bet · GE01FöU8 · 1991-04-25 00:00:00 — Enligt utskottets mening är detnärmast en självklarhet att självförsörjningsgraden, lika välsom de särskilda beredskapsinsatserna, är av den störstabetydelse när det gäller att upprätthålla förtroendet förtotalförsvarets förmåga. Något särskilt tillkännagivande häromfrån sida är därför inte nödvändigt. När det gällerstödet till jordbruk och livsmedelsindustri m.m. i norra detta, som motionärerna antytt, väsentligt inte bara frånregionalpolitisk synpunkt utan också från beredskapssynpunkt.Utskottet behandlar den i motionen angivna propositionen jämtemotioner i sitt betänkande 1990/91:JoU27, till vilket härhänvisas.Försvarutskottet delar jordbruksutskottets uppfattning ochanser att motion Fö17 (c) skall avslås av såvitt nu äri fråga.Motioner med anknytning till funktionen EnergiförsörjningI motion Fö7 yrkande 32 (mp) anser motionärerna att det ärnödvändigt med ett ökat kommunalt ansvar förberedskapsinsatserna på elområdet. Enligt deras uppfattningborde det vara möjligt för varje kommun att tillförsäkra sigerforderlig elenergi från lokala kraftverk för de allranödvändigaste behoven. För att beredskapskostnaderna skall kunnatäckas föreslår motionärerna att det ges laglig rätt förkommunerna att ta ut avgift för beredskapsåtgärder frånelabonnenten. föreslås hos regeringen begära förslagtill en sådan lagstiftning.Näringsutskottet framhåller i sitt yttrande att förkommunal verksamhet gäller normalt att avgifter skallfastställas med utgångspunkt i självkostnaden för aktuellverksamhet. I den mån kommunala elverk har uppgifter förberedskapsåtgärder är det sålunda inget som hindrar elverken atttäcka kostnaderna för dessa åtgärder genom en motsvarandehöjning av elavgiften.Näringsutskottet erinrar vidare om att regeringen ipropositionen föreslår att 32,5 milj.kr. skall ställas tillförfogande under /92 för att andra kraftföretagän skall stimuleras att vidta beredskapshöjandeåtgärder i sin fredsplanering. Medlen skall, påpekarnäringsutskottet, användas bl.a. för att främja installationerav reservanordningar och åtgärder som möjliggör start och driftav separata delsystem.Näringsutskottet anser avslutningsvis att det inte finns behovav den lagstiftning som motionärerna efterlyser.Försvarsutskottet delar näringsutskottets uppfattning ochanser att skall avslå motion Fö7 yrkande 32 (mp).I motion Fö7 (mp) finns ytterligare ett yrkande (yrkande 33)om ny lagstiftning i detta fall i syfte att höja beredskapen påenergiområdet. Sålunda föreslår motionärerna att det bör stiftasen lag om alternativ uppvärmningsmöjlighet som ikläderkraftföretagen ansvar för att åtminstone vart tredje hushåll ibostadsområden där direktvärme eller fjärrvärme är dendominerande uppvärmningsformen har en fullgod alternativuppvärmning.Näringsutskottet uppger i sitt yttrande över nämndamotionsyrkande bl.a. att ett motionsyrkande (mp) av delvisliknade innebörd som det nu aktuella avslogs av hösten1989 på förslag av bostadsutskottet. Därvid erinradebostadsutskottet (1989/90:BoU3 s. 29) om att bestämmelserna i 3kap. 3 § (1987:10) kräver att nya byggnaderskall medge god hushållning med energi. En- och tvåbostadshus,som inte är avsedda för fritidsändamål, får förses meddirektverkande elvärme endast om det finns särskilda skäl.Näringsutskottet erinrar om att regeringen i 1990 årsbudgetproposition (prop. 1989/90:100 bil. 13 s. 28 f.)föreslagit skärpta krav för att direktverkande elvärme skall fåinstalleras. Detta förslag jämte motioner avser bostadsutskottetatt behandla våren 1991.Näringsutskottet avstyrker med hänvisning till det anförda detnu aktuella motionsyrkandet.Försvarutskottet delar den uppfattning som framförs inäringsutskottets yttrande och anser att motion Fö7 (mp) böravslås även såvitt nu är i fråga.Näringsutskottet har med eget yttrande till försvarsutskottetöverlämnat motion N25 (fp) om utredning om vissaberedskapsuppgifter som utskottet övergår till attavslutningsvis behandla i detta sammanhang.I proposition 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxtföreslås att statens energiverk skall läggas ner och Vattenfallombildas till aktiebolag --1992. Vattenfallsuppgifter rörande beredskapsplaneringen bör därför enligtregeringen övertas av annan myndighet. Regeringen avser attunder återkomma till med förslag rörandeorganisation av beredskapsplaneringen inom elkraftsområdet.I motion N25 (fp) anser motionären att det är positivt attregeringen lägger så stor vikt vid beredskapsfrågorna att denvill behandla dem i en särskild proposition. Med hänsyn tillregeringens förslag om nedläggning av statens energiverk och omombildning av till aktiebolag anser motionären attdet finns anledning att i en särskild utredning överväga hurberedskapsplaneringen inom energiområdet skall administreras.Näringsutskottet erinrar om att det senare innevarande årkommer att behandla förslaget att en ny myndighet skall övertastatens energiverks nuvarande ansvar för beredskapsinsatsernainom energiområdet. Vidare får , anförnäringsutskottet, anledning att återkomma tillfrågan om hur beredskapsplaneringen inom elområdetskall ledas . Med hänsyn till det sagda ansernäringsutskottet att motion N25 (fp) bör avslås av riksdagen.Även i denna fråga delar försvarsutskottetnäringsutskottes uppfattning. Motion N25 (fp) bör sålunda avslåsav riksdagen.Anslagsfrågor rörande totalförsvarets civila delI detta avsnitt behandlar utskottet vad i propositionensbilaga1 har anförts om anslagsstrukturen inom totalförsvaretscivila del (bil. 1 s. 37--39). Utskottet tar här också upp de ibilaga1 till propositionen framförda förslagen rörande anslaginom denna del av totalförsvaret (bil. 1 s. 120--130, 135--149och 154--157. Till behandling under denna rubrik har också förtsalla i propositionens bilagor 1, 2, 3, 4 och 6 behandladeanslagsfrågor (bil. 2 s. 14--18, bil. 3 s. 24--28,bil. 4 s. 33--35 samt bil. 6 s. 41--45). Vidare behandlas motionFö7 (mp) yrkande 14 som innehåller förslag om uppräkning avvisst anslag under fjärde huvudtiteln.Föredragande statsrådetFörsvarsministern konstaterar bl.a. att det inomstatsförvaltningen pågår ett förändringsarbete vad gällerfinansierings- och budgettekniska frågor. Målsättningen meddetta arbete är bl.a. att skapa bättre förutsättningar för ökadlångsiktighet i planeringen av verksamheter och fördjupadverksamhetsanalys.I syfte att skapa bättre förutsättningar för långsiktighet iplaneringen m.m. också inom totalförsvarets civila del uppgersig försvarsministern komma att närmare överväga budgettekniskaförändringar. Genomförandet blir, konstaterar han, förstaktuellt /93 i anslutning till ett nyttförsvarsbeslut.För att få anslagsstrukturen mer verksamhets- ochmålinriktad föreslår han dock redan nu vissa omföringar avanslagsposter mellan anslagen enligt en närmare redovisning pås. 38--39 i bilaga 1 i propositionen.I propositionen förelås också i olika bilagor att det under enrad anslag för /92 anvisas medel förtotalförsvarets civila del. Sådana förslag framförs rörandefjärde, femte, sjätte, nionde och tolfte huvudtitlarna.UtskottetDe förändringar i anslagsstrukturen som föreslås ärenligt vad utskottet har inhämtat en åtgärd vidtagen i avsiktatt skapa förutsättningar att införa s.k. ramanslag inomdet civila totalförsvarets område. Åtgärden sker medmålsättningen att skapa bättre förutsättningar för ökadlångsiktighet i planeringen av verksamheten och en fördjupadverksamhetsanalys inom den civila delen av totalförsvaret.Utskottet finner sådana strävanden angelägna och stödjerdärför den föreslagna omstruktureringen. Det kan i sammanhangetpåpekas att en sådan utveckling ligger väl i linje med ÖCBs iolika sammanhang framförda synpunkt att ett underutnyttjande avden ekonomiska ramen ett budgetår skall kunna få tillgodoräknasett kommande budgetår.Beträffande här behandlade anslag för /92med anknytning till den civila delen av totalförsvaret kommerutskottet att uppehålla sig vid några av dem till följd avmotionsyrkande eller iakttagelser vid granskningen avregeringsförslagen. I övrigt föreslår utskottet att riksdagenföljer regeringens förslag till bemyndiganden ochmedelsanvisningar i fråga om de berörda anslagen.Beträffande anslaget H 2. för civil beredskap har från ÖCBframförts önskemål om en viss omfördelning av medlen inomanslaget. Av propositionens bilaga 1 (s. 124) framgår att5390000 kr. beräknats för Utbildnings- och övningsverksamhetpå lokal nivå m. m. och . ÖCB har till utskottet framfört synpunkten att föratt kunna behålla den lokala utbildnings- ochövningsverksamheten på oförändrad nivå behöver anslagsposten fördetta ändamål förstärkas med 5 milj.kr. Detta belopp föreslåsöverföras från anslagsposten Kommunalteknisk försörjning.Utskottet finner det angeläget att ifrågavarande viktigautbildnings- och försöksverksamhet kan bedrivas i oförändradomfattning. Detta är särskilt viktigt eftersom verksamheten börges en särskild tyngd ett valår då många nyvaldakommunalpolitiker behöver introduceras i beredskapsfrågorna.Enligt utskottets mening bör regeringen därför iregleringsbrevet göra den förordade omfördelningen av medlenunder anslaget. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.Under anslaget H 3. Signalskydd föreslår regeringen attriksdagen lämnar regeringen ett bemyndigande att medge attbeställningar av signalskyddsmateriel får läggas ut inom enkostnadsram av . ÖCB har inför utskottet redovisatatt det behövs ett bemyndigande för ändamålet på 23 milj.kr.Detta behov av utökat beställningsbemyndigande hänger sammanmed en pågående omläggning av totalförsvaretssignalskyddssamband. Försvarsmakten lägger ut beställningarunder nästa budgetår. Det är enligt ÖCB angeläget attbeställningar av den nya sambandsutrustningen för det civilatotalförsvaret samordnas med försvarsmaktens anskaffning.Utskottet finner det angeläget att en för det militära försvaretoch totalförsvarets civila del samordnad anskaffning blirmöjlig. Storleken av erforderligt bemyndigande övervägs enligtvad utskottet har inhämtat inomregeringskansliet. Utskottet förutsätter att regeringen snarastpå tilläggsstat återkommer till med förslag tillutökat beställningsbemyndigande under anslaget Signalskydd.Från anslaget I 6. Frivilliga försvarsorganisationer inomden civila delen av totalförsvaret m.m. utgår bl.a. bidragtill . I motion Fö7 yrkande 14 (mp)föreslås att förbundet skall tillföras ytterligare 3 milj.kr.avsedda för stöd till civilförsvarsförbundets verksamhet. finner det angeläget att ge ett ökat stöd tillcivilförsvarsförbundets viktiga arbete med att bygga upp eneffektiv hemskyddsorganisation i vårt land. Utskottet anser att1,5 milj.kr. för ifrågavarande ändamål skall påföras anslagetI6. bör anslaget I 3. Skyddsrum minskas medmotsvarande belopp.Enligt propositionen skall för finansiering av ett avtalmellan ÖCB och 5,7 milj.kr. tillföras denekonomiska ramen för totalförsvarets civila del. Detta innebäratt nämnda belopp skall påföras berört anslag (K1.Överstyrelsen för civil beredskap: Försörjning medindustriråvaror) utöver de enbart till den ekonomiska ramenhänförda medel (68660milj.kr.) som regeringen har beräknatunder anslaget. bör sålunda utöver regeringens förslagpå anslaget K 1. anvisa 5,7milj.kr., dvs. (68660000 +5700000) = 74360000 kr.Regeringen har hemställt att under tolftehuvudtiteln till H 7. Drift av beredskapslager /92 skall anvisa ett förslagsanslag på398316500 kr. Eftersom anslagen på statsbudgeten endastanges i tusental kronor föreslår utskottet att anvisaravrundat . under anslaget.Anslag till övriga ändamålUtskottetI detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag ipropositionens bilaga 1 rörande anslag för övriga ändamål (s.159--171). Under anslaget L 7. Vissa nämnder m.m. inomförsvarsdepartementets område finns för nästa budgetår förStiftelsen kurscentrum beräknat . mindre än vad stiftelsen begärt. Utskottet anseratt anslaget i förhållande till regeringens förslag bör höjasmed . för att tillgodose stiftelsens medelsbehov.Utskottet föreslår att i övrigt anvisar medel ienlighet med regeringens förslag.PersonalI detta avsnitt behandlar utskottet vad föredragandestatsrådet i propositionen har anfört om personal (s. 174--180).En av de motioner som behandlas i detta avsnitt, motion Fö7yrkande 3 (mp), kommenteras i det yttrande som avgivits avsocialutskottet. I övrigt behandlas i avsnittet motioner som rördirektrekrytering av värnpliktiga till det civila försvaret --Fö201 yrkande 4 (mp), Fö301 yrkandena 1 och 2 (fp), Fö7yrkandena 1 och 2 och 5 (mp) samt Fö8 yrkande 15 (fp),officerares pensionsålder, m.m. -- Fö16 (fp) och Fö410 (fp)kvarståendeläget -- Fö18 (fp) samt övriga frågor -- Fö10 yrkande4 (m).Föredragande statsrådetFörsvarsministern konstaterar inledningsvis att den samladeinsatsen av anställda, värnpliktiga, övriga tjänstepliktiga ochfrivilliga utgör en viktig grund för totalförsvarets förmåga attuppnå de säkerhetspolitiska målen. Han fastslår vidare att allaåtgärder på personalområdet ytterst syftar till att tillgodosetotalförsvarets behov av kompetens och kravet på effektivitet iverksamheten; detta förutsätter att personalen har godaarbetsförhållanden, stimulerande arbetsuppgifter och möjlighetertill personlig utveckling.Försvarsministern redovisar därefter frågor rörande deanställda inom totalförsvaret. Sålunda återges det arbete somutförts av försvarets personalutvecklingsutredning (FÖPU) varsförslag, bl.a. avseende fördelningen av arbetsuppgifter mellanden militära och den civila personalen, i flera fall redan letttill åtgärder och fått genomslag i myndigheternaspersonalutvecklingsarbete. Vidare omnämns arbetet inomutredningen om totalförsvarets personalutbildning och dess olikaförslag om hur utbildningen bör organiseras och finansieras.Försvarsministern säger sig därvid bl.a. dela utredningensuppfattning när det gäller att avstyrka FÖPUs förslag attinrätta en särskild högskola och föreslå att överstyrelsen förcivil beredskap ges ett lednings- och systemansvar förutbildningen för personal inom den civila delen avtotalförsvaret. I anslutning till denna senare utredningsförslag, bl.a. avseende intäktsfinansiering av hela verksamhetenvid Stiftelsen kurscentrum, säger han sig anse att detär angeläget att personalutbildningen i ökad omfattning styrs avefterfrågan; han avser återkomma till frågan omintäktsfinansiering av denna verksamhet när tillräckligtbeslutsunderlag föreligger. Han ställer sig också, efter samrådmed chefen för , bakom utredningensförslag att försvarets förvaltningsskola skall benämnasförsvarets förvaltningshögskola, detta bl.a. för att förtydligaskolans roll och uppgifter för den högre utbildningen inomförsvaret.Försvarsministern redovisar därefter frågor rörande officerarei flygtjänst, kvinnor i officersyrket ochreservofficerssystemet. Beträffande den senare frågan anförs attett utredningsarbete inom resulterat i en nyreservofficersförordning (1990:202) som gäller fr.o.m. den 1juli 1990. Innebörden av förordningen är att det ankommer på demyndigheter inom försvarsmakten som sätter upp, vidmakthållereller bemannar krigsförband att anställa reservofficerare föratt tillgodose behovet av befäl i förbanden. Beträffande fråganom officerarnas pensionsålder konstateras att denna är knutentill det framtida kvantitativa och kvalitativa behovet avofficerare på olika nivåer i försvarets grund- ochkrigsorganisation; försvarsministern deklarerar avsikt attföreslå att regeringen tillkallar en särskild utredare meduppdrag att utreda detta behov och lämna förslag till åtgärderför att främja en lämplig åldersstruktur.I propositionen föreslår försvarsministern att försöken medförkortad grundutbildning för vissa värnpliktiga utökas. Enligtlagen (1989:402) om försök med förkortad grundutbildning får förnärvarande pågående försök omfatta högst 11 000 värnpliktiga vidarmén och högst 500 värnpliktiga vid marinen varjeutbildningsår. Försöken, som omfattar såväl meniga som vissabefälsgrupper, skall enligt angiven lag pågå till den 31 augusti1993. Försvarsministern återger den utvärdering avhittillsvarande försöksverksamhet som redovisats avöverbefälhavaren och dennes förslag att försöken fullföljs innanslutligt ställningstagande görs, med en viss utökning.Enligt försvarsministern kan en planering för fortsatt förkortadgrundutbildning för vissa värnpliktiga göras , varförhan i avvaktan på kommande försvarsbeslut förordar en utökningav försöken.För detta ändamål krävs, konstaterar försvarsministern,en ändring i nämnda lag (1989:402). Innebörden avändringsförslaget -- texten till detta lagändringsförslagåterges i propositionen i bilaga 1.3 -- är att försöken utökasmed G- och F-värnpliktiga vid flygvapnet och att de får omfattahöst 14000 värnpliktiga vid armén, högst 1000 värnpliktigavid marinen och högst 500 värnpliktiga vid flygvapnet för varjeutbildningsår. Det bör enligt försvarsministern ankomma påregeringen att ange de närmare villkoren för försöken.I propositionen redovisas även frågor om den årligavärnpliktskullen och om vissa tjänstepliktsfrågor.Försvarsministern konstaterar att en s.k. värnpliktspuckelefter hand har byggts upp främst till följd av att vissavärnpliktiga bl.a. av studieskäl önskat och medgivits att väntamed sin grundutbildning i två till . finnsca 47000 inskrivna värnpliktiga som väntar på att få genomförasin grundutbildning; av dessa vill drygt 30000 frivilligtvänta med sin grundutbildning. Enligt överbefälhavaren tordedock detta kvarståendeläge komma att vara i balans i mitten av1990-talet. Försvarsministern säger sig dela denna uppfattning,men betonar det angelägna inte minst av kostnadsskäl i atthuvuddelen av de värnpliktiga påbörjar sin utbildning redan ettår efter inskrivningen; det är därför viktigt att ansträngningarfortsätter för att möjligt skapa den önskvärda balansen.När det gäller tjänstepliktsfrågorna m.m. konstaterarförsvarsministern att totalförsvarets personalförsörjning i dagsäkerställs genom ett antal pliktlagar, avtal mellan enskildaoch myndigheter samt andra överenskommelser och åtgärder. Hannoterar vidare att i det krigsomställda samhället behov av vissapersonalkategorier kommer att uppstå på flera olikahåll inom totalförsvaret; därigenom riskeras att konkurrensuppstår om nyckelpersoner med oönskade konsekvenser som följd.Utvecklingen av den militära krigsorganisationen kan iframtiden medföra att behovet av personal inom försvarsmaktenminskar som kraven på den enskilde kommer att öka. sker stora avgångar såväl vid inskrivningen av värnpliktigasom under grundutbildningen. Enligt försvarsministernaktualiserar detta ett flertal frågor om tillämpningen av denallmänna värnplikten, bl.a. vad gäller utbildningstidens längdoch värnpliktsvolymerna.Försvarsministern åberopar i sammanhanget att det under enlång följd av år funnits en strävan att föryngra personalen icivilförsvarsorganisationen, och hänvisar bl.a. till riksdagensuttalande (1989/90:FöU3, rskr. 87) att det finns skäl attöverväga en direktrekrytering av värnpliktiga till den civiladelen av totalförsvaret. Vidare hänvisas bl.a. till den rapportsom utarbetats inom i vilken förslaglämnas om hur en direktrekrytering skall kunna genomföras och ivilken det föreslås att frågan belyses närmare somviss försöksverksamhet genomförs. Även landstingoch hemvärnsorganisationen har inkommit med förslag av betydelsei detta sammanhang.Mot denna bakgrund, och i syfte att dels skapa gemensammautgångspunkter för det samlade totalförsvaretspersonalförsörjning, dels rationellt utnyttja de personellaresurserna och därigenom uppnå en bättre försvarseffekt, sägersig försvarsministern anse att en översyn av grunderna förtotalförsvarets personalförsörjning genom pliktsystem börgenomföras; han avser återkomma till regeringen i denna fråga.Med hänsyn till denna översyn anser han att en särskildförsöksverksamhet med direktrekrytering av värnpliktiga inte nubör genomföras. Det kan enligt försvarsministern däremot varalämpligt att pröva hur sådan utbildning kan organiseras ochgenomföras; finns goda möjligheter, påpekar han, attinom ramen för den vapenfria tjänsten organisera utbildningenpå ett sådant sätt att behövlig erfarenhet kan vinnas.Beträffande frivilliga inom totalförsvaret, slutligen,hänvisas till att regeringen tillkallat en särskild utredare meduppgift bl.a. att pröva de frivilliga försvarsorganisationernasroll, uppgifter och ansvar samt frågan om hur verksamheten skallfinansieras.UtskottetUtskottet delar försvarsministerns syn på den anställda,värnpliktiga och frivilliga personalens avgörande betydelse fördet svenska totalförsvarets förmåga att fullgöra de uppgiftersom ställs av våra allmänna säkerhetspolitiska mål.Utskottet biträder också uppfattningen att det finns en mängdomständigheter som talar för behovet av en översyn avgrunderna för totalförsvarets personalförsörjning genompliktsystem, däribland risken för konkurrens om nyckelpersonerinom totalförsvaret, möjligheten av relativt sett minskat behovav personal inom försvarsmakten, de stora avgångarna vidinskrivning av värnpliktiga och under grundutbildningen,kvarståendeläget och behovet av en föryngring av personalen icivilförsvarsorganisationen. Även vapenfrifrågorna hör tilldenna bild. Det finns enligt utskottets mening ett klart sambandmellan alla dessa och flera andra frågor vilket understrykerbehovet av en samlad och genomgripande översyn.Utskottet noterar att dessa frågor ägnades stor uppmärksamhetinom ramen försvarskommittés arbete samt att enkommittén underställd särskild arbetsgrupp sedermera redovisatsina överväganden och förslag i en offentliggjord rapport, (SOU1990:108) 5 rapporter års försvarskommitté.Utskottet delar således försvarsministerns uppfattning att enöversyn med nämnda inriktning bör genomföras, om möjligt på ettsådant sätt och i sådan tid att i varje fall delar av dessresultat kan tillhandahålla underlag för nästa långsiktigaförsvarsbeslut.Utskottet övergår därmed till propositionens förslag rörandeutökning av försök med förkortad grundutbildning. Innebörden avförsvarsministerns förslag är således att försök med förkortadgrundutbildning -- minst 150 och -- utvidgastill att omfatta vissa meniga kategori G och F även vidflygvapnet och till att numerärt omfatta högst 14000värnpliktiga vid armén, högst 1000 värnpliktiga vid marinenoch högst 500 värnpliktiga vid flygvapnet. Detta skall jämförasmed gällande högst 11000 värnpliktiga vid armén ochhögst 500 vid marinen.Utskottet noterar att överbefälhavaren efter hörande avberörda försvarsgrenschefer såsom första utvärdering avförsöksverksamhetens resultat anmält att försöken utvisat attgodtagbar förmåga i huvudtjänst resp. huvuduppgift för menigaoch plutoner har uppnåtts. När försöken kan genomföras med s.k.fullständig förstegsutbildning, dvs. att värnpliktigt befälrycker in före huvuddelen av de värnpliktiga i förbandet och gesen grundläggande befattnings- och ledarskapsutbildning, kommerenligt överbefälhavaren förutsättningar för ett förbättratresultat att föreligga. Överbefälhavaren anser mot dennabakgrund att försöken bör fullföljas innan slutligtställningstagande görs och godtar även en viss utökning avförsöken. Utskottet konstaterar att försvarsministern anserresultaten av hittillsvarande försöksverksamhet vara sådana atten planering av fortsatt förkortad grundutbildning för vissavärnpliktiga kan göras redan nu.Utskottet har inget att erinra mot propositionens förslag idenna del. Det är enligt utskottets mening rimligt attregeringen och försvarsmakten i rådande säkerhetspolitiska ochförsvarsekonomiska läge får möjligheter att pröva ett flertalolika metoder att tillämpa vårt värnpliktssystem, i avvaktanpå den omfattande översyn som omnämndes i det föregående ochsom även torde komma att behandla frågorna om utbildningstideroch erforderlig värnpliktsvolym.