bet · GE01FiU30 · 1991-05-30 00:00:00 — Förslagenleder visserligen till en skatteskärpning men också till enrättvisare beskattning i och med att dagens höga schablonavdragdels främst gynnar dem som inte har några avdragsgillakostnader, dels ger mindre skattelindring för de låg- ochmellaninkomstgrupper som betalar enbart kommunalskatt än för demmed högre inkomster som påförs även statlig skatt.På beskattningsområdet föreslår motionärerna dessutom attegenavgifterna för småföretagare sänks samt attförmögenhetsbeskattningen av arbetande kapital liksomomsättningsskatten på aktier avvecklas. Även skogsvårdsavgiftenföreslås bli slopad.På budgetens utgiftssida vill motionärerna få till stånd ettstort antal omdispositioner och jämkningar. Sålunda föreslårcenterpartiet att biståndsramen räknas upp med ytterligare 0,7miljarder kronor och att sjukvården tillförs ett resurstillskottpå inom befintliga resurser. Det senare skalluppnås inte genom att gör omprioriteringar i budgetenutan genom att sjukvårdshuvudmännen åläggs att till den direktavården omfördela medel som 1989/anvisat tillvissa insatser i anslutning till äldreomsorgsreformen. Genom attpå detta sätt utnyttja medel som avdelats förinformationsinsatser kring vissa onödiga förändringar avhuvudmannaskapet för äldreomsorgen kan betydande resurserfrigöras för att minska sjukvårdsköerna. Motionärerna ser detockså som angeläget att få till stånd en förändring som innebäratt sjukpenningen används mera strikt som kompensation förinkomstbortfall vid sjukdom. Detta kommer att begränsamöjligheten att uppbära sjukpenning i samband med utbildning.Motionärerna räknar med att på så sätt kunna minska utgifternaför sjukförsäkringen med . Vidare föreslår deatt 500 tjänster vid AMS och länsarbetsnämnderna skärs bort samtatt av de arbetsmarknadsavgiftsmedel somackumulerats på ett särskilt konto i avdelastill närings- och regionalpolitiska satsningar vid sidan avstatsbudgeten.Motionärerna har bestämt avvisat regeringens förslag att föraöver 500 milj.kr. ifrån arbetslivsfonden tillförsäkringskassorna. Enligt uppfattning bör fonden gesrätt att under nästa budgetår upphandla medicinsk rehabiliteringför ett lika stort belopp.För den framtida utvecklingen av svensk ekonomi är detutomordentligt angeläget med strukturella investeringar iinfrastruktur och utbildning. Därförmåste investeringar i infrastruktur, utbildning och forskningprioriteras.Av de som förutsätts flyta in genomutförsäljning av statliga företag föreslår motionärerna att helabeloppet används för investeringar i infrastruktur, utbildningoch forskning. I en bilaga till motion Fi37 (c) redovisas ettantal färdigprojekterade väginvesteringar som är möjliga attsätta i gång med mycket kort varsel.Utskottet vill med anledning av budgetalternativanföra följande. Motionärernas olika förslag bör enligtutskottets mening ses som en helhet och bedömas utifrån densamlade effekt det ger upphov till. Med ett sådant synsättfinner utskottet att motionärerna redovisar ett ungefär likastramt budgetalternativ som regeringens. I flera viktigaavseenden framstår det också som mer välavvägt.Utskottet instämmer sålunda i motionärernas uppfattning attden lägre mervärdeskattenivå som de förordar för hotell- ochrestaurangtjänster får långtgående positiva effekter förbranschen och turismen över huvud taget. Det är därför ingetorimligt antagande att inkomstbortfallet för staten genom denlägre momsen blir marginellt om ens något. Av betydelse isammanhanget är också att man tveklöst får en positiv effekt påturistnettot, vilket förbättrar bytesbalansen samt ökarsysselsättningen, inte minst i utsatta regioner.Centern föreslår en omdisponering av medel som tidigareanvisats till information m.m. rörande den nya organisationenför äldreomsorg. Denna omdisponering redovisas ibudgetalternativet både som kostnad och som intäkt och harsåledes ingen effekt på budgetsaldot. Utskottet anser dock atten sådan bruttoredovisning ger en tydligare bild avbudgetförslagets olika beståndsdelar.Enligt utskottets mening gör motionärerna en rimlig bedömningav besparingspotentialen i det framlagda förslaget ominskränkningar i rätten att erhålla sjukpenning i samband medutbildning.En av statssekreterarna i har tidigare iår inför utskottet redogjort för de omfattande beräkningar somdepartementet gjort över de olika partiernas budgetförslag.Utskottet vill starkt ifrågasätta värdet av dessa beräkningar,inte minst mot bakgrund av det resultat de uppvisar på olikapunkter. Så t.ex. framförde och var försig helt likvärdiga förslag om att behålla den tillfälligamomshöjningen på nivån även efter den 1 januari 1991.Regeringen tillgodoräknade i detta fall vänsterpartietsbudgetförslag ett tillskott per helår på 8,4 miljarder kronormedan samma förslag i alternativ endast gottskrevs 5,6miljarder kronor. I sin egen motion angav 7,8 miljarderkronor som en sannolik budgetförstärkning per helår, vilket är600 miljoner mindre än vad regeringen fört upp förvänsterpartiet. I samband med nu aktuellt förslag frånregeringen om sänkt matmoms anges motsvarande belopp för 1992till . Utskottet finner för egen del attcenterpartiets intäktsbedömning är välgrundad.Utskottet anser att den höjning av alkohol- ochtobaksskatterna som ingår i budgetalternativ börgenomföras. Intäkterna härav bör beräknas på samma sätt somregeringen gjort i fråga om budgetförslag.I likhet med motionärerna anser utskottet att en avveckling avomsättningsskatten på värdepapper skulle ge upphov till positivaeffekter och bidra till ökade intäkter frånrealisationsvinstbeskattningen. Om detta fullt ut kompenserardet intäktsbortfall som uppstår när omsättningsskatten tas bortär inte möjligt att med säkerhet bedöma. Utskottet finner dockdet antagande som görs i motionen rimligt.Utskottet har vid sin tidigare genomgång av regeringensberäkningar avseende oppositionspartiernas budgetalternativ intepå någon punkt funnit någon välgrundad avvikelse från debedömningar som gjorts i motion, förutsatt ser motionens förslag som en helhet.Centern återkommer till sitt tidigare krav på sänktmervärdeskatt på livsmedel och hävdar att det speciellt gynnargrupper som använder en stor andel av sin disponibla inkomsttill nödvändig konsumtion, däribland låginkomsttagare,pensionärer och barnfamiljer. Sett utifrån fördelningssynpunkthar enligt utskottets mening sänkt mervärdeskatt på mat mångafördelar. Det är inte möjligt, som ofta hävdas i debatten, attmed större träffsäkerhet nå berörda grupper med bidrag. Detskulle krävas mycket byråkrati och stora kostnader om man skullesortera ut skilda grupper av barnfamiljer, låginkomsttagare,studerande och pensionärer med låg pension osv. för att nå demmed olika typer av bidrag. Därtill ökar både skatte- ochutgiftskvoten om pengarna först skall plockas in som skatt föratt sedan ges ut som bidrag.I och med att mervärdeskatten sänks på all mat (exkl. sprit,vin och tobak) samt att momssänkningen på choklad och andraliknande umbärliga varor balanseras av höjda punktskatter blirsystemet lätthanterligt och kommer inte att vålla någraavgränsningsproblem i handeln.Förslaget om sänkt byggmoms leder liksom förslagen om lägremervärdeskatteuttag på vatten/avlopp, renhållning ochfastighetsförvaltning till att rundgången med skattemedel kanminskas och därmed också skattetrycket. Så t.ex. leder den lägrebyggmomsen till att investeringsbidrag på sammanlagt 5,5miljarder kronor kan slopas.Det stora underskottet i bytesbalans är ett avgörandeproblem i ekonomin. Det kan inte lösas på annat sätt än genomökat sparande i . återkommer mot denna bakgrundmed sitt förslag om personliga investeringskonton. Kontonaskonstruktion befrämjar i hög grad nysparande och stimulerar tillextra insatser för att få utrymme för detta. I den omfattningsom nysparandet grundas på extra inkomster blir det inte enskortsiktigt några kostnader för statsbudgeten medan däremot depositiva effekterna på ekonomin blir betydande. Utskottetbedömer värdet av att rätta till grundläggande obalanser iekonomin som så stort att mindre försvagningar av budgeten idetta sammanhang är av underordnad betydelse.Med hänvisning till det anförda biträder utskottetcenterpartiets förslag till budgetpolitiska riktlinjer.Utskottet bifaller således motion Fi37 (c) yrkande 2.I motion Fi36 (m, fp) finns många förslag som välöverensstämmer med vad utskottet här ställt sig bakom, men desaknar i flera fall den fördelningspolitiska profil somutskottet lägger stor vikt vid och som utskottet anser vara avavgörande betydelse. Utskottet avstyrker därför motion Fi36 (m,fp) yrkande 2.Vänsterpartiet och de gröna redovisar imotionerna Fi38 resp. Fi39 budgetalternativ som har detgemensamt att de båda leder till ökat skattetryck. Utskottet kanmed hänsyn härtill inte biträda dessa motioner.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringenatt med avslag på regeringens förslag i proposition1990/91:150 bilaga I:1 mom. 2 samt motionerna 1990/91:Fi36yrkande 2, 1990/91:Fi38 yrkande 7 och 1990/91:Fi39 yrkande 2godkänner vad som förordas i motion 1990/91:Fi37 yrkande 2 samtsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,27. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen(mom.14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 71börjar med rubriken och på s. 75slutar med "reviderade finansplanen" bort ha följande lydelse:Vänsterpartiet har i sitt budgetalternativ lagttyngdpunkten på fördelningspolitiken. I överensstämmelse meddetta synsätt har motionärerna krävt att tidigarefattade beslut om nedsättning av sjuk- och föräldraförsäkringenskall rivas upp samt att andra etappen av föräldraförsäkringenskall genomföras. De har också avvisat förslaget att slopafriåret vid sjukhusvård för förtidspensionärer liksom förslagetatt avveckla det särskilda stödet till flerbarnsfamiljer för köpav egnahem. Utskottet ansluter sig till motionärernasuppfattning i dessa frågor och ställer sig också bakom den avdem förordade utbyggnaden av barnomsorgen liksom deras förslagatt vidta särskilda insatser inom hälso- och sjukvården för attminska helgtjänstgöringen. Motionärerna för också fram ett somutskottet ser det fördelningspolitiskt välmotiverat förslag omextra åtgärder för de sämst ställda pensionärerna.Vänsterpartiet vill återställa skattesystemetsinkomstfördelande roll och förordar mot denna bakgrund skärptinkomstbeskattning genom höjd skattesats för inkomsttagare medinkomster överstigande , slopat grundavdrag iinkomstlägen överstigande . samt helt slopadavdragsrätt för ränteutgifter överstigande . I likhetmed utskottet anser motionärerna att de indirekta skatterna bördifferentieras så att baskonsumtion beskattas lägre än annankonsumtion. För att stärka låginkomsttagarnas ochbarnfamiljernas ställning föreslår de att mervärdeskatten påmat, kollektivtrafik och fjärrvärme sänks. Å andra sidan vill debehålla punktskatterna på vissa umbärliga konsumtionsvaror. Devill också höja stämpel- och reklamskatterna samt införa nyaskatter på finansiella tjänster och försäljningen av hyreshus.Utskottet gör den bedömningen att med vänsterpartietsbudgetförslag förs ca över tillhushållssektorn. Därtill kommer lättnaderna i den indirektabeskattningen. I och med att skattelättnaden för hushållenliksom bidragen dit finansieras med en motsvarande skärpning förhöginkomsttagarna sker inte en överföring till hushållen settsom grupp. I stället sker en omfördelning från höginkomsttagaretill låginkomsttagare.Kommunernas finanser bör långsiktigt stärkas på det sätt sommotionärerna föreslagit. I första hand sker detta genom attgrundavdraget slopas. För /92 beräknas dennaåtgärd inbringa till statskassan,medel som bör ställas till kommunernas förfogande i form av ettkommunalt stödpaket. I enlighet med vad förordarbör satsningar i första hand göras inom barnomsorg, hemtjänstoch sjukvård. Dessutom bör en del av medlen reserveras för enutbyggnad av kommunala bostadstillägg.Utskottet biträder också motionärernas uppfattning attförsvarsanslagen bör minskas och att börläggas ner. Å andra sidan vill motionärerna återställaenprocentsmålet för u-hjälpen, och de har därför föreslagit attbiståndsanslaget skall räknas upp med . Påkommunikationsområdet har de föreslagit en minskad satsning påbro- och vägutbyggnader men ökade insatser för kollektivtrafikenoch utbyggnaden av järnvägslinjer.Med hänvisning till vad utskottet här har anfört tillstyrkerutskottet det förslag till riktlinjer för budgetpolitiken somvänsterpartiet har redovisat. Regeringens och övriga partiersbudgetförslag tillgodoser inte de krav som enligt utskottetsmening bör gälla för budgetpolitiken. Utskottet har därföravvisat dessa förslag.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringenatt med avslag på regeringens förslag i proposition1990/91:150 bilaga I:1 mom. 2 samt motionerna 1990/91:Fi36yrkande 2, 1990/91:Fi37 yrkande 2 och 1990/91:Fi39 yrkande 2godkänner vad som förordas i motion 1990/91:Fi38 yrkande 7 samtsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omkommunalt stödpaket m.m.,28. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen(mom.14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 74börjar med "Det förslag till" och på s. 75 slutar med"reviderade finansplanen" bort ha följande lydelse:Det förslag till budgetpolitiska riktlinjer som miljöpartietde gröna för fram i motion Fi39 avviker inte från partietstidigare redovisade budgetalternativ. I det slår partiet fastatt de viktigaste målen för budgetpolitiken är att få till stånden minskning av såväl den materiella förbrukningen somenergiförbrukningen och miljöbelastningen. Partiet vill ocksåfrämja förebyggande vård, utjämna sociala och ekonomiskaklyftor, sänka inflationstrycket och bibehålla arbetslinjen.I likhet med de gröna anser utskottet att det ären huvuduppgift att bygga om samhället i en mer miljövänligriktning. Resurskrävande och miljöstörande teknik måste bytasmot resurssnål och miljövänlig.De miljöinriktade investeringar som motionärerna vill få tillstånd innefattar satsningar på järnvägar och kollektivtrafik, påenergiområdet och på internationell miljövård. För utskottetframstår den valda inriktningen på investeringarna som båderiktig och synnerligen angelägen om man skall kunna förbättramiljön.Skall de miljöpolitiska kraven kunna tillgodoses framövermåste beskattningen av energi och miljöstörande verksamhetskärpas. de grönas förslag har denna inriktning.Partiet förespråkar en skatteväxling mellan sänktaarbetsgivaravgifter och höjda råvaru- och miljöskatter.Arbetsgivaravgifterna skall sänkas -- dvs.med ca en fjärdedel -- i , på samt i vissakommuner i och . I övriga delar av landet utomstorstadsområdena begränsas sänkningen till . Istorstadsområdena skall dock samma nivå gälla för sjukvård,äldreomsorg och handikappomsorg. Med den regionaltdifferentierade sänkningen av arbetsgivaravgifterna befrämjasutvecklingen i skogslänen medan storstädernas expansionmotverkas.Miljöpartiet de gröna har föreslagit att olika former avenergiskatter skall skärpas med 25 miljarder kronor.Motionärerna vill slopa mervärdeskatten för basmat,kollektivtrafik och förnybara energikällor men i övrigt höja denmed en procentenhet. För hotell- och restaurangtjänster skalldock tidigare skattesats gälla. Tobaks- och alkoholbeskattningenföreslås bli kraftigt skärpt.Grundavdraget vid inkomstbeskattningen bör enligt motionärernahöjas, vilket tillsammans med en ny skatteskala lindrarbeskattningen av inkomster understigande . ochskärper den i inkomstlägen däröver. Motionärernas skatteförslaginnefattar också kraftigt begränsade möjligheter tillränteavdrag samt extra avdrag för glesbygdsbor och dem somuppbär hobbyinkomster.Miljöpartiet de gröna föreslår att föräldraförsäkringen byggsut med och att ersättningsnivån samtidigtsänks för den del av inkomsten som överstiger ca 145000 kr.Utvecklingsbiståndet bör enligt motionärerna räknas upp med 1miljard kronor för miljöinsatser, och ett lika stort belopp böravdelas för miljöinsatser i Central- och Östeuropa.Enligt utskottets mening är det mycket angeläget att inuvarande konjunkturläge föra en stram finanspolitik.Motionärernas budgetalternativ är för nästa budgetår drygt 3miljarder kronor starkare än regeringens. Utskottet ser det somvärdefullt att åtstramningen har en klart miljöinriktad profil.Budgetalternativet leder till en något högre skattekvot än förnärvarande. Enligt utskottets mening bör denna skärpning dockkunna accepteras under de år en stor kraftsamling kommer tillstånd för ombyggnaden av samhället i miljövänlig riktning.Genom omfördelningen från skatt på arbete till skatt påenergiråvaror och miljöfarliga utsläpp kommer enligt utskottetsmening kostnadstrycket för många företag att minska, vilket isin tur bidrar till att minska inflationstakten.Med hänvisning till vad utskottet här har anfört tillstyrkerutskottet det förslag till riktlinjer för budgetpolitiken sommiljöpartiet de gröna redovisar i motion Fi39. Utskottet har vidsin genomgång av övriga partiers ekonomisk-politiska motionerfunnit de däri redovisade budgetförslagen behäftade med sådanabrister att de inte kan godtas. Av samma anledning avvisarutskottet de förslag till riktlinjer som förs fram av regeringeni den reviderade finansplanen. Utskottet tillstyrker såledesmotion Fi39 (mp) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringenatt med avslag på regeringens förslag i proposition1990/91:150 bilaga I:1 mom. 2 samt motionerna 1990/91:Fi36yrkande 2, 1990/91:Fi37 yrkande 2 och 1990/91:Fi38 yrkande 7godkänner vad som anförts i motion 1990/91:Fi39 yrkande 2 samtsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,29. Utbyggnad av samlingslokaler (mom.26, motiveringen), och (allam) anser att den del av utskottets yttrande på s. 81 som börjarmed "Som också" och slutar med "utskottet motionen" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening bör inte statliga medel användas föratt främja ett ökat byggande av allmänna samlingslokaler.Förslaget i motion Fi60 (c, s) avstyrks därför av utskottet.I likhet med vad som framhålls i en avvikande mening somfogats till bostadsutskottets yttrande anser finansutskottet attäven det ordinarie stödet till samlingslokaler bör omprövas vidlämpligt tillfälle. Förslag av denna innebörd har vid fleratillfällen lagts fram av moderata samlingspartiet.30. Information om samarbete med EG (mom.37)(), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 86 sombörjar med "delar" och slutar med "Fi57 (v)"bort ha följande lydelse:Mot bakgrund av att ett svenskt närmande till EG kommer attvara en central politisk fråga under framöver anserutskottet att ytterligare insatser till stöd för en allsidigEuropainformation behövs, bl.a. genom politiska partier,studieförbund och andra folkrörelser.Utskottet föreslår därför att med bifall till motionFi57 (v) anvisar 10milj.kr. för denna information.dels att utskottets hemställan under 37 bort ha följandelydelse:37. beträffande information om samarbete med EGatt riksdagendels med bifall till motion 1990/91:Fi57 samt med avslagpå motion 1990/91:Fi48 yrkande 1 till Information om Sverigessamarbete med EG för /92 under tredjehuvudtiteln anvisar ett anslag på 10000000kr. samt som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omfördelning av medlen,dels lägger proposition 1990/91:150 bilaga I:2 i dennadel till handlingarna,31. Information om samarbete med EG (mom.37)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 86 sombörjar med "delar" och slutar med "Fi57 (v)"bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att ytterligare resurser måsteställas till förfogande för allsidig EG-information. Det ärdärför angeläget att en del av de medel som anslås förEG-information ställs till förfogande även för EG-kritiskafolkrörelser, däribland Nej till EG.Utskottet föreslår därför med bifall till yrkande 1 i motionFi48 (mp) att beslutar anslå ytterligare 20 milj.kr.till allsidig EG-information och som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om medlens fördelning. MotionFi57 (v) blir härmed tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 37 bort ha följandelydelse:37. beträffande information om samarbete med EGatt riksdagendels med bifall till motion 1990/91:Fi48 yrkande 1 samtmed anledning av motion 1990/91:Fi57 till Information omSveriges samarbete med EG för /92 under tredjehuvudtiteln anvisar ett anslag på 20000000kr. samt som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omfördelning av medlen,dels lägger proposition 1990/91:150 bilaga I:2 i dennadel till handlingarna,32. Kostnader för information om ungdomsbosparandet (mom.41), och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 87börjar med "I kompletteringspropositionen" och på s. 88slutar med "Fi45 (m) yrkande 4" bort ha följande lydelse:I kompletteringspropositionen (bil. I:4) föreslås attriksgäldskontoret skall ta över ansvaret förinformationsspridningen om ungdomsbosparandet efterspardelegationen som kommer att läggas ned vid halvårsskiftet.Kostnaderna för informationsspridningen bör enligt propositionenfå uppgå till . under /92. Beloppetföreslås bli täckt genom att åläggs att göraomdisponeringar i ett redan anvisat anslag.Enligt utskottets mening går det inte att med statligainformationskampanjer förbättra det privata sparandet.Det krävs åtgärder av helt annan ekonomisk-politisk art för attfå till stånd ett ökat sparande. Som framgår av motion Fi45 (m)har moderata samlingspartiet tidigare motsatt sig attbankinspektionen skall få överta vissa av deinformationsuppgifter som ålegat spardelegationen. Regeringensnu framförda förslag anser motionärerna vara lika felaktigt ochavstyrker det av denna anledning.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det inte börankomma på staten att bedriva sparkampanjer av detta slag.Utskottet biträder således motion Fi45 (m) yrkande 4 ochförordar att avslår regeringens begäran att fådisponera om medel för informationskampanjer omungdomsbosparandet.Vad utskottet här anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 41 bort ha följandelydelse:41. beträffande kostnader för information omungdomsbosparandetatt med bifall till motion 1990/91:Fi45 yrkande 4avslår regeringens förslag i proposition 1990/91:150 bilaga I:4punkt 2,33. Inriktningen av arbetsmarknadspolitiken (mom.45)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 90börjar med "har" och på s. 91 slutar med "avriksdagen" bort ha följande lydelse:Finansutskottet vill för sin del anföra följande.Regeringens ekonomiska politik leder nu till att arbetslöshetenökar snabbt. Vad som krävs är en ny ekonomisk politik som kankomma till rätta med de allvarliga obalanserna i den svenskaekonomin, återställa det svenska näringslivets internationellakonkurrensförmåga och förbättra investeringsklimatet.I det läge som uppstått är det nödvändigt att sätta inarbetsmarknadspolitiska åtgärder för att lindra effekterna avden stigande arbetslösheten. Särskilt väsentligt är det attmotverka långtidsarbetslösheten.Utskottet anser att arbetsmarknadspolitiken skall fungera somett smörjmedel för arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiskainsatser skall underlätta för de arbetssökande att snabbt hittaarbete på den öppna arbetsmarknaden samt hjälpa arbetsgivarnaatt snabbt fylla vakanser. Geografisk och yrkesmässig rörlighetmåste stimuleras. En väl fungerande yrkesutbildning är enförutsättning för att ungdomar skall kunna träda ut påarbetsmarknaden.Arbetsmarknadspolitiken har också en social uppgift att hjälpapersoner med särskilda problem såsom handikappade ochinvandrare. Det behövs mer insatser från arbetsförmedlingarnaför att stödja unga handikappade. De tekniska och personellaresurserna inom måste i större utsträckning komma desvårast handikappade till godo.