bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — beträffande strandskyddatt antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) såvitt avser16§ och 16a§ samt avslår motionerna 1990/91:Jo718 och1990/91:Jo780,res. 193 (m)216. beträffande strandbadatt avslår motion 1990/91:Jo757,217. beträffande slitaget av fjällhedarnaatt avslår motion 1990/91:Jo81 yrkande 2,218. beträffande motortrafik i fjällen och vattenområdenaatt avslår motionerna 1990/91:Jo109 yrkande 16,1990/91:Jo732 yrkande 7, 1990/91:Jo751 yrkandena 9--11 och1990/91:Jo773,res. 194 (v, mp)219. beträffande klibbalenatt avslår motion 1990/91:Jo311 yrkande 7,220. beträffande lagförslagen om naturvården i övrigtatt antar de i propositionen framlagda förslagentill1. lag om ändring i vattenlagen (1983:291),2. lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822) i den delförslaget inte omfattas av utskottets hemställan ovan undermom.215,3. lag om ändring i terrängkörningslagen (1975:1313),4. lag om ändring i lagen (1979:425) om skötsel avjordbruksmark,5. lag om ändring i ädellövskogslagen (1984:119) och6. lag om ändring i (1987:10),221. beträffande miljömål för de areella näringarnam.m.att avslår motionerna 1990/91:Jo79 och 1990/91:Jo819yrkande4,res. 195 (c)222. beträffande sektorsansvaret för de skogliga frågornaatt avslår motion 1990/91:Jo88 yrkande1,res. 196 (m)223. beträffande skydd av fjällnära skogarm.m.att avslår motionerna 1990/91:Jo109 yrkande 14,224. beträffande förbud mot kvävegödsling och kemiskabekämpningsmedel i skogsbruketm.m.att avslår motionerna 1990/91:Jo75 yrkande1,1990/91:Jo109 yrkande15, 1990/91:Jo311 yrkandena8, 17och18,res. 197 (v)res. 198 (mp)225. beträffande försöksverksamhet med skötselplaneratt avslår motion 1990/91:Jo317,226. beträffande grundvatten för enskildvattenförsörjningm.m.att avslår motionerna 1990/91:Jo528 yrkandena1, 2och 3, 1990/91:Jo716 och 1990/91:Jo921,res. 199 (c)res. 200 (mp)227. beträffande forskning och utbildning inomvattenområdetm.matt avslår motion 1990/91:Jo528 yrkandena 4, 5och6,res. 201 (c)228. beträffande grundvattenkontrollnät, beredskap vidvattenbristm.fl. vattenfrågoratt avslår motion 1990/91:Jo513,res. 202 (mp)229. beträffande jordbrukets betydelse för en god miljöatt avslår motion 1990/91:Jo113 yrkande43,res. 203 (c)230. beträffande utbildningi ekologiskt jordbrukm.m.att avslår motion 1990/91:Jo72 yrkande1,231. beträffande jordbrukets miljöpåverkanm.m.att avslår motion 1990/91:Jo88 yrkandena7 och9,res. 204 (m)232. beträffande ändring i 4§ lagen (1979:425) om skötselav jordbruksmarkatt avslår motion 1990/91:Jo109 yrkande4,res. 205 (v)233. beträffande återskapande av våtmarkeratt avslår motionerna 1990/91:Jo113 yrkande14 och1990/91:Jo118 yrkande8,res. 206 (c)res. 207 (mp)234. beträffande miljökrav på biobränsleproduktionatt avslår motion 1990/91:Jo226 yrkande10,res. 208 (mp)235. beträffande insatser för bevarande av det öppnakulturlandskapetatt avslår motion 1990/91:Jo280 yrkande2,res. 209 (mp)236. beträffande ängs- och hagmarkerna i länatt avslår motion 1990/91:Jo78,237. beträffande kostnadseffektiv kvävereduktionatt avslår motion 1990/91:Jo110 yrkande21,res. 210 (fp, v, mp)238. beträffande bidrag för gödselvårdsanläggningarm.m.att avslår motionerna 1990/91:Jo201 yrkande1 och1990/91:Jo208,239. beträffande lagringskapacitet för stallgödselm.m.att avslår motionerna 1990/91:Jo113 yrkande45 och1990/91:Jo226 yrkande6,res. 211 (c)240. beträffande minskad användning av handelsgödselkväveatt avslår motionerna 1990/91:Jo226 yrkandena4, 5och7 och 1990/91:Jo728 yrkande11,res. 212 (mp)241. beträffande avgift på gödselmedelatt antar förslaget till lag om ändring i lagen(1984:409) om avgift på gödselmedel,242. beträffande bekämpnings- och gödslingsfria zoneratt avslår motionerna 1990/91:Jo75 yrkande8 och1990/91:Jo119 yrkande22,res. 213 (mp)243. beträffande anpassning till EGs regelsystematt avslår motion 1990/91:Jo88 yrkande8,res. 214 (m)244. beträffande miljöavgifter på vissa bekämpningsmedelatt avslår motion 1990/91:Jo105 yrkande29,res. 215 (m)245. beträffande minskad användning av kemiskabekämpningsmedelm.m.att avslår motionerna 1990/91:Jo226 yrkande9 och1990/91:Jo710 yrkandena15 och16,res. 216 (mp)246. beträffande ändring i skötsellagenm.m.att avslår motionerna 1990/91:Jo118 yrkande7 och1990/91:Jo705 yrkande11,res. 217 (fp)247. beträffande gränsvärde för kadmium i handelsgödselatt avslår motionerna 1990/91:Jo75 yrkande7,1990/91:Jo113 yrkande44 och 1990/91:Jo728 yrkande3,res. 218 (c)res. 219 (v)res. 220 (mp)248. beträffande kadmium i jordbruksmarkatt avslår motion 1990/91:Jo226 yrkande8,249. för att stimuleraövergång från mineraloljor till vegetabiliska oljoratt avslår motionerna 1990/91:Jo95, 1990/91:Jo215och 1990/91:Jo243,res. 221 (m)res. 222 (c)250. beträffande disposition av miljöavgifteratt godkänner dispositionen av vissa avgifterm.m.fr.o.m. /92 och avslår motionerna 1990/91:Jo75yrkande6, 1990/91:Jo113 yrkande46, 1990/91:Jo201 yrkande2,1990/91:Jo253 yrkande13 och 1990/91:Jo728 yrkande2,res. 223 (c)res. 224 (v)res. 225 (mp)251. beträffande redovisning av användningen avmiljöavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedelatt avslår motion 1990/91:Jo255,252. beträffande miljöförbättrande åtgärder i jordbruketatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1990/91:Jo96, 1990/91:Jo113 yrkandena47och48 och 1990/91:Jo253 yrkande14 till Miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket för /92 anvisar ettreservationsanslag på 58100000kr.,res. 226 (c)253. beträffande miljödepartementetatt till för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på 34217000kr.,254. beträffande utredningarm.m.att till Utredningarm.m. för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på 19000000kr.,255. beträffande ansvarsområdeatt godkänner att den huvudsakliga inriktningen förverksamheten inom ansvarsområde skall vara ienlighet med vad regeringen förordat,256. beträffande statens naturvårdsverkatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1990/91:Jo75 yrkande 5, 1990/91:Jo104yrkandena 1--13, 1990/91:Jo107 yrkande10, 1990/91:Jo108yrkande 3, 1990/91:Jo109 yrkande 9, 1990/91:Jo110 yrkandena 24,27, 28 och 29 och 1990/91:Jo113 yrkandena 50 och51 tillStatens naturvårdsverk för /92 anvisar ettramanslag på 424816000kr.,res. 227 (fp)res. 228 (c)res. 229 (v)res. 230 (mp)257. beträffande Stiftelsen -- ÅbySäteriatt avslår motionerna 1990/91:Jo65 och 1990/91:Jo113yrkande17,res. 231 (c)258. beträffande ekonomisk kompetens vid naturvårdsverketatt avslår motion 1990/91:Jo105 yrkande13,res. 232 (m)259. beträffande information om växthuseffektenatt avslår motion 1990/91:Jo737 yrkande7,res. 233 (v, mp)260. beträffande utlokalisering av statensnaturvårdsverkm.m.att avslår motionerna 1990/91:Jo746 och1990/91:Jo758,261. beträffande bidrag till miljöarbeteatt med anledning av regeringens förslag ochmotionerna 1990/91:Jo104 yrkandena14 och 15, 1990/91:Jo105yrkande55, 1990/91:Jo110 yrkande25, 1990/91:Jo113yrkande10 och 1990/91:Jo768 och med avslag på motionerna1990/91:Jo104 yrkandena16 och 17 och 1990/91:Jo110 yrkandena26 och 31 till Bidrag till miljöarbete för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på 231855000kr.,res. 234 (s)262. beträffande anslag för åtgärder mot försurning av markoch vattenatt avslår motion 1990/91:Jo60,263. beträffande stöd till Vätternvårdsförbundetatt avslår motion 1990/91:Jo91,264. beträffande investeringar inom miljöområdetatt med anledning av regeringens förslag, med bifalltill motionerna 1990/91:Jo109 yrkande7, 1990/91:Jo110yrkande23 och 1990/91:Jo113 yrkande49 och med avslag påmotionerna 1990/91:Jo104 yrkande18, 1990/91:105 yrkande 51delvis och 1990/91:Jo109 yrkande8 till Investeringar inommiljöområdet för /92 anvisar ettreservationsanslag på 188000000kr. samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 235 (m)265. beträffande avtal om inköp av urskogaratt avslår motion 1990/91:Jo105 yrkande51 delvis,res. 236 (m)266. beträffande miljöforskningatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1990/91:Jo113 yrkande34 tillMiljöforskning för /92 anvisar ettreservationsanslag på 133190000kr.,res. 237 (c)267. beträffande återställande av döda havsbottnaratt avslår motion 1990/91:Jo791,268. beträffande forskning för ett avfallssnålt samhälleatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1990/91:Jo104 yrkande19 till Forskning förett avfallssnålt samhälle: Avfallshantering för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på 12360000kr.,res. 238 (mp)269. beträffande dels godkänner att den huvudsakliga inriktningenför verksamheten inom koncessionsnämnden skall vara i enlighetmed vad regeringen förordat, dels till förmiljöskydd för /92 anvisar ett ramanslag på17863000kr.,270. beträffande miljöfondatt till Bidrag till Förenta Nationernasmiljöfond för /92 anvisar ett förslagsanslag på22000000kr.,271. beträffande visst internationellt miljösamarbeteatt med anledning av regeringens förslag ochmotionerna 1990/91:Jo104 yrkandena20 och 21, 1990/91:Jo110yrkande30, 1990/91:Jo113 yrkande12 och 1990/91:Jo115yrkande9 till Visst internationellt miljösamarbete /92 anvisar ett förslagsanslag på15900000kr.,res. 239 (s) - villk.272. beträffande Svenska naturskyddsföreningensinternationella verksamhetatt avslår motionerna 1989/90:Jo820 yrkande6 och1990/91:Jo752 yrkande8,273. beträffande internationella miljöinstitutatt till för /92 anvisar ettreservationsanslag på 25000000kr.,274. beträffande lokaler vid statens naturvårdsverkatt bemyndigar regeringen att besluta om anskaffningav utrustning till lokaler vid inom denkostnadsram som förordats,275. beträffande inredning och utrustning av lokaler vidvissa myndigheteratt till Inredning och utrustning av lokaler vidvissa myndigheter för /92 anvisar ettreservationsanslag på 13200000kr.,276. beträffande kemikalieinspektionens ansvarsområdeatt godkänner att den huvudsakliga inriktningen förverksamheten inom kemikalieinspektionens ansvarsområde skallvara i enlighet med vad regeringen förordat,277. beträffande kemikalieinspektionenatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1990/91:Jo104 yrkandena22 och23 och1990/91:Jo107 yrkande9 till Kemikalieinspektionen /92 anvisar ett förslagsanslag på 1000kr.,res. 240 (v)res. 241 (mp)278. beträffande landskapsvårdande åtgärderatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1990/91:Jo75 yrkande3, 1990/91:Jo104yrkande24 och 1990/91:Jo273 yrkande2 tillLandskapsvårdande åtgärder för /92 anvisarett reservationsanslag på 200000000kr.,res. 242 (v)res. 243 (mp)279. beträffande utvärderingm.m. av ersättningen förlandskapsvårdatt avslår motion 1990/91:Jo802,res. 244 (v)280. beträffande sanering och återställning av miljöskadadeområdenatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1989/90:Jo883 yrkande8, 1990/91:Jo97yrkande3 och 1990/91:Jo104 yrkande25 till Sanering ochåterställning av miljöskadade områden för /92anvisar ett reservationsanslag på 25000000kr.,res. 245 (m)res. 246 (v)res. 247 (mp)281. beträffande prioriteringar inom anslaget Sanering ochåterställning av miljöskadade områdenatt avslår motion 1989/90:Jo883 yrkande9,res. 248 (m) - villk.282. beträffande särskilda anslag för lokalaavloppssystemm.m.att avslår motionerna 1990/91:Jo72 yrkande2,1990/91:Jo113 yrkandena9 och 35 och 1990/91:Jo816yrkande8,res. 249 (c)283. beträffande nytt anslag för anläggande av våtmarkeratt avslår motion 1990/91:Jo109 yrkande6.Stockholm den 15 maj 1991På jordbruksutskottets vägnarKarl : (), (), HåkanStrömberg (s), (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (),(), () och (). Inriktningen av miljöpolitiken m.m. (mom. 1), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 69börjar med "Mot angivna" och på s. 73 slutar med "angivna delar"bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Jo105 har miljöproblemen blivit alltmerkomplexa. I det bakgrundsmaterial som tagits fram tillmiljöpropositionen framgår att miljöproblemen i tillstor del beror på utsläpp i andra länder. Av svavelnedfallet iSverige kommer t.ex. endast en tiondel från svenska källor. Vissdel av de svenska utsläppen exporteras till andra länder. Sammaförhållanden gäller för en rad andra föroreningar.Detta innebär att även om de svenska utsläppen helt upphördeskulle den svenska miljösituationen endast förbättrasmarginellt.Högt ställda nationella miljökrav ger oss emellertid möjlighetatt i internationella förhandlingar kräva långtgående insatserav andra länder.De största miljöinsatserna uppnås genom ett offensivtmiljövårdsarbete inom EG. EGs miljövårdande insatser kommer attspela en betydelsefull roll för miljön i hela . EG kommerockså att vara en viktig aktör i det internationellamiljövårdsarbetet.Sverige skulle som medlem i EG -- tillsammans med t.ex.Tyskland, och -- sannolikt kunna drivafram strängare miljöregler på en rad områden, exempelvis då detgäller avgasrening.I de pågående EES-förhandlingarna har frågan omEFTA-nationernas syn på miljö-, hälso- och säkerhetsfrågor varitett problemområde. Harmonisering och anpassning till i dessa hänseenden blir av detta skäl synnerligenviktiga. Det är angeläget att svensk miljölagstiftning inte gesett innehåll som inte svarar mot vetenskapligt grundade krav.Detta kan gälla såväl förbud som fastställande av gränsvärden.Inom EG har träffats beslut om att bilda en särskildmiljöorganisation -- EEA -- European Environment Agency.Beslutet har emellertid ännu inte verkställts. Utskottet anseratt det är utomordentligt viktigt att redan från börjandeltar i arbetet inom EEA som fullvärdig medlem.Miljöproblemens globala karaktär illustreras främst genom dehotande klimatförändringarna och uttunningen av ozonskiktet.Dessa miljöhot kan endast avvärjas genom kraftfullainternationella insatser.En av 1990-talets viktigaste uppgifter är att uppnålångtgående internationella överenskommelser på miljöområdet.Detta gäller inte minst inom klimatvårdsområdet. Vid i bör prioriteraklimatvård och frågor som rör skyddet av den biologiskamångfalden.Regeringen väljer i sin proposition att prioritera gårdagensproblem. En rad förslag riktas mot självaproduktionsprocesserna, trots att deras negativa miljöeffekterhar minskat. Regeringen tycks inte vara medveten om attmiljöproblemen har ändrat karaktär. Större insatser måste,enligt utskottets mening, läggas på produktövervakning.För att miljöarbetet skall bli framgångsrikt måstebeslutsfattarna våga att göra prioriteringar.Det amerikanska () har gjort enutvärdering av miljöproblemen med avseende på ekologi,cancerrisker, andra hälsorisker och välfärd. Ett antalvetenskapliga experter gjorde analysen. De satteluftföroreningarna och uttunningen av ozonskiktet påtoppplats. Växthuseffekten fick en topplacering när det gällerekologisk fara men låg placering när den relateras tillhälsorisk i närtid.Enligt utskottets uppfattning har en djupgående analys iprioriteringsfrågan gjorts av FNs kommission för miljö ochutveckling -- den s.k. . I sin rapportsätter den växthuseffekten främst bland miljöfrågor följt avhotet mot ozonskiktet, luftföroreningarna och hotet mot våravatten.Naturvårdsverket bör få i uppdrag att med utgångspunkt fråninternationella analyser och med hjälp av den stora sakkunskap,som finns på skilda håll i vårt land, göra en studie med förslagtill hur miljöfrågorna skall prioriteras.Det finns som motionärerna anför all anledning att riktakritik mot regeringens agerande på klimatvårdsområdet. Det såkallade koldioxidtaket infördes . Enligt riksdagensbeslut skulle regeringen kartlägga energiproduktionens effekterpå koldioxidhalten i atmosfären.Denna kartläggning har -- trots uttryckliga beslut-- ännu inte genomförts.I Noordwijk i hölls den första världskonferensen omklimatfrågor. Konferensen, som hölls , samladedeltagare från 67 länder, däribland . Konferensenrekommenderade de deltagande nationerna att utreda om det ärmöjligt att minska koldioxidutsläppen ienlighet med rekommendationer.Sverige har inte följt rekommendationerna frånNoordwijkkonferensen.Vid Bergenmötet som hölls uppmanades alladeltagande länder, däribland , att utarbeta nationellastrategier för att begränsa eller reducera utsläppen avkoldioxid och andra växthusgaser så mycket som möjligt. Dessastudier, som också skulle innehålla kostnadsuppskattningar,skulle varit klara i februari 1991.Sverige har inte följt uppmaningarna från Bergenmötet. I deenergipolitiska överläggningarna utgick man från attkoldioxidtaket redan hade överskridits, trots att alltillgänglig information visade på motsatsen.Energiöverenskommelsen presenterades , i vilkenbl.a. hävdas att koldioxidtaket hade överskridits. Den 16januari presenterades den officiella statistiken förkoldioxidutsläppen. Siffrorna visar att de svenskakoldioxidutsläppen har minskat kontinuerligt sedan 1987.Den andra världsklimatkonferensen uppmanade alla utveckladeländer att analysera möjligheterna att reducera utsläppen avsådana växthusgaser som inte regleras i Montrealprotokollet.Analysen, som skall omfatta de två närmaste decennierna, skallsåledes omfatta koldioxid, metan och dikväveoxid.För att säkerställa att dessa analyser utförs i enlighet medde internationella överenskommelserna föreslår utskottet attriksdagen skall uppdra åt regeringen att följa deinternationella rekommendationerna.När det gäller FNs konferens om miljö och utveckling iBrasilien 1992 anser utskottet att , inom ramen för dennaallmänna målsättning, bör arbeta för preciserade mål för olikaländergrupper rörande bl.a. koldioxidutsläpp och CFC-användning. I-ländernas koldioxidutsläpp bör på kort siktstabiliseras, för att därefter minska. kravpå en 20-procentig minskning bör vara ettriktmärke.Utskottet vill även betona i-ländernas särskilda ansvar.I-länderna kan, genom att vidta utsläppsbegränsande åtgärder,skapa utvecklingsutrymme för u-länderna.Skogsfrågorna skulle kunna knytas till dettaförhandlingsarbete på så sätt att nyplantering av skog i tredjevärlden inräknas som ett sätt att minska koldioxidutsläppen.Sverige bör under konferensen verka för att och EGslångtgående beslut om avveckling av ozonförstörande kemikaliervinner allmän acceptans bland i-länderna och attavvecklingsstödet till får en utformning som äroperativ.Sverige måste sträva efter att nå bindande överenskommelserrörande konkreta minskningar av koldioxid och andraväxthusgaser. Alltför övergripande målsättningar kommer nämligenatt visa sig svåra att följa upp. En framgångsrikklimatvårdsstrategi måste därför vara konkret.Det är enligt utskottets mening nödvändigt att förstärkariksåklagarens kompetens på miljöområdet. Det kan exempelvis skegenom att minst en åklagare i varje region erhåller särskildutbildning och genom att särskilda medel ställs till förfogandeför att täcka kostnader för experthjälp.De miljörättsliga frågornas betydelse kommer sannolikt attöka. Utskottet anser därför att en professur i miljörätt börinrättas. måste de gränsöverskridande luft- ochvattenföroreningarna komma under ökad rättslig reglering, vilketäven kräver ökad kunskapsuppbyggnad kring internationellmiljörätt.Det finns starka skäl för att se över helamyndighetsorganisationen på miljöområdet. Inom ramen för dennaöversyn bör det övervägas om det är lämpligt att slå sammankemikalieinspektionen med och på så sätt bildaett helt nytt miljövårdsverk. Även den regionala miljövårds- ochtillsynsorganisationen bör ses över. Det är angeläget att denlokala och regionala tillsynsverksamheten blir effektiv. Behovetav att säkra kompetens och kontinuitet på lokal och regionalnivå kan inte övervärderas.För att miljöarbetet skall kunna bedrivas effektivt fordrasatt miljöfrågorna knyts samman med ekonomiska resonemang. Det ärviktigt att finna de mest kostnadseffektiva lösningarna ochständigt väga kostnad mot nytta. Genom ett bättre ekonomisktunderlag kan korrekta prioriteringar göras och resurserna kananvändas mer effektivt. Utskottet anser att börfå utökad kompetens även då det gäller ekonomiska frågor.Varje enskild kommun skall ha rätt att utveckla denorganisationsform som är bäst avpassad till de lokala behoven.Kommunerna har dock vissa lagstadgade uppgifter -- främst avtillsynskaraktär -- på miljöområdet. Det är angeläget attkommunerna fullföljer detta ansvar. Även kommer detatt finnas ett behov av en fristående kommunalmiljöövervakningsverksamhet. Miljö- och hälsoskyddskontorensövervakningsverksamhet bör inte sammanföras med verksamheternavid byggnadsnämnderna eller de tekniska nämnderna.På en rad områden finns en lagstadgad tillsynsverksamhet.Denna tillsynsverksamhet skall i första hand bekostas avbudgetmedel. En utredning bör göras i syfte att klarlägga deekonomiska konsekvenserna av att låta tillsynsverksamhetenbekostas av budgetmedel.Olika ekonomiska styrmedel bör användas för att driva påutvecklingen i miljövänlig riktning. Principen om attförorenaren skall betala -- Polluter Pays Principle -- skalltillämpas mer aktivt. Detta kan ske genom att olika ekonomiskastyrmedel används.Ett svenskt EG-inträde är att vänta . Sverigebör redan nu sträva efter att föra en politik som inte försvårarden kommande integrationen med EG. De åtgärder som vidtas påmiljöområdet och andra områden skall stå i samklang medförhållandena inom EG. Utskottet vill särskilt framhålla viktenav att inte införa nya skatter och avgifter som strider mot vadsom kommer att gälla i den gemensamma marknaden den 1 januari1993.Inom EG diskuteras införande av olika ekonomiska styrmedel.Det är angeläget att aktivt följer denna utveckling.Nya och effektiva styrmedel bör utvecklas. Regeringen böråterkomma till med förslag som innebär attlagstiftningen öppnas för handel med överlåtelsebarautsläppsrätter. Denna metod kan exempelvis vara effektiv för attminska närsaltutsläppen från kommunala reningsverk.Ekonomiska stimulanser bör användas för att premiera mermiljövänliga alternativ. Olika typer av skatterabatter kananvändas för att påskynda övergången till mer miljövänligteknik. De företag som minskar sina utsläpp utöver de avkoncessionsnämnden fastställda kraven bör premieras. Det kanexempelvis ske genom en sänkt beskattning. Skattesänkningenskall då stå i proportion till utsläppsminskningen.Vad utskottet anfört om inriktningen av miljöpolitiken börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande inriktningen av miljöpolitiken m.m.att med anledning av motion 1990/91:Jo105 yrkandena1--3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört samt avslår motionerna 1990/91:Jo110 yrkande 1,1990/91:Jo113 yrkande 1, 1990/91:Jo115 yrkande 1,1990/91:Jo116 yrkandena 1--3 och 5--7, 1990/91:Jo739 yrkande1, 1990/91:Jo749 yrkande 1 och 1990/91:Jo801 yrkande 1,2. Inriktningen av miljöpolitiken m.m. (mom. 1)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 69börjar med "Mot angivna" och på s. 73 slutar med "angivna delar"bort ha följande lydelse:Utskottet delar liberalernas grundsyn attmiljöpolitiken bör ta sin utgångspunkt i den enskilda människan.Det är hennes överlevnad och önskan om och behov av en god miljösom bör ligga till grund för miljöpolitiken.Människan har en unik egenskap i det att hon är medveten omkonsekvenserna av sina handlingar och kan planera för framtiden.Det kan endast vara människan själv som sätter gränser för sitthandlande. Men långsiktiga överlevnadsfrågor får inte bliföremål för avvägningar mot andra värden.Miljöpolitiken måste utgå från att naturen inte får utnyttjasmer än vad den tål. Människan har rätt att bruka och utvecklamen inte att utnyttja och utarma.