bet · GE01NU40 · 1991-05-30 00:00:00 — De är övertygade om att investeringar i bioenergi,vindkraft, solenergi och energihushållning kommer att visa sigutomordentligt lönsamma. Motionärerna föreslår att riksdagenskall uttala att ca 5miljarder kronor ur statskassan bör användas förinvesteringar och statlig finansiering i ny energiteknik sombedöms vara samhällsekonomiskt lönsam . Lika mycket börpå samma villkor investeras i ny transportteknik. Dessainvesteringar skall enligt motionärernas förslag finansierasgenom försäljning av vattenkraftverk,fossilbränsleeldade kraftverk, detaljdistribution ochfjärrvärmeverksamhet.Samma synsätt ligger bakom ytterligare tre motionsyrkanden avföreträdare för . Enligt ett yrkande i motion1990/91:N55 (mp) bör i ett uttalande understrykabehovet av att energieffektiviteten ökas för attenergianvändningen skall minska. I motionerna 1990/91:N93 (mp)och 1990/91:N452 (mp) föreslås att skall uttala attregeringen bör främja en effektivare energianvändning ochhushållning genom att låta balansprincipen styraenergiförsörjningen, genom att skapa minst lika bra ekonomiskavillkor för små investeringar som de som gäller för nyakraftverk samt genom att verka för bättre information, bl.a.energideklarationer på produkter och rådgivning.I en partimotion från , 1989/90:N463,finns en rad förslag till åtgärder i syfte att främja eneffektiv energianvändning. I detta sammanhang tar utskottet uppnågra yrkanden av mer övergripande art. Hit hör förslag om attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad somanförts i motionen om behovet av att det görs lönsamt att satsapå effektiv energiteknik, om prissättning för att uppmuntra tilleffektivare elanvändning, om stöd till fortsatt utveckling,utprovning och demonstration i full skala av eleffektivutrustning och om att statliga verk och företag bör varaföregångare genom att satsa på den mest energieffektivautrustning som finns tillgänglig. I en annan partimotion frånsamma parti, 1989/90:N426, finns förslag till uttalanden omnödvändigheten av att förbrukningen av fossila bränslen i bl.a.vägfordon minskas och om en målsättning att medelförbrukningenav bensin 1995 bör vara högst permil. Motion 1989/90:N39 (mp) innehåller ett förslag om ettuttalande av rörande behovet av forsknings- ochutvecklingsinsatser för effektivare energianvändning.Utskottet anser att de förslag om energieffektiviserandeåtgärder som läggs fram som helhet är väl avvägda och finneringen anledning till ytterligare uttalanden från sidanär det gäller den allmänna inriktningen och omfattningen avprogrammet. Utskottet avstyrker alltså de här behandladeyrkandena i motionerna 1989/90:N39 (mp), 1989/90:N426 (mp),1989/90:N463 (mp), 1989/90:N478 (vpk), 1990/91:N55 (mp),1990/91:N68 (mp), 1990/91:N73 (v), 1990/91:N93 (mp) och1990/91:N452 (mp).Stöd till upphandling och introduktion av energieffektivteknikInnebörden av de riktlinjer för stöd till upphandling ochintroduktion av energieffektiv teknik som regeringen föreslårriksdagen att godkänna är i huvudsak följande (prop. 1990/91:88s.40). Stödet till upphandling och introduktion av eleffektivaoch elersättande produkter, processer och system intensifierasoch utvidgas. Verksamheten breddas till att gälla stöd tillupphandling och introduktion av energieffektiv teknik. Därmedges ytterligare möjligheter att effektivisera användningen avsåväl el som bränslen. Regeringen bedömer att 750 milj.kr. böranvisas för detta stöd , varav 150 milj.kr. för /92.Sistnämnda belopp ingår i anslaget (H13) Vissa åtgärder föreffektivare användning av energi, till vilket utskottetåterkommer.Förslaget om ett anslag av 150 milj.kr. för nästa budgetåravvisas av moderata samlingspartiet i motion 1990/91:N88. Enligtmotionärerna bör stöd till ny energiteknik utgå enligt sammaregler och villkor som för annan ny teknik. Förslaget tillriktlinjer avstyrks också av , som i motion1990/91:N68 bl.a. föreslår anslag för /92 med 270milj.kr. för statsbidrag till energieffektiva anläggningar iindustrin och med 50 milj.kr. för statsbidrag tilldemonstrations- och pilotanläggningar för energieffektiv tekniki industrin.Utskottet instämmer i regeringens förslag till riktlinjer förstöd till upphandling och introduktion av energieffektiv teknik.Vidare har utskottet ingen erinran mot regeringens bedömning avde belopp som bör disponeras för detta stöd. Invändningarna imotionerna 1990/91:N68 (mp) och 1990/91:N88 (m) avvisassålunda.Stöd till demonstration av energieffektiv teknik i lokaler ochbostäder, m.m.I propositionen föreslås att ett nytt stöd skall införas den 1juli 1991 till demonstration av energieffektiv teknik i lokaleroch bostäder. Stödet skall lämnas i form av bidrag ochvillkorslån och begränsas till högst av godkändakostnader. Det totala medelsbehovet för den kommandefemårsperioden beräknas till 150 milj.kr., varvid medel skall fåutnyttjas från energiteknikfonden.Bostadsutskottet har avgivit yttrande (1990/91:BoU4y) tillnäringsutskottet rörande detta förslag. Yttrandet omfattar ävenett 20-tal motionsyrkanden som gäller energisparande ibebyggelsen m.m. hänvisar till detta yttrande(bilaga 1 till detta betänkande). I vissa frågor har inombostadsutskottet avvikande mening anmälts av företrädarna förmoderata samlingspartiet, , ochmiljöpartiet.När det gäller stöd till demonstration av energieffektivteknik i lokaler och bostäder finner näringsutskottetföljande.Utskottet ansluter sig till vad som anförts avbostadsutskottet i dess yttrande 1990/91:BoU4y (s. 3--5).Regeringens förslag tillstyrks sålunda, medan förslag imotionerna 1990/91:N68 (mp) och 1990/91:N88 (m) om andraåtgärder avstyrks.Syftet med ett förslag i motion 1989/90:N462 (c) tillriksdagsuttalande om vikten av att energianvändningen i bostäderoch lokaler minskar, är tillgodosett genom regeringens förslag,varför också detta förslag avstyrks.Näringsutskottet övergår så till frågor om kommunalenergirådgivning, m.m.Bostadsutskottet har behandlat åtta motionsyrkanden i vilkafrågor avseende energirådgivning tas upp. Yrkandenafinns i motionerna 1989/90:Bo246 (vpk), 1989/90:Bo502 (mp),1989/90:Bo534 (c), 1990/91:N68 (mp), 1990/91:N73 (v) och1990/91:Bo254 (mp).Utskottet instämmer i de synpunkter som framförs avbostadsutskottet i dess yttrande 1990/91:BoU4y (s. 5 f.).Samtliga här aktuella yrkanden avstyrks sålunda.Tio motionsyrkanden gäller åtgärder för introduktion aveffektivare uppvärmningssystem, m.m. Dessa åtgärder skall iförsta hand syfta till att åstadkomma en minskadenergiförbrukning i våra bostäder.Bostadsutskottet har behandlat åtta av dessa motionsyrkanden,vilka återfinns i motionerna 1989/90:Bo544 (c), 1990/91:Bo205(mp), 1990/91:Bo242 (c), 1990/91:N64 (s), 1990/91:N68 (mp),1990/91:N73 (v) och 1990/91:N93 (mp). Därutöver föreslås imotion 1989/90:N414 (mp) att skall begära attregeringen utarbetar förslag till åtgärder så att elvärme i detbefintliga byggnadsbeståndet kan ersättas av andrauppvärmningssätt. I motion 1989/90:N478 (vpk) föreslås attriksdagen skall begära att regeringen utarbetar förslag tillenergiminimering i bebyggelse.Näringsutskottet ansluter sig till vad som anförs avbostadsutskottet i dess yttrande 1990/91:BoU4y (s. 6--8). Medhänvisning till vad där sägs avstyrker näringsutskottet också dehär behandlade yrkandena i motionerna 1989/90:N414 (mp) och1989/90:N478 (vpk). Samtliga här aktuella motionsyrkandenavstyrks därmed.En lagstiftning om kommunala energiplaner begärs i motion1989/91:Bo502 (mp). En sådan plans syfte skall enligtmotionärerna vara att minska elförbrukningen och utsläppen avkoldioxid. Enligt ett yrkande i motion 1990/91:N459 (mp) börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna vad som anförsi motionen om planering av energianvändningen och om att görakommunala energiplaner för hushållning av el och reducering avkoldioxidutsläppen.Utskottet konstaterar, liksom bostadsutskottet i sitt yttrande1990/91:BoU4y (s.8) över motion 1989/90:Bo502 (mp), att detsedan år 1977 finns en lag om energiplanering(1977:439, ändrad senast 1985:47). Enligt denna lag skall det ivarje kommun finnas en aktuell plan för tillförsel, distributionoch användning av energi i kommunen. Utskottet konstaterarvidare att motion 1990/91:N459 (mp) i övrigt enbart handlar omsnabbavveckling av kärnkraftsanläggningen i ochavstyrker de båda här aktuella yrkandena.Stöd till energieffektivisering inom industrinDe riktlinjer för stöd till demonstrations- ochpilotanläggningar inom industrin som regeringen föreslårriksdagen att godkänna innebär i huvudsak (prop. 1990/91:88s.44f.) att möjligheterna till statligt stöd förenergieffektiva demonstrations- och pilotanläggningar utökas.Detta skall enligt propositionen kunna bidra till att nyaenergieffektiva lösningar utnyttjas vid processomläggningarnainom den elintensiva industrin. Stödet bör normalt utgå förutvecklingsinsatser eller som ett investeringsstöd till pilot-och demonstrationsanläggningar och motsvara högst avgodkända kostnader. Medelsbehovet uppskattas till 10 milj.kr.per år . Medel frånenergiteknikfonden skall utnyttjas.Vidare innebär riktlinjerna att små och medelstoraindustriföretag i större utsträckning skall få del avinformation och rådgivningsverksamhet rörande effektivenergianvändning. Den energiinriktade informationen skall därförsamordnas och utvecklas. Medelsbehovet beräknas till 10 milj.kr.för /92, ett belopp som ingår i anslaget Vissaåtgärder för effektivare användning av energi.Det föreslagna stödet till demonstrations- ochpilotanläggningar inom industrin samt förslaget om informationoch rådgivning till små och medelstora industriföretag rörandeeffektiv energianvändning avvisas av moderata samlingspartiet imotion 1990/91:N88. Motionärerna anser inte att hartillräckliga skäl att anslå medel för dessa ändamål.Även yrkar -- i motion 1990/91:N68 -- avslag påde i propositionen föreslagna riktlinjerna för stöd tilldemonstrations- och pilotanläggningar inom industrin.Utskottet föreslår att godkänner de riktlinjer förstöd till energieffektiva demonstrations- och pilotanläggningarinom industrin som föreslås i propositionen. Utskottet har ingenannan uppfattning än regeringen när det gäller avvägningen av deanslag som behövs. Vad utskottet här anfört innebär sålunda atthär aktuella yrkanden i motionerna 1990/91:N68 (mp) och1990/91:N88 (m) avstyrks.Övriga frågorKostnaderna för åtgärderna för effektivare användning avenergi kommer enligt regeringens beräkning att för budgetåret1991/92 uppgå till 165 milj.kr. I detta belopp ingår 150milj.kr. för stöd till upphandling och introduktion avenergieffektiv teknik och 10 milj.kr. för kostnader förenergiinriktad information till små och medelstoraindustriföretag. Dessa två delposter har utskottet behandlattidigare i detta avsnitt. Härtill kommer 5 milj.kr. utgörandeberäknad kostnad för en utvidgning av insatserna förenergideklarationer m.m. för hushållsapparater (jfr prop.1990/91:88 s.48). Denna verksamhet är avsedd att äga rum vidkonsumentverket. Beloppet i sin helhet föreslås anvisas underett anslag benämnt H13, Vissa åtgärder för effektivareanvändning av energi.Av det föregående har framgått att förslagen om anslag med 150milj.kr. för stöd till upphandling och introduktion tillenergieffektiv teknik och 10 milj.kr. för kostnader förenergiinriktad information till små och medelstoraindustriföretag avstyrks av moderata samlingspartiet i motion1990/91:N88. Motionärerna föreslår att 5 milj.kr. anvisas /92 under anslaget Vissa åtgärder för effektivareanvändning av energi.Miljöpartiet yrkar i partimotionen 1990/91:N68 avslag påregeringens förslag om nyssnämnda anslag. Partiets förslag tillvissa andra anslag i syfte att främja en effektivare användningav energi har behandlats i det föregående.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt H13 iproposition 1990/91:88 bilaga 1 att för /92 tillVissa åtgärder för effektivare användning av energi skallanvisas ett reservationsanslag på 165000000 kr.Bland åtgärder för en effektivare användning av energi somföreslås i motion 1990/91:N68 (mp) finns också ett yrkande omatt 50 milj.kr. skall anslås för statsbidrag tillenergideklarationer och prototyper för energisnålahushållsprodukter jämte informationskampanjer kringenergihushållning.Förslaget i motion 1999/91:N68 (mp) att 50 milj.kr. skallanvisas för detta ändamål avstyrks av utskottet.Motion 1990/91:N68 (mp) innehåller också ett förslag om ettanslag under /92 på 1000 milj.kr., avsett förkompensation till industrier för försämrad konkurrensförmågagenom höjda energipriser.Utskottet avstyrker förslaget i nyssnämnda motion om ettanslag på 1000 milj.kr.Utskottet redovisar i det följande översiktligt ett tjugotalmotionsyrkanden som närmast har karaktär av uppslag för detfortsatta arbetet för en effektivare energianvändning. Denformella innebörden av dessa yrkanden är att motionärernaönskar att genom uttalanden skall påverka regeringenatt vidta de åtgärder som motionärerna förordar. Tre av dessauppslag finns i motioner som har väckts med anledning avproposition 1990/91:88, medan övriga uppslag finns i motioner,främst undertecknade av företrädare för , frånallmänna motionstiden 1990.I motion 1990/91:N64 (s) förordas att ett system medtrappstegstariffer används för den elintensiva industrin.Samma önskemål förs fram i motion 1989/90:N361 (vpk). Hithörandefrågor granskas av utredningen (Fi1990:10) om översyn avreglerna om skattenedsättning för industrin och växthusnäringen,m.m. Utskottet avstyrker motionerna.Motion 1990/91:N65 (c) innehåller förslag om att riksdagenskall inrätta s.k. energisparfonder med förebild i systemetmed investeringsfonder.Förslaget avstyrks av utskottet.Riksdagen bör begära att regeringen utarbetar förslag omenergisparkampanjer, sägs i motion 1990/91:N73 (v).Utskottet ser inte någon anledning för att ta någotinitiativ i denna fråga och avstyrker därför motionen.I motion 1989/90:N462 (c) begärs att regeringen skall verkaför att småskaliga lösningar hos elabonnenterna väljs för attlösa en del av effektproblemen i vårt elsystem. Utskottetser inte skäl för att ta något initiativ i frågan ochavstyrker motionen.Motion 1989/90:N437 (c) innehåller en begäran att regeringenskall ta initiativ till bildande av en s.k. Nationalföreningför energisparinformationens främjande. Utskottet avstyrkerdenna begäran.Företrädare för har i motion 1989/90:N331 lagtfram förslag om riksdagsuttalanden om åtgärder för attenergiförbrukningen inom pappers- och massaindustrin och inomandra storförbrukande industrier skall sänkas genom effektivareenergianvändning. Vidare innehåller partimotion1989/90:N463 bl.a. förslag om statliga lågräntelån ellerräntebidrag för energieffektiv utrustning, om avtal medenergitjänstföretag, om ekonomiska incitament för energisnålutrustning, om mer informativa elräkningar, om behovet avinformation om effektiv elanvändning och om redovisning avförväntade minskningar av elförbrukningen. Förslag omlågräntelån etc. förs också fram i motionerna 1989/90:N486 (mp)och 1989/90:N462 (c). I en annan motion, 1989/90:N270 (mp),föreslås ett uttalande om resurs- och energisparande genomminskad användning av plastkassar.Utskottet avstyrker att , på sätt motionärernaföreslår, ställer sig bakom allmänt hållna uppslag tillytterligare åtgärder inför det fortsatta arbetet medenergisparande och effektivare energianvändning. Samtliga härbehandlade motionsyrkanden avstyrks alltså.Energiforskning, m.m.Riksdagen beslutade om ett nytt statligtenergiforskningsprogram för budgetåren 1990/91--1992/93 (prop.1989/90:90, 1989/90:NU40). Beslutet innebär bl.a. en fortsattsatsning på grundläggande forskning inom energiområdet. /91 anvisade totalt 372,4 milj.kr.,fördelade på 343,8 milj.kr. på Huvudprogram Energiforskning och28,6 milj.kr. på Integrerade insatser. Förslagen byggde på deöverväganden och förslag som redovisats ienergiforskningsutredningens (EFU 90) betänkande (SOU 1989:48)Energiforskning för framtiden.Huvudprogram Energiforskning har uppdelats på teknikområdendär i vissa fall fler än en myndighet har ansvar.I proposition 1990/91:88 bilaga 1 redovisas (s.70--74)regeringens överväganden och förslag rörande HuvudprogramEnergiforskning i den treårigaprogramperiod som fattade beslut om våren 1990.Riksdagen föreslås i propositionen ta ställning till trefrågor: riktlinjer för energiforskningens inriktning,bemyndiganden att under /92 ikläda staten vissaekonomiska förpliktelser under budgetåren 1992/93--1997/98 isamband med stöd till forskning och utveckling inomenergiområdet samt storleken av anslaget Energiforskning /92, närmare 356 milj.kr.Systemet med bemyndiganden har tillämpats under en följd av årför att möjliggöra kontinuitet och långsiktighet i forsknings-och utvecklingsverksamheten. I propositionen understryks(s.73) att detta är av särskild vikt med hänsyn till attenergiforskningen under innevarande programperiod har givits enmer långsiktig inriktning, bl.a. genom ett utökat stöd tillgrundläggande forskning.Över anslaget Energiforskning anvisas de olika kostnadernaför det s.k. Huvudprogram Energiforskning oavsett vilketprogramorgan som har ansvar för genomförandet av olika delar avdetta huvudprogram. I propositionen finns (s.72) enredovisning av den fördelning av medlen mellan olikateknikområden som regeringen anser lämplig.Kritik -- men från diametralt olika utgångspunkter -- motväsentliga delar i regeringens förslag finns i partimotionerfrån å ena sidan moderata samlingspartiet och å andra sidanmiljöpartiet.Enligt motion 1990/91:N88 (m) har, trots betydande insatser påenergiforskningsområdet, inga egentliga nya kommersiellagenombrott gjorts. Den statliga energiforskningen präglas enligtmotionärerna av beslutet om kärnkraftsavveckling . Istället för politiskt önsketänkande behövs realism, sägermotionärerna. Därför bör tidigare forskningsprojekt utvärderasoch anslaget för nästa budgetår fastställas till 300 milj.kr. Enmotsvarande minskning av regeringens bemyndiganden under dettaanslag föreslås också.Ett motsatt synsätt präglar motion 1990/91:N68 (mp).Motionärerna menar att de resurser som regeringen har anvisatdels är för små, dels delvis är felinriktade. Forskningen börfrämst gälla energisystem som är baserade på inhemsk förnybarenergi samt energianvändning på alla samhällsområden. Den skalläven vara inriktad på teknik som inte är ekonomiskt ellertekniskt möjlig men som ligger inom ramen för ett ekologisktsunt och solidariskt framtidssamhälle. Prioriterade områden börvara energieffektivitet, biobränslen, vindenergi och solenergi.Mot denna bakgrund yrkar motionärerna avslag på regeringensförslag till riktlinjer, till bemyndiganden och tillanslagsbelopp för nästa budgetår. Motionärernas förslag tillanslag för /92 är 500 milj.kr. Höjningen meddrygt 144 milj.kr. jämfört med regeringens förslag kanfinansieras, menar motionärerna, genom att sistnämnda beloppöverförs till statsverket från planeradeforskningsmedel.Utskottet ansluter sig till de riktlinjer förenergiforskningens inriktning /92 som förordas ipropositionen. Detta innebär i huvudsak samma inriktning som densom tog ställning i samband medbeslutet om det treåriga energiforskningsprogrammet. Utskottetvill understryka att avsikten med att fastställa treårigaprogram bl.a. är att ge verksamheten en viss stadga ochkontinuitet. Det kan därför inte komma i fråga att det utanstarka sakskäl skulle företas större ingreppi programmet. Förslaget i motionerna 1990/91:N68 (mp) och1990/91:N88 (m) om annan inriktning av energiforskningen än vadriksdagen har fattat beslut om avstyrks därför avutskottet.Vidare ansluter sig utskottet till regeringens förslag tillanslagsnivå för /92 och om vissa bemyndigandenför regeringen i syfte att möjliggöra kontinuitet ochlångsiktighet i energiforskningsprogrammet. Utskottet avstyrkermotsvarande yrkanden i motion 1990/91:N88 (m), i vilken förordasen betydligt lägre anslagsnivå.Förslaget i motion 1990/91:N68 (mp) att anslaget /92 till Huvudprogram Energiforskning skall vara500 milj.kr. bygger på en finansiering -- överföring av medelsom avser att använda för forskning i företagets regi-- som utskottet inte kan godta. Motion 1990/91:N68 (mp)innehåller även, som nämnts, ett yrkande om avslag påförslaget i propositionen om vissa bemyndiganden för regeringensom hänger samman med konstruktionen av anslagetEnergiforskning. Bemyndigandena syftar, som har framgått av detföregående, till att möjliggöra kontinuitet och långsiktighet ienergiforskningsprogrammet. Något alternativt belopp förbemyndigandena eller något alternativt sätt för att tillgodosebehovet av kontinuitet och långsiktighet föreslås inte.Utskottet konstaterar att förslaget till anslag m.m. förenergiforskning i motion 1990/91:N68 (mp) också av detta skälinte bör läggas till grund för beslut av riksdagen.Ett av de teknikområden som regeringen föreslår underHuvudprogram Energiforskning är Energirelaterad grundforskningm.m. Under detta teknikområde redovisas bl.a. anslag förforsknings- och utvecklingsverksamheten vid . /92 beräknar regeringen här drygt 67,7 milj.kr.I motion 1990/91:N68 (mp) föreslås att anslaget till Studsvikskall halveras och att frigjorda medel i stället skall överförastill teknikområdet Energirelaterad transportforskning. Enligtmotionärerna bör kärnteknisk forskning endast inriktas på sådanskyddsforskning som är motiverad när kärnkraften avvecklas ochdet högaktiva avfallet skall tas om hand.Utskottet vill först erinra om sin redogörelse för ett årsedan för användningen av anslaget för energirelateradgrundforskning m.m. vid Studsvik (1989/90:NU40 s.30f.). Avdenna redogörelse framgår att anslaget innevarande budgetåranvänds dels för kostnader för icke-kärnteknisk forskning ochutveckling med 20 milj.kr., dels för ett driftsbidrag tillR2-reaktorn med 24 milj.kr., dels för bidrag för övrigkärnteknisk forskning och utveckling med 19 milj.kr.Utskottet finner regeringens förslag till stöd tillenergirelaterad grundforskning m.m. vid Studsvik väl avvägt ochavstyrker sålunda förslaget i motion 1990/91:N68 (mp) om enhalvering av detta stöd.Motion 1990/91:N68 (mp) innehåller ett yrkande om attriksdagen skall besluta att ingen ny forskningsreaktor skallbyggas i Sverige.I den forskningspolitiska propositionen (prop.1989/90:90 s.443) anmälde regeringen till attanvändningen inom forskningen av R2-reaktorn i Studsvik bordeanalyseras ytterligare. Ett uppdrag med den innebörden gavs tillnaturvetenskapliga forskningsrådet. Det gällde alltså ingen nyreaktor. Rådet har till industridepartementetredovisat de behov som svenska universitet och högskolor har avR2-reaktorn och hur kostnaderna skall kunna täckas. Det är dennaredovisning som åsyftas i redogörelsen i den nu aktuellapropositionen om energipolitik (prop. 1990/91:88 s.73).Eftersom det inte är aktuellt att en ny forskningsreaktorskall uppföras i ser inte utskottet någon anledning förriksdagen att fatta ett sådant beslut som motionärerna föreslår.Motion 1990/91:N68 (mp) avstyrks alltså vad gäller förslaget attriksdagen nu skulle besluta att ingen ny forskningsreaktor skallbyggas i Sverige.Ett yrkande i motion 1990/91:N68 (mp) innebär att regeringenskall uppmanas att inrätta en delegation för ekologiskteknik att ingå bland programorganen för energiforskning.Utskottet, som har avstyrkt ett förslag frånmiljöpartiet av likartad innebörd (1990/91:NU35 s. 43 f.), kaninte finna att några nya skäl har tillkommit som motiverarinrättandet av en sådan delegation. Förslaget härom i motion1990/91:N68 (mp) avstyrks sålunda.I en kvarstående motion, 1989/90:N446, harcenterpartiet föreslagit att en energins utvecklingsfondinrättas med uppgift att bl.a. ge stöd för avanceradeenergiprojekt med högt risktagande och stort värde frånmiljösynpunkt.Utskottet konstaterar att förslaget numera saknar aktualitet,varför motionen avstyrks.I motionerna 1990/91:N26 (c), 1990/91:N62 (mp) och1990/91:N453 (c) föreslås att skall uttala sig tillförmån för ökade satsningar på forskning och teknikutvecklingkring vätgas som drivmedel.