bet · GE01JoU22 · 1991-03-14 00:00:00 — Utskottet tillstyrker således regeringens förslag ochavstyrker samtliga motioner under denna punkt.23. Främjande av skogsvård m.m. och Bidrag tilltrygghetsförsäkring för skogsbrukare (C 7--C 8)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under C 7 och C 8(s. 50).24. ÖvrigtMotionernaUtskottet har funnit lämpligt att i detta sammanhang ta uppett antal fristående motioner som rör olika frågor omskogsbruket. På grund av en ständigt ökande arbetsbelastning harutskottet beslutat att fristående motioner i princip skallsakbehandlas högst en gång under varje valperiod. Det innebäratt vissa motionsgrupper och ämnesområden skall kunna behandlaspå ett förenklat sätt inom ramen för t.ex. en treårsperiod.Samtidigt innebär beslutet att varje ämnesområde skall kunna bliföremål för en fördjupad hantering . Så harriksdagen t.ex. så sent som fattat beslut omskogsbruket i de fjällnära skogarna.Utskottet erinrar vidare om att den skogspolitiska kommitténhar i uppdrag att utvärdera skogspolitikens mål och medel ochföreslå de förändringar som utvärderingen och bedömningar om denframtida utvecklingen kan föranleda (dir. 1990:47). Kommitténbör redovisa sina förslag senast den 1 juli 1992.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet följandemotioner av vilka flertalet är av den karaktär att de fallerinom ramen för den skogspolitiska kommitténs uppdrag och iövrigt tillhör ämnesområden som behandlats mera utförligt underinnevarande valperiod:Jo251 (m) yrkande 2, Jo301 (mp), Jo303 (s), Jo305 (m), Jo306yrkandena 7 och 10, Jo311 (mp) yrkandena 1-5, 9-10 och 12-15,Jo312 (m) yrkande 1, Jo313 (m), Jo314 (m) yrkandena 1-4, Jo316(mp), Jo318 (mp), Jo705 (fp) yrkandena 6 och 12, Jo731 (m)yrkandena 16-18 och Jo732 (mp) yrkande 1.25. Ersättning för intrång i enskild fiskerätt m.m. (D9)PropositionenFrån anslaget betalas kostnader för bl.a. ersättningar enligtlagen (1985:139) om ersättning för intrång i enskild fiskerättoch för bidrag enligt förordningen (1985:145) om statsbidragtill fritidsfisket inom vissa områden. Jordbruksministernföreslår att anslaget, som är ett förslagsanslag, förs upp medoförändrat belopp, 1000000kr.MotionernaEnligt motion Jo425 (m) innebar riksdagsbeslutet om fritthandredskapsfiske på att stora intrång gjordespå vattenägarnas rätt till fiske. De som utnyttjade sin rätttill yrkesmässigt fiske har fått vidkännas förluster genom attredskapen skadats och förflyttats. Naturen har utsatts för ettökat slitage, och störningar av fågel- och djurlivet har intekunnat undvikas. Vilka skador som uppstått och hur storaförluster som åsamkats den enskilde är oklart. En utvärderingsom belyser konsekvenserna av beslut bör komma tillstånd (yrkande 9). I motion Jo441 (c) erinras om attersättningsmöjlighet enligt beslutet öppnades endast för vissa,påvisbara inkomstbortfall såsom för sålda fiskekort ochfiskearrenden. Däremot har yrkesfiskare som använt sinafiskevatten för sitt livsuppehälle inte fått ersättning. Imotionen framförs förslag om en särskild fond för att ersättapersoner som bedriver yrkesmässigt fiske för skador ochförluster som uppkommit i samband med införandet av fritthandredskapsfiske på ostkusten och i vissa sjöar.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag tillanslag för ersättning för intrång i enskild fiskerätt, m.m.Riksdagen bör således besluta i enlighet med förslaget.Med anledning av motionerna får utskottet anföra följande.Riksdagen beslöt att släppa handredskapsfisketfritt vid , längs och Blekinges kustersamt i de (prop.1984/85:107, JoU26). En nyparagraf, 20 a §, infördes i detta syfte i lagen (1950:596) omrätt till fiske. Genom ovanciterade lag om ersättning förintrång i enskild fiskerätt tillerkändes den som är innehavareav enskild fiskerätt rätt till ersättning av staten, om de nyabestämmelserna om fritt handredskapsfiske medför ettinkomstbortfall. Föredragande departementschefen framhöll i denav godkända propositionen bl.a. att fiskerättshavarnasmöjligheter att förfoga över sina fiskevatten ändras endast iett enda avseende när handredskapsfisket släpps fritt, nämligenföljande: Genom att också andra än fiskerättshavaren får rättatt fiska med handredskap blev det inte längre möjligt förfiskerättshavaren att genom arrende eller fiskekort upplåtavattnet för handredskapsfiske.Enligt beslutet skall ersättning till en fiskerättshavarebestämmas i pengar att betalas på en gång. Om det är lämpligtskall dock ersättningen utgå antingen i form av ett bidrag tillden ersättningsberättigade för fiskevård eller andra åtgärdersom främjar fritidsfisket eller genom att låtervidta sådana åtgärder. En tidsfrist sattes ut för dem som gjordeanspråk på ersättning. Sådana anspråk skulle framställas hosfiskeristyrelsen före utgången av . Annars gick rättentill ersättning förlorad. beslöts att åtgärder skullekunna vidtas för att fiskevården i de områden som omfattades avdet fria handredskapsfisket inte skulle försämras. I det syftetutfärdade regeringen ovan citerade förordning om statsbidragtill fritidsfisket inom vissa områden. För att tillgodose bl.a.yrkesfiskets intressen beslöts att föreskrifter fårmeddelas för att förebygga att fiske med fasta redskap och nätsom utövas med stöd av enskild fiskerätt hindras eller skadas.Som framgår av det anförda gick tiden ut vid årsskiftet1989-90 för ansökan om ersättning för förluster till följd avinförandet av fritt handredskapsfiske vid m.fl.kustavsnitt och i de . I sin anslagsframställningför /92 ger följandesammanfattning av läget.De sammanlagda årliga kostnaderna beräknas i prop. 1984/85:107(sid. 168-169) till . Under detförsta året (1985/86) beräknades kostnaderna dock komma attbegränsas till . /90 har anslaget skurits nertill . Eftersom ersättningsrätten är lagreglerad kommerutbetalningarna inte att vara beroende av anslagets storlek.Till en början genomfördes en omfattandeinformationsverksamhet rörande ersättningsbestämmelserna. Detkom in en mängd förfrågningar om möjlighet till ersättning.Sedan har det fortsatt med formella ansökningar i en jämn ström,men fram mot /90 -- sista tidpunkten föransökan-- blev det en markant ökning. Över 200 ansökningar komunder . De flesta var ofullständiga och måstekompletteras innan förhandlingar kan påbörjas. Dessa kommer attbli tidskrävande. Totala antalet ersättningsansökningar ärungefär 450.Samtliga inkomna ärenden är under handläggning. För att fåklarhet i tolkningen av lagstiftningen har det visat signödvändigt att få några principiella frågor prövade i domstol.Två pilotfall har behandlats i första och andra instans, men dehar förts vidare till högsta domstolen. I avvaktan på utslag därträffas delöverenskommelser med sådan innebörd att det bör varamöjligt att efter det slutliga domstolsutslaget enkelt avslutaförhandlingen. Det är svårt att bedöma när högsta domstolen ärklar, förmodligen först . Detta innebär attförhandlingsarbetet inte kan avslutas under /92.Med hänsyn till den väsentligt ökade mängdenersättningsansökningar kommer medelsbehovet att öka, allrahelstsom kraven också ökat. Det är emellertid omöjligt att pånuvarande stadium i förhandlingsarbetet bedöma hur stor ökningenkan bli. Av betydelse är också högsta domstolens avgörande ipilotärendena.Fram till har totalt ca . utbetalats iersättning och ca som bidrag till fiskevård. /90 har utbetalats.Utskottet har erfarit att så gott som samtligafiskerättshavare som bedömts ersättningsberättigade numeraerhållit ersättning för beräknade förluster efter det fria handredskapsfiskets införande.1985 års beslut innebar att ersättning skulle utgå för alltpersonligt inkomstbortfall på grund av uteblivna förtjänsterfrån fiskekortsförsäljning, arrenden m.m. som vattenägarna komatt vidkännas till följd av införandet av fritthandredskapsfiske. Däremot har, som framhålls i motionerna,eventuella skador på fiskerättshavarnas eget fiske icke kunnatersättas enligt de nya bestämmelserna. Detta fiske bedrivs imånga fall yrkesmässigt. Utskottet delar den mening som framförsi motion Jo425 att det är oklart vilka skador som uppstått ochhur stora förluster som åsamkats den enskilde i detta avseende.Utskottet anser i likhet med motionärerna att regeringen börlåta utvärdera dessa konsekvenser av beslut.Naturvårdsverket gjorde efter reformens genomförandeen utvärdering av slitaget på naturen i berörda områden och avstörningar av fågellivet till följd av införandet av det friahandredskapsfisket. Någon märkbar inverkan kunde då inteiakttas. Utskottet finner det naturligt att även denna aspektbelyses vid utvärderingen av konsekvenserna av det friahandredskapsfiskets införande. Vad utskottet anfört medanledning av motion Jo425 yrkande 9 bör som sin meningge regeringen till känna.Innan utvärderingen redovisats saknas anledning att taställning till yrkandet i motion Jo441 om en fond föryrkesfisket vid berörda kust- och strandavsnitt. Motionenavstyrks på den grunden.26. Bidrag till fiskevård m.m.PropositionenJordbruksministern tar under punkt D 9. i propositionen (s.52) även upp frågan om statens bidrag till fiskevård. Sådanaanvisas över anslaget Bidrag till fiskevård m.m.på denna huvudtitel. Bidrag kan lämnas bl.a. tillfiskevårdsåtgärder och till förrättningskostnaderna förbildande av fiskevårdsområden. Mot bakgrund av behovet av attkraftigt reducera statsutgifterna föreslås att dessa bidragskall slopas. Kostnaderna för de aktuella åtgärderna får istället täckas av de fiskekortinkomster eller arrendeavgiftersom vattenägarna erhåller.MotionernaI motion Jo269 (v) yrkande 12 yrkas att /92 anslår 8324000kr. till Bidrag tillfiskevård. I motionen erinras om att fiskevårdsbidraget harbidragit till en utökad och förbättrad fiskevård. Av hittillsbeviljade fiskevårdsbidrag har använts till utsättningav fisk, till biotopvårdande åtgärder, tillbyggande av fiskvägar och till övrig fiskevård. Bidragenhar inneburit att en rad vatten i hela landet blivit föremål förfiskevårdsinsatser, anför motionärerna. haransökningarna om bidrag till bildande av fiskevårdsområden ökatstarkt. har beslutat att statsbidrag skall utgå tillbildande av fiskevårdsområden där ansökningarna inkommit tilllänsstyrelsen före . Regeringen föreslår attdessa bidrag skall slopas . Motionärerna anser att deutfästelser staten har gjort skall hållas.I sak överensstämmande men till utformningen något varierandeyrkanden framförs i motionerna Jo425 (m) yrkande 6, Jo429 (c),Jo433 (c), Jo442 (c), Jo444 (c), Jo447 (c) yrkande 2, Jo448 (c)yrkande 1, Jo449 (c) och Jo450 (mp) yrkande 1.I motionerna Jo428 (fp) yrkande 1 och Jo434 (fp) begärsförslag om hur givna utfästelser om fiskevården skall kunnahållas. I motionerna Jo406 (c), Jo407 (c), Jo424 (fp), Jo431(c), Jo437 (c) och Jo446 (c) yrkas, med varierandeformuleringar, att statsbidrag till förrättningskostnader förbildande av fiskevårdsområden skall utgå enligt tidigare beslut.I motionerna Jo417 (s) och Jo438 (s) yrkas på tillkännagivandeom anslag till fiskevård. Enligt motion Jo417 skulle ettuteblivet anslag medföra att redan förberedda projekt inte kaneffektueras och att arbetet med bildande av fiskevårdsområdenavbryts.I motion Jo402 (s) yrkas att gör ett uttalande tillregeringen om ökade resurser till fiskevård genom en allmänfiskevårdsavgift. Motionärerna framhåller att bidraget tillfiskevård på intet sätt har motsvarat behovet (yrkande 2). Trotsdetta har bidraget betytt mycket för en förbättrad fiskevård ochutveckling av sportfisket. En allmän fiskevårdsavgift bör nuinföras i enlighet med de principer som Sportfiskarnaformulerat. Likartade yrkanden framförs i motionerna Jo412 (s),Jo414 (s), Jo416 (s), Jo418 (s), Jo419 (s), Jo421 (s),Jo426(s) och Jo450 (mp). Enligt motion Jo448 (c) yrkande 2 börregeringen utreda lämpligheten och möjligheterna att införafiskevårdsavgifter och därefter återkomma till medkonkret förslag.Utskottets övervägandenAnslag: Bidrag till fiskevårdFrån anslaget E 10. Bidrag till fiskevård ges innevarandebudgetår bidrag till bl.a. fiskevård och kostnader för bildandeav fiskevårdsområden enligt förordningen (1985:440) omstatsbidrag till fritidsfisket. beslöt attstatsbidrag inte längre bör lämnas till kostnader för bildandeav fiskevårdsområden. Dock bör de som ansökt om ombildning avfiskevårdsförening till fiskevårdsområdesförening före den 1september 1990 medges statsbidrag även om förrättningen inte äravslutad vid utgången av . Utskottet anförde isammanhanget att det är angeläget att fiskevårdsområdesbildandetfortsätter. erinrade utskottet om att någon tidsgränsför bildande av sådana områden inte finns i lagen(prop.1989/90:100 bil. 11, JoU14 s. 35 ff).Fiskeristyrelsen har i anslagsframställningen för budgetåret1991/92 framhållit att ansökningarna om bidrag till bildande avfiskevårdsområden har ökat starkt. För att kunna täckaunderskottet för /91 och det ökade behovet för1991/92 föreslår att extra medel temporärtanslås för ändamålet. Styrelsen föreslår att anslaget höjs med3,0 milj.kr. till 8,324 milj.kr.Som framgår av referatet av propositionen bör slopandet avfiskevårdsbidragen ses mot bakgrund av behovet att kraftigtreducera statsutgifterna. Regeringens förslag synes innebäraatt beslut om ersättning tillbildande av fiskevårdsområden inte kan fullföljas.Jordbruksministern har dock sedermera i en frågedebatt ikammaren förklarat sig beredd att ta initiativ till en genomgångså att de nyanmälda fiskevårdsområdena skall kunna finansieras.Utskottet utgår från att detta innebär att regeringen är bereddfullfölja finansieringen även om bidragsfrågorna icke ärslutligt avgjorda vid nästa budgetårs utgång.Utskottet finner rimligt att anslaget Bidrag till fiskevårdupptas i statsbudgeten även under det kommande budgetåret. Somframhålls i motionerna har dessa bidrag varit av betydelse fören utökad och förbättrad fiskevård. I likhet med motionärernatillstyrker utskottet äskande härvidlag.Riksdagen bör således med bifall till motionerna Jo269 yrkande12, Jo425 yrkande 6, Jo429, Jo433, Jo442, Jo444, Jo449 och Jo450(mp) yrkande 1 samt med anledning av propositionen ochmotionerna Jo406, Jo407, Jo417, Jo424, Jo428 yrkande 1, Jo431,Jo434, Jo437, Jo438, Jo446 och Jo447 yrkande 2, Jo448 yrkande 1,till Bidrag till fiskevård m.m. för /92 anvisaett reservationsanslag på 8324000kr.Allmän fiskevårdsavgift1973 års fiskevattensutredning föreslog enhälligt i sittbetänkande Fiska på fritid (SOU 1978:75) att en fiskevårdsavgiftskulle införas för att täcka kostnaderna för fiskevård, serviceoch information samt viss fisketillsyn i enskilt vatten.Utredningens förslag behandlades i prop. 1980/81:153, JoU29 omåtgärder för att främja fritidsfisket. Departementschefenframhöll då att utredningens förslag, att en stor del av detstatliga stödet till fiskevården och fritidsfisket skullefinansieras med en särskild avgift, inte borde genomföras viddet tillfället. Bl.a. vore kostnaderna för administration,kontroll och tillsyn svåra att beräkna. Han föreslog därför attdet statliga stöd till fritidsfisket som förordades ipropositionen skulle finansieras över statsbudgeten utan attnågon särskild avgift tas ut. Utskottet och följderegeringen. -- Under det decennium som gått därefter harmotioner om införande av allmän fiskevårdsavgift upprepadegånger avslagits av (/90:JoU2).Utskottet finner för egen del att de skäl som tidigare anförtsför införande av en allmän fiskevårdsavgift fortfarande gäller.Det synes rimligt att de som har fiske som hobby eller fiskarför sitt husbehov skall vara beredda att erlägga en mindreavgift för att få ökat utbyte av sitt fiske. Enligt enundersökning som utförts av ochstatistiska centralbyrån är hela 2,8 miljoner personer iåldersgruppen 18--intresserade av fiske. Av dessa var 70 %sportfiskare som fiskade enbart med handredskap. Redan entämligen ringa avgift för de fiskande skulle teoretiskt inbringabetydande summor för användning till fiskevårdande åtgärder.Härtill kommer att de statliga bidragen till fiskevård, vilkaredan bedöms otillräckliga, knappast kan uppehållas på sikt.De skäl som anfördes mot genomförandet avfiskevattensutredningens förslag gällde bl.a. svårigheten attberäkna kostnaderna för administration, kontroll och tillsyn.Enligt utskottets mening bör kostnaderna för administration ochuppbörd kunna hållas på rimlig nivå om, som motionärernaföreslår, samma system tillämpas som det som gäller förjaktvårdsavgiften. Det finns anledning att i sammanhangethänvisa till de olika förslag som framlagts avfiskevattensutredningen och senare av bl.a. fiskevårds-och sportfiskeförbund. Frågan om kontroll och tillsyn är merakomplicerad. Genom ökad information och samverkan mellan allaintresserade bör den enligt utskottets mening dock kunna lösaspå ett tillfredsställande sätt.Med hänvisning till det anförda förordar utskottet attregeringen låter närmare utreda frågan om införande av allmänfiskevårdsavgift med sikte på att förslag bör kunna framläggas isamband med nästa års budgetproposition. Vad utskottet anförtmed anledning av motionerna Jo402 yrkande 2, Jo412, Jo414,Jo416, Jo418, Jo419, Jo421, Jo426, Jo448 yrkande 2 och Jo450yrkande 2 bör som sin mening ge regeringen till känna.27. Främjande av rennäringen (E 1)PropositionenHuvuddelen av anslaget har fördelats på olikaanvändningsområden, bl.a. trygghetspaketet för renskötare m.fl.,genom beslut av lantbruksstyrelsen efter årliga överläggningarmellan staten och företrädare för rennäringsutövarna. För nästabudgetår föreslår regeringen ett reservationsanslag på10593000 kr.MotionenI motion Jo214 (m) föreslås att anslaget räknas upp med900000 kr. för att kompensera de renskötande samerna förinförandet av premieskatt på trygghetsförsäkringarna.Utskottets övervägandenUtskottet är icke berett att som motionärerna föreslår gekompensation budgetvägen för skattereformens effekter. Riksdagenbör besluta i enlighet med regeringens förslag och avslåmotionen i berörd del (yrkande 2).28. Prisstöd till rennäringen (E 2)PropositionenAnslaget används för pristillägg på renkött. Enligt riksdagensbeslut skall reella överläggningar föras mellan staten ochföreträdare för rennäringen om nivån på prisstödet(1989/90:JoU14, rskr.194).Vid överläggningarna med rennäringsutövarna om nivån påprisstödet till rennäringen har enligt lantbruksstyrelsenenighet inte nåtts om takten i återhämtandet av nivåskillnadentill Norrlandsstödet. Styrelsen har föreslagit en återhämtningav nivåskillnaden till Norrlandsstödet under en treårsperiodräknad fr.o.m. /91. Svenska samernas riksförbundhar ansett att hela återhämtningen skulle ske budgetåret1990/91.Jordbruksministern föreslår i propositionen att prisstödetnästa år utgår med . per slaktad ren. Tillsammans med denhöjning av pristillägget för /91 som regeringenredan beslutat om med anledning av lantbruksstyrelsens förslagtill nivåjustering, innebär detta en ökning med . Motbakgrund härav beräknas utbetalningarna under anslaget till 30milj.kr.MotionernaI motion Jo205(c) yrkas att prisstödet till rennäringen /92 räknas upp motsvarande uppräkningarna avprisstödet till jordbruket i norra . Även enligt motionJo214 (m) är det angeläget att beslut följs och attregeringens förslag därför korrigeras. Motionärerna konstateraratt den sista tredjedelen av eftersläpningen innebär attbeloppet skall vara . per slaktad ren plus den ökning somkan bli följden av ett förhöjt stöd till jordbruket i norraSverige. Mot den bakgrunden yrkar de en uppräkning av anslagetmed 3 milj.kr. (yrkande 1). Även i motion Jo269 (v) yrkas enuppräkning till . per slaktad ren plus den ökning som kanbli följden av ett förhöjt stöd till jordbruket i norra (yrkande14). Enligt motionen skulle detta innebära enanslagshöjning med 10 milj.kr. (yrkande 13).Utskottets övervägandenVid budgetbehandling erinrade utskottet om att visseftersläpning skett i fråga om prisstödet till rennäringenjämfört med vissa andra stödformer. hade redantidigare uttalat att prisstödet till rennäringen borde justerasårligen i enlighet med de principer som fastställts för stödettill jordbruket i norra (JoU 1985/86:13, rskr.165).Utskottet finner i likhet med motionärerna att det är rimligtatt prisstödet till rennäringen räknas upp redan nästa budgetårså att det kommer i nivå med Norrlandsstödet. Stödet bör utgåmed . per slaktad ren plus den ökning som kan bli följdenav ett förhöjt stöd till jordbruket i norra har numera lagt fram en proposition (1990/91:99) omstödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norra . Däri föreslås en höjning av stödnivån förjordbruksprodukter med i genomsnitt varav 5 procentenheterutgör kompensation för avskaffandet av tvåprissystemet. Denhöjning som föranleds av tvåprissystemets avskaffande bör i sinhelhet tillfalla mjölkproducenterna. Utskottet anser, medreservation för vad som kan ytterligare beslutas underbehandlingen av nämnda proposition, att den del avNorrlandsstödet som avser kompensation till mjölkproducenternagivetvis icke bör inverka på prisstödet till rennäringen.Riksdagen bör, med hänvisning till det anförda och med bifalltill motion Jo214 yrkande 1, anvisa ett anslag på 33 milj.kr.Därmed tillgodoses även motionerna Jo205 och Jo269 yrkandena 13och 14.29. Ersättningar för viltskador m.m. (E 3)PropositionenFrån anslaget utbetalas ersättning för förluster som uppkommertill följd av angrepp av vissa rovdjur på renar, får och andratamdjur. Bestämmelser om ersättning finns i förordningen(1976:430) om ersättning vid vissa skador av rovdjur. Frånanslaget utgår vidare viss ersättning enligt förordningen(1980:400) om ersättning vid vissa viltskador, m.m. Dessutombekostas från anslaget vissa åtgärder för att förebygga skadorav vilt m.m.Regeringen föreslår att anslaget förs upp med oförändratbelopp, sammanlagt 12,32 milj.kr.MotionenEnligt motion Jo913 (c) har det gjorts försökmed elstängsel i , och för attskydda tamboskapen mot rovdjur. Framför allt är det vargen somhar vållat skador och lidande för tamboskapen. Försöken attskydda husdjuren med elstängsel har visat positiva resultat,anför motionärerna. De begär därför att beslutar attstatens naturvårdsverks anslag till skadeförebyggande åtgärderskall räknas upp så att kostnaderna för effektiva stängsel tillskydd för tamboskap mot varg helt kan bäras av detta anslag /92.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot regeringens förslag om anslag.Riksdagen bör således besluta i enlighet med förslaget.Enligt statsliggaren för innevarande budgetår har av detsamlade anslaget 200000kr. anvisats till åtgärder för attförebygga skador av vilt m.m. Utskottet har inget underlag fören närmare bedömning av bidragsbehovet såvitt avservargstängsel. Den detaljstyrning av medelsfördelningen sommotionen avser bör i första hand ankomma på regeringen ellernaturvårdsverket. Vissa frågor om rennäringslagenMotionernaUtskottet har funnit lämpligt att i detta sammanhang ta uppett par motioner om rennäringslagen.Enligt motion Jo211 har det främst i uppståttproblem med renar som i stort antal uppehåller sig året om påmarker som får utnyttjas för bete endast . Motionärernaerinrar om att ansvaret för förhållandena inom rennäringen vilarlokalt på ledningarna för samebyarna och regionalt påvederbörande lantbruksnämnds rennäringsdelegation, där tre avsju ledamöter representerar samerna. I harrennäringsdelegationen enhälligt beslutat om minskning avantalet renar i berörda byar. Motionärerna påpekar att samernasrepresentanter här tagit ansvar på ett föredömligt sätt.Emellertid saknas sanktionsmöjlighet för att verkställabeslutet. Motionärerna yrkar därför att begär förslagtill ändring i rennäringslagen i syfte att införa bestämmelserom kontroll av renräkning och vitesföreläggande.I motion Jo217 yrkas att 71 § rennäringslagen ändras så attlänsstyrelsen skall kunna vid vite förelägga en sameby att förabort renar som uppehåller sig utanför renskötselområdet ellerinom detta under tid då renskötsel inte får bedrivas där(yrkande 1). Motionärerna yrkar även att 3 § rennäringslagenändras så att osäkerhet om tolkningen ej kan uppstå (yrkande 2).Enligt motionen har tolkningsproblem uppstått som förvärratströvrensproblemen .