall ges ett centralt eller regionalt huvudmannaskap.I motion So283 av m.fl. (c) begärs ocksåett tillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförtsom ett resurscentrum för gravt hjärnskadade (yrkande 5).Motionärerna anför att vården av svårt hjärnskadade är mycketeftersatt i och att därför någon av landetsuniversitetskliniker bör utvidgas till ett resurscentrum förrehabilitering av hjärnskadade. Ökade resurser till verksamhetenbör skapas inom ramen för den miljard till den direktasjukvården som krävts i en partimotion av (jfr dettidigare avsnittet Ökade resurser till sjukvården).Även i motion So464 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande till regeringen om inrättande av ettskallskadecentrum. För att finansiera ett skallskadecentrumskulle enligt motionärerna en fond kunna vara ett medel. Fondensavkastning skulle kunna ge anslag till skallskadeforskning. och försäkringsbolagen borde, anför motionärerna,visa ett intresse som finansiärer av en sådan fond.I betänkandet 1988/89:SoU2 behandlade utskottet en motionom behovet av ett svenskt hjärnskadecentrum. Utskottet hadeinhämtat yttranden över motionen från ,, ,och . Skrivelser hade också inkommit frånAfasiförbundet i och Hjärnkraft -- förrehabilitering av skallskadade. Remissyttrandena redovisadesutförligt i betänkandet.Utskottet konstaterade att den då aktuella motionen tog uppett eftersatt vårdområde, nämligen vården av svårt hjärnskadadepatienter. Detta förhållande hade också påpekats avremissinstanserna. Utskottet framhöll inledningsvis att det ärangeläget att omhändertagandet och rehabiliteringen av de svårthjärnskadade patienterna utvecklas och förbättras. Vad gälldefrågan om inrättande av ett för hjärnskadevårdenhänvisade utskottet till vad i sittremissvar kallat den gängse modellen för utveckling av olikaverksamheter inom hälso- och sjukvården. Utskottet hänvisadesålunda till att erfarenheten har visat att sjukhus som harsärskilda forskningsprogram för en viss typ av sjukdom ellervissa patientgrupper ofta blir ledande institutioner vad gällerkunskapsutveckling och spridning av erfarenheter och nya rön påområdet. Sådana sjukhus får ofta ställningen som rikssjukhus,till vilket patienter från hela landet kan remitteras enligtgällande avtal. Utskottet såg inte någon anledning att frångådenna modell för uppbyggnad och utveckling av vården ochrehabiliteringen för de svårt hjärnskadade. Utskottet deladeäven den uppfattning som framförts av bl.a. om att vårdbehovet för de hjärnskadade börtäckas på regionnivå. Denna strävan borde enligt utskottet kunnatillgodoses genom den tidigare beskrivna utvecklingsmodellen.Utskottet avstyrkte med hänvisning till det anförda då aktuellamotionskrav.Även i samband med förra årets budget behandladesmotionsyrkanden om inrättandet av ett särskilt hjärnskadecentrumoch om särskilt statsbidrag för detta ändamål (1989/90:SoU17s. 70--71). Då aktuella motionsyrkanden om inrättande av ettcentrum för svårt hjärnskadade och om särskilt statsbidrag förändamålet avstyrktes (res. av fp). följde utskottet(rskr. 1989/90:172).Utskottet gör följande bedömning.Utskottet erinrar om sina tidigare uttalanden att vården avsvårt hjärnskadade patienter är ett eftersatt vårdområde och attdet är angeläget att omhändertagandet och rehabiliteringen avdenna patientgrupp utvecklas och förbättras. Utskottet vidhållersin tidigare inställning i frågan om inrättandet av ett särskiltcentrum för svårt hjärnskadade och om särskilt statsbidrag förändamålet. Därmed avstyrker utskottet motionerna So223 (fp)yrkandena 8 och 9, So283 (c) yrkande 5 och So464 (s).Statsbidrag till särskilda ungdomsmottagningarI motion So310 av m.fl. (v) hemställs attriksdagen för /92 anvisar 30 milj.kr. tillstimulansbidrag för utveckling och utbyggnad avungdomsmottagningar. Motionärerna framhåller det värdefullaarbete som görs på det 90-tal ungdomsmottagningar som finns ilandet. Motionärerna anser att ungdomsmottagningarnas verksamhetbör byggas ut så att ungdomar överallt i landet kan få tillgångtill en mottagning.Vid sin behandling av motionskrav på stimulansbidrag förutveckling och utbyggnad av ungdomsmottagningar i samband medförra årets budgetbehandling anförde utskottet följande(1989/90:SoU17 s.72):Utskottet har tidigare framhållit viktenav att barnens och ungdomarnas situation i dagens samhälleuppmärksammas och diskuteras. Utskottet har också, i olikasammanhang, påtalat att det behövs åtgärder för att bromsaökningen av antalet aborter. Utskottet har även framhållitvikten av att de särskilda ungdomsmottagningarnas verksamhetstärks och byggs ut. För att nå ett gott resultat i arbetet påatt förebygga spridning av könssjukdomar och abort blandungdomarna behövs samverkande insatser från samhällets olikaorgan. Det är också av stor vikt att tillräckliga resurserställs till förfogande för det förebyggande barn- ochungdomsarbetet och att dessa insatser samordnas. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att särskilda ungdomsmottagningar meden bred kompetens hos personalen och ett arbetssätt inriktat påen helhetssyn på ungdomarna och deras problem har storafördelar.Utskottet var dock inte berett att ställa sig bakom kravet påett särskilt statsbidrag för att stimulera utbyggnaden av desärskilda ungdomsmottagningarna och avstyrkte därför då aktuellamotionsyrkanden (res. mp).Utskottet återkom i betänkandet 1990/91:SoU4 till frågorom de särskilda ungdomsmottagningarna i samband med behandlingenav frågor om åtgärder för att förebygga aborter m.m. (bet. 35ff.). Utskottet föreslog i det nämnda betänkandet etttillkännagivande till regeringen om behovet av aktiva åtgärderför att aborter skall kunna förebyggas. Utskottet framhöll i detsammanhanget ungdomsmottagningarnas roll i det abortförebyggandearbetet. Utskottet hänvisade till att mottagningarna visat sigkunna nå ungdomarna och få dem att ta itu med problemen.Utskottet betonade vikten av att finna nya vägar i detabortförebyggande arbetet.Riksdagen biföll förslaget (rskr. 1990/91:26).Utskottet gör nu följande bedömning.Utskottet erinrar om sina tidigare uttalanden om de särskildaungdomsmottagningarnas förtjänstfulla arbete. Utskottet är dockinte heller nu berett att tillstyrka kravet på ett särskiltstimulansbidrag för utveckling och utbyggnad avungdomsmottagningar. Utskottet avstyrker därmed motion So310(v).Omsorg om barn och ungdom (--F 4)Bidrag till barnomsorg ()I budgetpropositionen föreslås 13 . Statsbidrag för barnomsorg lämnas enligtförordningen (1987:860) om statsbidrag till kommunerna förbarnomsorg (ändrad senast 1990:1188) för inskrivna barn iföljande omsorgsformer och med följande belopp.Daghem 71>Bidrag kr.per år00>För varje femtontal inskrivna barn 82>475 00000>-03>varav för barn med behov av särskilt stöd 82>2000000>-03>varav för fortbildning av anställda i:03>daghem 82>15 00003>familjedaghem 82>10 00003>deltidsförskola/öppen förskola 82>5 00000>Därutöver för varje nattöppen avdelning 82>150 00000>Därutöver för varje avdelning med förlängt 82>75 00000>öppethållandeFritidshem00>För varje femtontal inskrivna barn 82>210 00000>-03>varav för öppen fritidsverksamhet 82>25 00000>-03>varav för barn med behov av särskilt stöd 82>20 00000>-03>varav för fortbildning av anställda ifritids-03>hem/öppet fritidshem 82>10 000Deltidsgrupp00>För varje femtontal inskrivna barn 82>50 000Öppen förskola00>För varje enhet som hålls öppen minst 82>50 per veckaFamiljedaghem00>För barn inskrivna minst 7 tim./dag 82>18 00000>För barn inskrivna mindre än 7 tim./dag 82>8000Statsbidragen till alternativa daghem och fritidshem beräknasenligt samma regler som för kommunalt driven verksamhet. Dedelar som avser insatser för barn med behov av särskilt stödresp. fortbildning förmedlas av kommunen till den som driverbarnomsorgen endast i den mån denne har kostnader för denverksamhet som avses. Statsbidragen beviljas och betalas ut avsocialstyrelsen.I budgetpropositionen anförs att utbyggnaden avbarnomsorgen sker i enlighet med beslut. Avsikten äratt alla förskolebarn från ett och skall fådelta i någon form av förskoleverksamhet.Statsbidrag för driften av daghem och fritidshem lämnas förnärvarande till kommunerna för dels den kommunala verksamheten,dels vissa alternativa dag- och fritidshemsformer. För dessasenare lämnas statsbidrag under förutsättning att den som driverdaghemmet eller fritidshemmet är antingen en sammanslutning avföräldrar, som gemensamt tar ansvaret för omsorgen om sina egnaeller varandras barn, eller en sammanslutning som har anknytningtill en ideell organisation, erbjuder en speciell form avpedagogik eller arbetar på liknande ideella grunder. Riksdagenhar beslutat (prop. 1990/91:38, SoU8, rskr. 49) attstatsbidrag även skall lämnas för barnomsorg i form av daghemoch fritidshem som ägs och drivs av personal(personalkooperativ). Som ytterligare förutsättningar förstatsbidrag gäller att daghemmet eller fritidshemmet är upptageti kommunens barnomsorgsplan samt uppfyller de krav som finnsför motsvarande verksamhet, dvs. verksamheten skallbedrivas fortlöpande, barnen skall vara inskrivna och det skallfinnas en överenskommelse med föräldrarna om barnensvistelsetider. För de s.k. personalkooperativen gäller vissaytterligare förutsättningar för att statsbidrag skall lämnas.I budgetpropositionen föreslås att statsbidrag lämnas tillkommunerna även för daghem och fritidshem som drivs avförsamlingar inom .