bet · GF01SoU2 · 1991-11-05 00:00:00 — Ännu återstår emellertid en del att göra för att hittaarbetsformer och metoder som når och kan hjälpa ungdomar somtidigt signalerar att de har behov av stöd och hjälp. Gruppenhar bl.a. medverkat till att utveckla samarbetet mellan skola,socialtjänst, polis och kommunernas fritidsverksamhet när detgäller arbete med ungdomar som löper risk att hamna i missbrukoch kriminalitet.Socialstyrelsen noterade i rapporten i välfärdsland(1990:3) att det finns ett ökande intresse ikommunerna för att utveckla det uppsökande och förebyggandearbetet bland barn och ungdomar. Arbetet har enligt rapportenbreddats , och verksamheten har hunnit ganskalångt när det gäller att bryta ner de övergripande målen förpraktisk tillämpning. Målen för arbetet har konkretiserats iolika program där drogprogram är de vanligaste. Många kommunersaknar dock helt särskilda program. De allra flesta kommunernasaknar också ungdomsplaner i ett bredare perspektiv, men här harprocesser startats på olika håll i landet, anförs det irapporten.1989 års handikapputredning redovisade i betänkandetHandikapp och välfärd -- en lägesrapport (SOU 1990:19) enkartläggning av kommunernas uppsökande verksamhet när det gällerhandikappade. Kartläggningen visar att av de tillfrågadekommunerna, framför allt i glesbygd och på landsorten, intebedriver någon uppsökande verksamhet när det gäller de svårtfunktionshindrade.Socialtjänstkommittén skall enligt sina direktiv (s. 19 f.)göra en översyn av framtida inriktning ochorganisation. Kommittén skall bl.a. utreda behovet av ochformerna för allmänt inriktade och förebyggandeinsatser samt studera organisation ochsocialsekreterarnas arbetsuppgifter och ansvarsområden.Tidigare riksdagsbehandlingI betänkandet 1990/91:SoU6 (s. 17 f.) konstateradeutskottet i anledning av en motion (mp) att kommunerna som ettled i är skyldiga att bedriva uppsökandeverksamhet. Vidare konstaterade utskottet att socialstyrelen idet s.k. gjort en uppföljning av kommunernasuppsökande arbete bland barn och ungdomar och funnit ett ökandeintresse att utveckla det uppsökande och förebyggande arbetet.Utskottet hänvisade också till att den av regeringen tillsattaaktionsgruppen mot narkotika bl.a. hade till uppgift att tainitiativ till en intensifierad uppsökande verksamhet riktadtill ungdomar i riskzonen. Mot denna bakgrund ansåg utskottetatt något initiativ från inte behövdes. Utskottetavstyrkte därför motionen (res. följde utskottet.Information om socialtjänstlagen m.m.MotionenI motion 1990/91:So232 av m.fl. (s) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökad information omsocialtjänstlagens mål och innehåll samt om framtagande avlokala handlingsprogram. Enligt motionärerna har såvälsocialtjänstens personal som de förtroendevalda brister ikunskapen när det gäller målen för . Därför är detviktigt att i samband med den aviserade översynen avsocialtjänstlagen informera kraftfullt om dessa mål. I avvaktanpå att denna översyn blir färdig bör åtgärder vidtas för attbättre förankra det grundläggande synsätt som kommer tilluttryck i socialtjänstlagen, t.ex. genom att arbete med att tafram lokala handlingsprogram stimuleras.BakgrundEnligt vad utskottet har inhämtat från pågårinom många kommuner arbete med att informera socialtjänstenspersonal om socialtjänstlagen och hur den skall tillämpas. Påmånga håll arbetar kommunerna också med lokala handlingsprogramav olika slag.Stockholms socialförvaltning startar under innevarande höstett projekt som syftar till att ge socialarbetarna i de olikadistrikten utbildning och information om bl.a. riktlinjerna fördet sociala arbetet. driver vidare ett10-årsprojekt under namnet Kreativ Samverkan 2000, som i förstahand vänder sig till personer i chefsbefattning isocialdistrikten och till de förtroendevalda. Inom ramen förprojektet ordnas bl.a. regelbundna konferenser där man gårigenom viktiga utvecklingsfrågor på område.Utskottets bedömningSocialtjänstkommittén skall enligt sina direktiv se översocialtjänstens framtida verksamhet och bl.a. överväga på vilketsätt kan och bör medverka i samhällsplaneringen.Riksdagen bör därför inte nu ta något initiativ i anledning avmotionerna So205 (s) och So214 (mp). Motionerna avstyrks.Det är enligt utskottets mening viktigt att socialtjänstenspersonal och andra berörda fortlöpande informeras omsocialtjänstens uppgifter och att socialtjänstlagensövergripande regler på olika sätt ges en lokal förankring. Dettaär i första hand en uppgift för kommunerna. bör inteta något initiativ i frågan. Även motion So232 (s) avstyrkssåledes.Vissa förebyggande insatserUtsatta familjerMotionernaI motion 1990/91:So215 av m.fl. (m) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att stärka familjen (yrkande3). Enligt motionen måste personal ges störremöjligheter att rycka in preventivt i familjer där det håller påatt gå snett.I motion 1990/91:So276 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utbyggnad av jourfamiljsystemet(yrkande 10). I motionen anförs att en utbyggnad avkommunernas system med jourfamiljer, kontaktpersoner ochkontaktfamiljer utgör ett viktigt inslag för att hjälpa utsattafamiljer. Detta system bör därför byggas ut. (Motiveringen finnsi motion 1990/91:Ju821. )I motion 1990/91:So601 av m.fl. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande utvecklingsmedel tillföräldragrupper. Motionärerna föreslår att särskilda medel skallställas till förfogande för utvecklingsverksamhet som syftartill att stödja de utsatta ensamboende föräldrarna och derasbarn.BakgrundAv 5 § SoL framgår bl.a. att till socialnämndensarbetsuppgifter hör att svara för omsorg och service,upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annatbistånd till familjer och enskilda som behöver det. Enligt 10§ SoL kan socialnämnden utse en särskild person(kontaktperson) eller en familj med uppgift att hjälpa denenskilde och hans närmaste i personliga angelägenheter, om denenskilde begär eller samtycker till det.Med hjälp av medel från anslaget H 4 i statsbudgeten förutvecklings- och försöksverksamhet stödjer olikafamiljeprojekt. Bl.a. har socialförvaltning fått bidragtill ett omfattande projekt för att utveckla socialtjänstensfamiljearbete i . Inom projektet har man bl.a. arbetatfram förslag till ett familjecenter där alla verksamheter somriktar sig till småbarnsföräldrar skall samverka. Stöd utgårockså till s.k. självhjälpsgrupper för föräldrar.Socialstyrelsen avser att stödja ett projekt i som avserolika former av insatser för småbarnsmammor. Detta projekt skalltillföras forskningskompetens och senare bli föremål förutvärdering. Vidare överväger projekt ochuppföljningar beträffande kommunernas verksamhet medkontaktpersoner och kontaktfamiljer.Situationen för ensamstående förvärvsarbetandeMotionernaI motion 1990/91:So329 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning med uppgift attredovisa de ensamstående förvärvsarbetandes ekonomiska situationi enlighet med vad som anförts i motionen. Enligt motionären ärden ekonomiska situationen för de ensamstående allt utom ljus.Han anser att regeringen bör ge en redovisning av situationenför ensamstående förvärvsarbetande med beaktande bl.a. av deriksdagsbeslut som fattades i samband med skatteomläggningen.I motion 1990/91:So638 av och () yrkas att hos regeringen begär förslag omkompensation till ensamstående med barn vid borttagande avskattereduktion i enlighet med vad i motionen anförts (yrkande1). Motionärerna pekar på att ensamföräldrarnasskattereduktion togs bort vid skatteomläggningen och att dennagrupps redan tidigare bekymmersamma ekonomiska situation därmedförsämrades. Detta drabbar enligt motionärerna också barnen.Därför måste ensamstående med barn kompenseras för den borttagnaskattereduktionen. (Motiveringen finns i motion 1990/91:A812. )BakgrundI proposition 1989/90:110 (s. 630 f.) finns en redogörelseför skattereformens effekter för olika grupper, bl.a.ensamstående med eller utan barn.Dåvarande regeringen tillsatte en kommitté för attgöra en utvärdering av skattereform (dir.1990:44). Kommittén skall bl.a. utvärdera reformens effekterpå fördelningen av inkomster och förmögenheter. Uppdraget skallredovisas löpande genom delrapporter. En slutrapport bör enligtdirektiven redovisas i maj 1995.Enligt vad utskottet har inhämtat avser regeringen att underinnevarande år lägga fram förslag om särskilda ekonomiskainsatser för ensamföräldrarna.Ungdomars ekonomiMotionenI motion 1990/91:So299 av m.fl. (s) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett åtgärdsprogram för att förbättraungdomars levnadsvillkor. I motionen pekas på att många ungdomarhamnat i den s.k. skuldfällan. För såväl samhället som denenskilde är det viktigt att sunda ekonomiska vanor grundläggstidigt, och för att uppnå detta krävs att en rad olika åtgärdervidtas. En framkomlig väg bland många andra är enligt motionenatt engagera ungdomsorganisationerna. Dessutom krävs samordningoch samarbete mellan skola och myndigheter.BakgrundI lade insolvensutredningen (Ju 1988:02) i ettdelbetänkande (SOU 1990:74) fram ett förslag tillskuldsaneringslag. Enligt förslaget skall överskuldsattafysiska personer som inte driver näringsverksamhet kunna befriashelt eller delvis från sina skulder. Förslaget bereds inomjustitiedepartementet.Inom har utarbetats ett förslag tillny konsumentkreditlag (Ds 1990:84). Ett viktigt syftemed den föreslagna lagen är att motverka överskuldsättning blandhushållen. Det föreslås bl.a. att kreditgivare skall varaskyldiga att göra en s.k. kreditprövning innan krediteröverstigande . lämnas till konsumenter. Om det stårklart att en tillfredsställande kreditprövning borde haföranlett kreditgivaren att inte bevilja krediten, skallfordringen kunna jämkas av domstol. I syfte att motverkaoöverlagda kreditåtaganden föreslås vidare ett förbud förkreditgivare att vid marknadsföring av krediter bifoga formulärför avtal eller ansökan om kredit. Avtal om konsumentkrediterskall enligt förslaget i fortsättningen ingås skriftligen.Förslaget innebär på flera punkter att konsumentens ställninggentemot kreditgivaren förstärks.Förslaget har remissbehandlats. Även lagrådets yttrande harinhämtats. Lagrådet har riktat kritik mot delar av förslaget.Beredning pågår inom justitiedepartementet.Socialstyrelsen avser att ge utallmänna råd för hushållsekonomiskarådgivningsverksamhet.Utskottets bedömningDen nya regeringen har i regeringsförklaringen aviserat olikaåtgärder på familjepolitikens område. Att ge bättreförutsättningar för trygga familjer och för barnens uppväxt ochomvårdnad anges i förklaringen som en av de allra viktigasteuppgifterna för framtiden. Vidare har utskottet inhämtat attregeringen avser att lägga fram förslag om ekonomiska insatserför ensamföräldrarna. Regeringen förbereder också lagstiftningsom berör problemet med alltför stor skuldsättning i mångahushåll. bör inte föregripa behandlingen avregeringens förslag i dessa frågor. Utskottet avstyrker därförmotionerna So215 (m) yrkande 3, So276 (c) yrkande 10, So601 (s),So329 (c), So638 yrkande 1 (c) och So299 (s).De bostadslösas situationMotionernaI motion 1989/90:So268 av m.fl. (mp)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en analys av behovet av alternativtboende för bostadslösa utförs (yrkande 1) och att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att efter genomförd analys bör planeras dels behovet avekonomiska medel för nästa budgetår, dels start för utbyggnad isamarbete med landsting och kommuner (yrkande 2).Motionärerna föreslår att skall utforma direktivför kommunerna att genom uppsökande verksamhet söka uppskattabehovet av sängplatser för de bostadslösa. Vidare föreslås attkommunerna skall upplåta hus där grava missbrukare under vissuppsikt kan erbjudas någon form av eget boende. Stat, landstingoch kommuner bör enligt motionärerna tillsammans arbeta för attfinna en lösning på det sociala problemet med bostadslösa.I motion 1990/91:So219 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av forskning om de hemlösassituation (yrkande 1). Det finns enligt motionärerna ettstort behov av forskning som inriktas på att ge svar på frågorsom t.ex. berör orsaken till hemlöshet och varför antalethemlösa ökar.I motion 1990/91:So220 av m.fl. (mp)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna atten analys av behovet av alternativt boende för bostadslösautförs enligt vad i motionen anförts (yrkande 1), attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att den isamarbete med stat, landsting och kommuner bör starta i motionenangivna åtgärder för de bostadslösa (yrkande 2) samt attriksdagen hos regeringen för nästa budgetår begär en beräkningav statens ekonomiska bidrag till kommunerna (yrkande 3). Imotionen föreslås att utformar direktiv förkommunerna att genom uppsökande verksamhet söka uppskattabehovet av sängplatser för de bostadslösa. Vidare föreslås attkommunerna skall upplåta hus där grava missbrukare under vissuppsikt kan erbjudas någon form av eget boende. Stat, landstingoch kommuner bör enligt motionen samarbeta för en lösning på detsociala problemet med bostadslösa, och en ekonomisk plan för femår bör upprättas.I motion 1990/91:So226 av m.fl. (mp) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna att enanalys blir gjord av bostadsbehovet bland bostadslösa ungdomaroch att sedan åtgärder vidtas för att skapa små billiga bostädersamt ge natthärbärge för de akut bostadslösa ungdomarna(yrkande 11). Det är enligt motionärerna viktigt att detfinns bra och billiga bostäder inte bara för skötsamma ungdomarutan också för dem som kommer snett i samhället. Socialstyrelsenbör enligt motionärerna utforma direktiv för hur kommunernagenom uppsökande verksamhet skall söka uppskatta behovet avsängplatser för de bostadslösa missbrukarna.I motion 1990/91:So336 av m.fl. (fp)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bostadslösa missbrukare (yrkande 14).I motionen anförs att initiativ måste tas för att lösabostadssituationen för de bostadslösa missbrukarna. Olika typerav kollektiva boendeformer kan enligt motionärerna vara enlösning för denna grupp.BakgrundSocialstyrelsen har i rapporten hyresskuld tillavhysning (1989:36) bl.a. lämnat förslag tillförändringar av lagstiftningen om avhysning. I rapportenredovisas också resultatet av en kartläggning som gjorts avsocialnämndernas handläggning av avhysningsärenden samtstatistik om avhysningar och de avhysta. I rapporten aviserarsocialstyrelsen bl.a. överläggningar med bostadsmarknadensparter för att diskutera de avhystas och bostadslösas situationsamt en konferens med representanter för kommun, landsting m.fl.för att diskutera bostadsförsörjningen ur socialpolitisktperspektiv. Enligt vad utskottet inhämtat har dessasammankomster ännu inte ägt rum.Socialstyrelsen har också utarbetat allmänna råd försocialnämnderna vid handläggning av avhysningsärenden, Införavhysningen, 1991:7. I dessa påtalas bl.a. attsocialnämndernas uppgift är att dels förebygga att någonförlorar sin bostad, dels biträda vederbörande om så ändå skulleske.Av en promemoria upprättad inom den 19 juni1991 med -- ett försök att ge enbild av hemlöshet och de hemlösas situation framgår bl.a.följande. Antalet hemlösa i vid bemärkelse i beräknasmed grova siffror uppgå till 8000--9000 människor. IStockholm uppskattas antalet hemlösa män vara 3000--5000.Antalet hemlösa kvinnor uppskattas vara 500--1000. I Göteborgoch beräknar man gruppen hemlösa till drygt 700 personer.Enligt promemorian föreligger uppgifter om att hemlöshetförekommer även i landsortsstäder. När det gäller uteliggarnauppskattar socialförvaltningen i antalet till 50--100personer. i uppskattade 1989 antaletrenodlade uteliggare till ett tjugotal. Pålitlig regelbundenstatistik om hemlöshet saknas dock. Därför är det enligtpromemorian ingen som säkert vet om gruppen hemlösa ökar ellerminskar. Enligt promemorian är tendensen att de hemlösa utgörsav allt yngre personer, att de har mer psykiska störningar ochallt sämre kontakt med arbetsmarknaden. Rekryteringen skerframför allt bland lågavlönade och bland arbetargrupper. Det ärvanligt med trassliga uppväxtförhållanden. I en undersökning iStockholm 1988 bland härbärgeshyresgästerna bedömdes haallvarliga missbruksproblem.Inom socialförvaltningen i bedriver en särskildenhet, Byrån för bostadslösa män, förmedling av korttidslogisamt uppsökande verksamhet bland bostadslösa. Byrån har förnärvarande ca 1 000 personer aktuella i olika boendeformer. Avdessa är en tredjedel finska män. Enligt byrån harsocialförvaltningen tillgång till drygt 100 platser förkorttidsboende på härbärgen. Olika kyrkor och religiösa samfundhar ca 60 härbärgesplatser varav hälften är öppna endast undervinterhalvåret. En frivilligorganisation driver ett daghärbärgesom erbjuder möjligheter att äta, duscha, tvätta kläder m.m. Påhotellhem finns ca 1400 platser. Hälften av dessa är dock förnärvarande upptagna av asylsökande. På inackorderingshem finnsomkring 500 platser. Vidare ordnar socialförvaltningenförsökslägenheter åt dem som bedöms klara av att bo i sådana.Enligt byrån har man i stort sett tillräckliga resurser för attta emot de hjälpsökande. Ett problem är dock de svårplaceradetyngsta missbrukarna.Dåvarande regeringen beslutade att tillsättaen parlamentarisk kommitté för att göra en översyn avhyreslagstiftningen (dir. 1989:44). Enligt direktiven förkommittén skall bl.a. övervägas om de nuvarande reglerna förförverkande av hyresrätt vid dröjsmål med betalning av hyran börersättas med regler som ger större utrymme för en bedömning avomständigheterna i det enskilda fallet. En fråga som kommitténsärskilt bör ta upp är enligt direktiven svårigheterna attåstadkomma rättelse eller avhysning av störande hyresgäster.Kommitténs utredningsarbete bör enligt direktiven vara avslutatföre utgången av innevarande år.Tidigare riksdagsbehandlingI betänkandet 1989/90:SoU14 (s. 36 f.) behandladeutskottet ett antal motioner rörande de bostadslösas situation.Utskottet inhämtade yttranden över motionerna frånsocialstyrelsen, , ,Föreningen , , , kommun samt . I betänkandet ges ensammanfattning av yttrandenas innehåll. Utskottet anförde bl.a.att det delade motionärernas uppfattning att det är ovärdigt ettvälfärdssamhälle att människor står helt utan bostad och att detockså strider mot syftet i vår sociallagstiftning. Utskottetunderströk vikten av att kommunerna kontinuerligt ägnar debostadslösas problem stor uppmärksamhet och att de ser till attstödinsatserna blir så effektiva som möjligt. Utskottet delademotionärernas uppfattning att det behövs ett starkare engagemangfrån bostadsmarknadens parter beträffande missbrukarnassvårigheter att få en egen bostad och såg med tillfredsställelseatt avsåg att ta initiativ till överläggningarmed parterna. Utskottet avstyrkte de aktuella motionerna (res.fp, c och mp). följde utskottet.Utskottets bedömningUtskottet har vid ett flertal tillfällen uttryckt sin oro översituationen med de många bostadslösa i samhället. Det rådandeförhållandet är enligt utskottets mening oacceptabelt. Det är iförsta hand en uppgift för kommunerna att se till att människorhar ett ordnat boende. Utskottet vill på nytt understryka viktenav att kommunerna kontinuerligt ägnar de bostadslösa storuppmärksamhet och att de ser till att stödinsatserna blir såeffektiva som möjligt. Vidare förutsätter utskottet attsocialstyrelsen nu tar initiativ till de överläggningar medberörda parter som styrelsen aviserat. Utskottetnoterar i sammanhanget att den nya regeringen iregeringsförklaringen uttalat att bostadspolitiken skallinriktas på att alla skall ha möjlighet till en bra bostad tillett rimligt pris.Med det sagda anser utskottet att för närvarandeinte bör ta något initiativ i dessa frågor. Utskottet avstyrkerdärför motionerna So268 (mp), So219 (c) yrkande 1, So220 (mp),So226 (mp) yrkande 11 och So336 (fp) yrkande 14.Missbrukarvård m.m.Tillgången på vårdplatser, olika vårdformer m.m.MotionernaI motion 1990/91:So215 av m.fl. (m) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna dels vadi motionen anförts om vården av alkoholmissbrukare (yrkande7), dels om att den aviserade beredningen av socialtjänstlagenbör ges tilläggsdirektiv rörande nuvarande LVM-lagen i enlighetmed vad som anförts i motionen (yrkande 8 delvis) samt delsom anlitande av ideella organisationer i vårdarbetet (yrkande11). Enligt motionärerna måste insatser för alkoholmissbrukaregöras i ett så tidigt skede av missbruket som möjligt. Vidaremåste vården koncentreras på dem som ännu inte har ettlångvarigt missbruk bakom sig. Motionärerna har förslag om en nyLVM-lag enligt vilken stöd och behandling skall ske på trenivåer. Frivilliga åtgärder föreslås som ett första steg,därefter övervakning och andra föreskrifter från socialnämnden.Som ett sista steg föreslås frihetsberövande åtgärder. Dessutomär det enligt motionärerna viktigt att en LVM-lag ger möjlighettill s.k. kontraktsvård. Motionärerna anför vidare att allerfarenhet visar att alternativa behandlingsformer och detengagemang som kommer till uttryck i dessa bör stimuleras ochuppvärderas. Motionärerna anser slutligen att stat och kommunmed hänsyn till de långa väntetiderna för dem som behöver vårdoch rehabilitering måste använda sig av de enskildaorganisationer som med kort varsel kan erbjuda sin hjälp.I motion 1990/91:So276 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om narkomanvården (yrkande 11).Motionärerna anser att antalet platser på behandlingshemmenbehöver utökas och att alternativa behandlingsformer måsteutvecklas. Väntetiderna för intagning till frivilligmissbrukarvård måste förkortas radikalt enligt motionärerna, ochbesked om intagning bör ges . En samordning avsamhällets totala resurser för vården av missbrukare måste skeför att vården skall kunna bedrivas som en pågående process medakutvård, motivationsvård och eftervård. (Motiveringen finns imotion 1990/91:Ju821. )I motion 1990/91:So286 av m.fl. (m) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en fungerande vård för narkotikamissbrukare.Motionärerna påpekar vikten av att ingripande sker , dåmöjligheten att hejda ett påbörjat missbruk med åtföljandebrottslighet är störst och narkotikans vidare utbredning kanbegränsas. Motionärerna framhåller också att vården skall kunnages att den kan bryta missbrukarnas medicinskaoch psykiska beroende. De menar att vårdlagarna inte ger denödvändiga möjligheterna att göra insatser eller undertillräckligt . (Motiveringen finns i motion1990/91:Ju826. )I motion 1990/91:So443 av m.fl. (mp) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att sjukvården och får bättretillgång till psykologisk expertis (yrkande 2). Motionärernamenar att hälften av våra sjukdomar beräknas vara psykosomatisktbetingade och att en minskning av dagens kroppsliga ochsjälsliga utslagning är nödvändig.BakgrundEnligt 11 § tredje stycket SoL skall socialnämnden aktivtsörja för att den enskilde missbrukaren får den hjälp och vårdsom han behöver för att komma ifrån missbruket. Nämnden skall isamförstånd med den enskilde planera hjälpen och vården och nogabevaka att planen fullföljs. Av 23 § SoL framgår att behovetav hem för vård eller boende inom varje landstingskommun skalltillgodoses av landstingskommunen och kommunerna i området.JO framhåller i ett beslut den 26 mars1990 i anledning av att missbrukare inom intekunnat beredas vård till följd av otillräckliga resurser, att demissförhållanden som råder inom missbrukarvården ställer krav pålagstiftningsändringar så att tillgången på LVM-vård tryggas.Det bör enligt henne övervägas om det inte av lagen bättre skallframgå vem som skall vara huvudman för vården. Vidare börsamverkansformerna mellan landstingsområdena utvecklasytterligare.