bet · GE01NU38 · 1991-05-16 00:00:00 — Enligtmotionären kommer flera utförsäljningar av statliga företag attaktualiseras . Han föreslår också attvinstandelssystem skall införas inom statligt ägda företag ochinom de statliga affärsverken.Med den syn på statligt företagande som utskottet harredovisat i det föregående finns det, menar utskottet, inte skälför att begära att det utarbetas regler för hurutförsäljning av statliga företag bör genomföras. Någotriksdagsinitiativ i frågan om vinstandelssystem för de statligaföretagen och affärsverken är inte heller motiverat enligtutskottets uppfattning. De aktuella yrkandena i motion1990/91:N372 (m) avstyrks alltså.I tre motioner har de statliga företagens roll i Norrbottenslän tagits upp.Ett uttalande av om behovet av investeringar vidSSAB i påfordras i motion1990/91:N211 (s). Även om det främst är företagets styrelse ochledning som har att fatta beslut om investeringar har staten,anser motionärerna, såsom huvudägare ett ansvar för att driva påutvecklingen i bolaget. Även i motion 1990/91:N276 (v) finns ettyrkande om investeringar vid detta företag. Enligt motionärernabör regeringen bygga upp en beredskap för ett ägartillskott tillSSAB i syfte att ekonomiska förutsättningar skall skapas förnödvändiga investeringar till följd av ökade miljö- ochenergihushållningskrav. I motionen krävs vidare attFörvaltningsaktiebolaget skall ges nya riktlinjer fördriften av basindustrierna. Dessa industrier skulle sålundadrivas inte enbart utifrån marknadsmässiga villkor, utan deskulle i sin verksamhet också beakta regionalpolitiska aspekter,bedöma samhällsekonomiska konsekvenser och sträva efter enenergisnål och miljömässigt uthållig teknik. Enligt yrkandet imotion 1990/91:N376 (v) skall de statliga företagen åläggas attpå ett mera effektivt sätt än medverka till attnäringslivet i stärks. Om de berörda statligaföretagen hade breddat sin verksamhet och ökat sinvidareförädling av råvaror skulle näringslivets utveckling ilänet ha sett annorlunda ut, anför motionären. Utskottetbehandlar här även motion 1990/91:N352 (v) i nu aktuell del.Enligt denna motion bör de statliga och samhällsägda företagenutnyttjas mer aktivt för regionalpolitiska syften. Dessa företagborde vidare medverka till att en ökad förädling av landetsråvaror kommer till stånd inom landet.Som tidigare nämnts förvaltar Fortia statens aktier i bl.a.LKAB, och . Fortia har startat sin verksamhet underhösten 1990 efter tidigare beslut av (prop.1989/90:88, 1989/90:NU35). Enligt beslutet skall Fortiasstyrelse och ledning bära huvudansvaret för förvaltningen avaktierna. Det betonades i beslutet att Fortia skulle utövaägarrollen på ett aktivt och för berörda bolag vitaliserande ochberikande sätt. Med anledning av två motioner (s) liknande de nuaktuella underströk utskottet (1989/90:NU35 s. 16) att bildandetav det nya förvaltningsbolaget inte förändrade statens ansvarför utvecklingen i basindustrierna. Något uttalande av riksdageni frågan var dock enligt utskottets mening inte påkallat. I tvåreservationer avstyrktes förslaget om överföring av aktiernatill ett förvaltningsbolag. I den ena (m, fp, c) anfördes attbildandet av det nya bolaget skulle försvåra en angelägenutförsäljning av statliga företag, och i den andra (mp) sadesatt insyn i de statliga företagens verksamhet skullekomma att minska med ett sådant bolag.Enligt utskottets mening bör inte heller de nu aktuellamotionerna ge anledning till något initiativ av riksdagen.Staten har ett oförändrat stort ansvar för utvecklingen ibasindustrierna. Det ankommer emellertid inte på attpröva behovet av investeringar i olika statliga bolag eller attstyra verksamheten i dessa bolag. Motionerna 1990/91:N211 (s),1990/91:N276 (v), 1990/91:N352 (v) och 1990/91:N376 (v)avstyrks i angivna delar med det nu sagda.Motion 1990/91:N221 (fp) går ut på att de båda statligabolagen på alkoholområdet, och SystembolagetAB, i fortsättningen skall inordnas under istället för som under . Alkohol är vårtlands största medicinska och sociala problem, anförmotionärerna. De menar att monopolföretag som har tillskapats avhälsopolitiska skäl bör sortera under . Dettagäller redan beträffande , påpekas det.Enligt regeringsformen (7 kap. 1 §) ankommer det på regeringenatt fördela ärendena mellan olika departement. Med hänvisninghärtill avstyrks motionen.Allmänt om de statliga affärsverkenFör närvarande finns det sju statliga affärsverk, nämligendomänverket, luftfartsverket, postverket, ,, och . Avdessa hör domänverket och tillnäringsutskottets och övriga till trafikutskottetsberedningsområde. Det tidigare affärsverket FFV har efter beslutav (prop. 1989/89:88, 1989/90:NU35) nyligenombildats till aktiebolag.Det konstateras i propositionen (s. 129) att inslagen avkonkurrens blir allt större inom de områden som affärsverkenarbetar på. sker en internationalisering av denationella marknaderna. Därför krävs, anförs det, en utvecklingoch förnyelse av affärsverken. Statens affärsverksamhet börenligt regeringen ges en sådan organisationsform att ägarrollenkan utövas ändamålsenligt och effektivt. I propositionenföreslås att domänverket och skallombildas till aktiebolag. Vidare framläggs förslag bl.a. om attteleverket skall ges en ny associationsform och attförutsättningarna och formerna för postverkets verksamhet skallses över. De senare förslagen behandlas av trafikutskottet.Statens vattenfallsverkOmbildning till aktiebolagRegeringen föreslår alltså att () skall ombildas till aktiebolag. Ändringen avverksamhetsform skulle ske . Vattenfallsverksamhet med det s.k. storkraftnätet och medsamkörningsförbindelserna med utlandet bör emellertid enligtregeringen tills vidare drivas i affärsverkets form. Utskottetåterkommer till denna fråga i det följande (s. 19).Affärsverksformen framstår inte längre som ändamålsenlig förVattenfalls konkurrensutsatta verksamhet, sägs det ipropositionen (s. 167). De svenska och utländska elmarknadernagenomgår en strukturomvandling. Kunderna och omvärlden får alltstörre betydelse för verksamheten. Konkurrensen mellan företagoch mellan energiformer och energisystem ökar. Mot dennabakgrund anser regeringen att bör ges möjlighet attutveckla sin konkurrensutsatta verksamhet genom ombildning tillaktiebolag. Enligt regeringen bör den överförda verksamhetenhållas samman inom en koncern, som skall ha staten som ensamägare. I propositionen föreslås att dels godkännerombildningen till aktiebolag, dels bemyndigar regeringen attgenomföra denna. Vidare begärs att godkänner attöverföringen av tillgångar och skulder från affärsverket tillaktiebolaget i huvudsak skall ske till bokförda värden. Dettaskulle enligt regeringen innebära att det nya bolaget gesförutsättningar likvärdiga med dem som gäller för branschen iövrigt.Krav på avslag på regeringens förslag framläggs i motionerna1990/91:N45 (v) och 1990/91:N42 (mp). I den förstnämndamotiveras yrkandet bl.a. med att en övergång till aktiebolagskulle innebära att direkta inflytande öververksamheten försvann. Motionärerna befarar vidare attövergången är det första steget i en process som leder till enutförsäljning av . I motionen krävs att istället skall hos regeringen begära förslag till en regionaluppdelning av verket.I motion 1990/91:N42 (mp) argumenteras för en omstruktureringav . Motionärerna anser att i sin nuvarandeform bör avvecklas i syfte att maktkoncentrationen skall minska,att elmarknaden skall få en mera funktionell organisation ochatt marknadsekonomin skall fungera bättre. I motionen lämnasföljande förslag till hur statens verksamhet inomelenergiområdet skall bedrivas. Vattenkraftverken samt devärmekraftverk som utnyttjar fossila bränslen skall säljas tilllandstingen i resp. län och kärnkraftverken samordnas i ettseparat affärsverk under industridepartementet.Högspänningsdistributionen skall sammanföras till ett "statenseltransmissionsverk" och detaljdistributionen liksom allfjärrvärmeverksamhet säljas ut till lokala distributörer.Projekterings- och entreprenadverksamheten skall ombildas tillett separat aktiebolag och övrig verksamhet säljas elleröverföras till andra statliga företag. De medel som statendärvid tillförs bör, enligt motionärerna, användas förinvesteringar i miljövänlig och energisnål teknik ikrisbekämpande syfte. Regeringen borde tillsätta en arbetsgruppmed uppgift att utarbeta detaljförslag som skulle föreläggasriksdagen , så att beslut kunde fattas underinnevarande och genomförandet till stor del vara klartden . Liknande krav på omstrukturering av Vattenfallhar från sida även framställts i motion1990/91:N404.Som tidigare nämnts kräver de tre borgerliga partierna imotion 1990/91:N218 att skall privatiseras. Måletborde vara ett decentraliserat i spridd privat ägomed möjlighet till regionala ägarstrukturer. I sina resp.motioner med anledning av propositionen hänvisar partierna tillden nyssnämnda gemensamma motionen från allmänna motionstiden.Regeringens förslag om bolagisering av avvisas inte.Dock borde bolagiseringen följas av en omstrukturering avVattenfall. De tre partierna redovisar härvidlag olika förslag.Det finns ingen anledning för staten att äga ett kraftbolag,anför moderata samlingspartiet i motion 1990/91:N34. Vattenfallborde därför säljas till privata intressenter. Enligtmotionärerna har en för dominerande ställning på densvenska elmarknaden. Därför borde bolaget delas i två separatabolag. nuvarande produktionsresurser skulle i stortsett delas lika för varje kraftslag mellan de två bolagen. Imotionen anförs vidare att det skall tillses att ingen producenteller distributör av elenergi, fjärrvärme eller gas utnyttjarsitt faktiska monopol på ett oacceptabelt sätt. Krav på enprivatisering av har från moderata samlingspartietssida också framförts i motion 1990/91:N403. Där begärs även ettuttalande av om avkastningskravet på Vattenfall.Motionärerna anser att den genomförda höjningen av statensavkastningskrav på har drivit upp elpriserna mer änvad som har varit motiverat för att balansen mellan utbud ochefterfrågan skall kunna klaras.Folkpartiet liberalerna anför i motion 1990/91:N33 attbolagiseringen av bör följas upp genom en försäljningav aktierna till en bred allmänhet "i ett tempo som väl anpassastill kapitalmarknadens absorptionskapacitet". Metoderna förförsäljningen bör enligt motionärerna prövas slutgiltigt såsnart bolagiseringen har genomförts. De motsätter sigregeringens förslag om att överföringen av tillgångar ochskulder till det nya bolaget skall ske till bokförda värden; istället skulle i huvudsak de marknadsmässiga värdena tillämpas.Centern erinrar i motion 1990/91:N32 om att , som har till uppgift att förvaltaVattenfalls intressen i elverks- och energiverksrörelser sombedrivs i bolagsform, har delats upp i fem regionalabolag under ett gemensamt holdingbolag. Motionärerna anser attVattenfalls verksamhet skall omstruktureras till dessa regionalabolag, som därefter skulle introduceras på fondbörs.Dock skulle kärnkraftverken, stamlinjenätet ochmyndighetsfunktionen ligga kvar hos ett moderbolag som inteskulle börsintroduceras. Enligt motionärerna har förnärvarande en alltför dominerande ställning på energimarknaden.För att en verkligt fungerande elmarknad skall kunna uppnåsmåste ställning försvagas rejält, heter det imotionen. Också i denna kritiseras regeringens förslag om attöverföringen av tillgångar och skulder till det nya aktiebolagetskall ske till bokförda värden. Detta riskerar att ge bolaget enkonkurrensfördel jämfört med övriga kraftproducenter, ansermotionärerna och föreslår att de bokförda värdena justeras uppföre överföringen.Utskottet biträder förslaget i propositionen om attverksamheten vid med undantag för den som gällerstorkraftnätet och samkörningsförbindelserna med utlandet skallöverföras till ett aktiebolag. Genom bolagiseringen skapasmöjligheter till effektivisering och rationalisering avVattenfalls verksamhet. Frågan om hur verksamheten medstorkraftnätet och utlandsförbindelserna skall organiseras tarutskottet upp i ett följande avsnitt.I propositionen lämnas inte något förslag till riktlinjer föri vilka fall bör höras innan viktigare beslut som rördet nya aktiebolagets verksamhet -- t.ex. beträffande avyttringav aktier och annan egendom -- kan fattas. Enligt utskottetsmening bör denna fråga klarläggas. Regeringen bör därföråterkomma till med ett förslag tillde riktlinjer som därvidlag bör gälla.Liksom regeringen anser utskottet att den verksamhet som försöver i bolagsform bör hållas samlad inom en koncern och ägas avstaten. Utskottet motsätter sig sålunda de förslag om uppdelningav i olika bolag som framförs i bl.a. motionerna1990/91:N34 (m) och 1990/91:N32 (c). Sådana organisatoriskaförändringar som föreslås där skulle, menar utskottet, innebäraatt det uppstod allvarliga risker för störningar i ett välfungerande integrerat system för produktion och distribution avelkraft. Den pågående internationaliseringen av elmarknadenkräver vidare att det nya bolaget ges erforderliga möjligheteratt konkurrera med övriga företag på likvärdiga villkor.Samtidigt är det från konkurrenssynpunkt väsentligt att detnya bolaget inte får en allt för dominerande ställning på densvenska marknaden. Som sägs i propositionen måste det fortsattaarbetet med bolagiseringen av inriktas på att denändrade verksamhetsformen för inte leder till höjdaelpriser. Regeringen har uppdragit åt statens pris- ochkonkurrensverk (SPK) att med särskild uppmärksamhet följa pris-och konkurrensförhållandena på elenergiområdet. Utskottetnoterar regeringens bedömning i propositionen att dennaövervakning kan komma att behöva förstärkas ytterligare isamband med bolagiseringen av . Någotriksdagsinitiativ i denna fråga i linje med vad som krävs imotion 1990/91:N34 (m) är enligt utskottets mening intepåkallat.Utskottet tillstyrker även regeringens förslag att värderingenav de tillgångar och skulder som förs över till det nya bolagetskall ske med utgångspunkt i dess bokförda värden. Därigenomskapas förutsättningar för bolaget likvärdiga med dem som gällerför övriga företag i branschen. I de fall värderingen avtillgångar till bokförda värden framstår som alltför försiktigbör emellertid dessa tillgångar uppvärderas i enlighet med vadsom sägs i propositionen. Utskottet finner härvidlag ingenskillnad mellan regeringens uppfattning och vad som anförs imotion 1990/91:N32 (c).Med det sagda tillstyrker alltså utskottet de nu berördaförslagen i propositionen och avstyrker samtliga här aktuellamotionsyrkanden.Vattenfalls naturskyddade tillgångarI två motioner framställs yrkanden om förvaltningen avVattenfalls naturskyddade tillgångar efter en bolagisering avverket. Dessa tillgångar bör få ett rättsligt skydd, anförs deti motion 1990/91:N275 (s). Där krävs att en översyn i fråganskall göras innan bolagiseringen genomförs. Därvid borde detklarläggas vilka de skyddsvärda tillgångarna är och hur de börförvaltas för att de i fortsättningen skall kunna skyddas ochbevaras.Det är inte ett kraftbolags uppgift att bedriva naturskydd,sägs det i motion 1990/91:N33 (fp). Motionärerna begär attVattenfalls naturskyddade fallrätter inte skall föras över tilldet nya aktiebolaget. I stället skulle dessa förvaltas avstatens naturvårdsverk eller på något annat lämpligt sättvarigenom de aktuella älvsträckorna skulle skyddas mot utbyggnadi framtiden.Liknande synpunkter, dock utan yrkande i saken, redovisasockså i motionerna 1990/91:N32 (c) och 1990/91:N45 (v). Enmotsatt uppfattning kommer till uttryck i motion 1990/91:N34(m). Där konstateras att också privata kraftbolag ägerfallrätter i älvar som har givit ett lagstadgat skyddmot utbyggnad. Det ligger därför inget märkligt i, anförs det,att fallrätter överförs till det nya bolaget.I lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser, m.m.(naturresurslagen) finns (3kap. 6§) de vattenområdensärskilt angivna som inte får byggas ut för kraftproduktioneller vari vattenöverledning för kraftändamål inte får utföras.Här ingår dels de fyra s.k. huvudälvarna, nämligen ,, och , dels 15 andra älvar somhelt eller delvis berörs av nämnda förbud.Bolagiseringen av förändrar sålunda inteförutsättningarna för naturskyddade fallrätter. Detlagstadgade förbudet mot reglering av berörda vattenområdengäller oavsett om drivs som affärsverk elleraktiebolag. Motionerna 1990/91:N275 (s) och 1990/91:N33 (fp)avstyrks i aktuella delar.Det nya bolagets upplåningI samband med att fastställde nya principerför statsmakternas styrning av beslutades att dettidigare statskapitalet skulle omvandlas till ett statslån(prop. 1987/88:87, NU 1987/88:41). Statskapitalet utgjordes avinvesteringsmedel som anvisats över statsbudgeten och som inteåterbetalts av affärsverket. Statslånet uppgår till 17500milj.kr. och skall enligt beslutet förräntas enligt statensavkastningsränta och amorteras på 20 år.Efter omvandlingen till aktiebolag bör enligtregeringen omsätta statslånet på den öppna kreditmarknaden. Enomedelbar omsättning skulle emellertid, sägs det i propositionen(s. 171), kunna innebära en finansiell belastning för det nyabolaget. Därför föreslås att statslånet under en övergångsperiodskall förvaltas av riksgäldskontoret.Enligt nyssnämnda riksdagsbeslut skall behov avmedel för investeringar och rörelsekapital täckas genom egenfinansiering och genom lån från . Efter beslutav (prop. 1990/91:25 bil. 7, 1990/91:NU17)har medgetts en rörlig kredit hos riksgäldskontoretom 2100 milj.kr. Enligt regeringen bör i fortsättningenVattenfalls långsiktiga upplåning i princip ske på den öppnamarknaden. Även i denna fråga anser dock regeringen attövergången skall ske successivt. Det föreslås därför att en rampå 5000 milj.kr. skall fastställas för det nya bolagetsupplåning i --1996. Vidperiodens slut skall lånen vara återbetalda.Regeringens förslag gynnar det nya bolaget på ett olyckligtsätt, anförs det i motion 1990/91:N32 (c). Liksom andra bolagbör tillförsäkra sig erforderligt riskkapital på devillkor som gäller på den allmänna lånemarknaden, ansermotionärerna och föreslår ett riksdagsuttalande i saken. Motion1990/91:N42 (mp), i vilken som redan nämnts förslaget omombildning av till aktiebolag förkastas, innehåller-- utan ytterligare motivering -- även ett yrkande om attregeringens förslag om låneram i skallavvisas.Utskottet tillstyrker de nu aktuella förslagen ipropositionen. Som där sägs skulle en omedelbar omsättning avstatslånet och tagna lån i -- totalt nära20 miljarder kronor -- kunna innebära en finansiell belastningför det nya bolaget. De här berörda motionsyrkandena avstyrksföljaktligen.Trollhätte kanalverkInom bildar Trollhätte kanalverk ett egetaffärsområde med ansvar för kanaler, slussar och farledermellan och samt för . Enligtregeringen bör denna kanalrörelse drivas vidare av det nyabolaget. I propositionen (s. 171) föreslås att skall ombildas till ett aktiebolag, som skall vara etthelägt dotterbolag i den nya Vattenfallkoncernen. Kanalbolagetsinvesteringar skall enligt förslaget finansieras i första handav moderbolaget. Så länge fortsatt drift av kanalrörelsen krävertransportstöd bör, anser regeringen, sådant stöd kunna ges. Detmeddelas att regeringen avser att återkomma till medförslag om delegering av myndighetsutövande uppgifter tillkanalbolaget.Regeringens förslag möter förståelse i motionerna 1990/91:N34(m) och 1990/91:N33 (fp). I båda krävs dock att möjligheten tillett breddat ägande i kanalbolaget skall undersökas. Vidareföreslås i den sistnämnda motionen att skallåläggas ansvaret för de myndighetsutövande uppgifterna inomkanalrörelsen. skulle sedan i sin tur kunnadelegera till kanalbolaget att hantera olika praktiska frågor. Imotionen sägs också att staten måste ha en inlösningsrätt ikanalen gentemot bolaget så att samhällets intressen aveffektiva kommunikationer säkras för framtiden.I motion 1990/91:N38 (c, m, fp) krävs olika åtgärder för attVänersjöfartens framtid skall säkras. Sålunda skulle detgaranteras att rimliga ekonomiska villkor kommer att gälla förTrollhätte kanal även . , som handlägger seglationsfrågorna i ,skulle garanteras rimliga ekonomiska villkor för sin verksamhet.Vidare skulle en slip ställas till förfogande i Vänerområdet.Enligt det förslag till omstrukturering av somredovisas i motion 1990/91:N42 (mp) skall Trollhätte kanalverkorganiseras som ett statligt verk underkommunikationsdepartementet. Motionärerna avstyrker följaktligenregeringens förslag.Underskott i driften av och i verksamhetenhos täcks av statengenom ett anslag under huvudtitel.Regeringen har i årets budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil.8 s.94) föreslagit att för nästa budgetår ca 60 milj.kr. skallanvisas för detta ändamål. Förslaget innebär en minskning med 10milj.kr. jämfört med vad som har anslagits för innevarandebudgetår. Regeringen har vidare beslutat att ensärskild utredare skall tillkallas med uppgift att utreda stödettill Vänersjöfarten.Riksdagen har på förslag av trafikutskottet(1990/91:TU16) bifallit nyssnämnda förslag om anslag. Samtidigtavslogs motioner (fp; c; mp) med krav på olika åtgärder för attVänersjöfarten skulle stärkas. om den förestående utredningen i frågan. Motionernaföljdes upp i en reservation (c, v, mp).Näringsutskottet går i det följande inte närmare in påallmänna frågor om Vänersjöfarten utan hänvisar tilltrafikutskottets behandling. I frågan om Trollhätte kanalverkvill utskottet anföra följande.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att skall ombildas till ett aktiebolag med ansvar fördrift och förvaltning av kanalrörelsen. Motion 1990/91:N42 (mp)avstyrks sålunda i nu aktuell del.Som tidigare nämnts kommer senare att få anledningatt återkomma till frågan om det nya kanalbolagetsmyndighetsutövande uppgifter. Något uttalande av medanledning av de här berörda yrkandena i motionerna 1990/91:N34(m), 1990/91:N33 (fp) och 1990/91:N38 (c, m, fp) är enligtutskottets mening inte påkallat. Dessa avstyrks därför.Storkraftnätets framtida organisationI det s.k. storkraftnätet, varav äger merparten,ingår samtliga elledningar i landet över . Stamnätet ärbeteckningen på den del av storkraftnätet som finns söder omSkellefteälven och . Ledningarna norr om detta område,det s.k. Norrbottensnätet, drivs enbart av Vattenfall.Utnyttjandet av stamnätet regleras genom stamnätsavtalet, somgäller t.o.m. . Det svenska storkraftnätet ärsammankopplat med de danska, finska och norska stamnäten.Vattenfall förvaltar huvuddelen av samkörningsförbindelserna medutlandet.Som har redovisats föreslås i propositionen attVattenfalls verksamhet med storkraftnätet ochutlandsförbindelserna inte skall föras över till det nyaaktiebolaget. Enligt regeringen krävs det ytterligareöverväganden om hur denna verksamhet bör vara organiserad.Syftet borde vara, heter det, att kraftkonsumenternas ställningskall stärkas genom åtgärder som ökar konkurrensen mellanproducenter inom samt mellan svenska och utländskaproducenter. Mycket talar, anser regeringen, för att stamnätetbör drivas som en fristående och helstatlig verksamhet. Iavvaktan på att stamnätet ges en ny organisation bör Vattenfallsnu aktuella verksamhet tills vidare drivas i affärsverksformen.Den nya permanenta organisationen bör enligt regeringen träda ikraft vid årsskiftet 1992-1993.Det vore olyckligt, anförs det i motion 1990/91:N34 (m), omstorkraftnätet förblev i statlig ägo. På finns deten avsevärd risk för att detta skulle leda till ettfeldimensionerat stamnät, anser motionärerna. De föreslår attriksdagen nu skall fatta beslut om att storkraftnätet skall ägasoch drivas av ett särskilt bolag. Regeringen borde snarastkontakta tänkbara intressenter i en sådant bolag och därefteråterkomma till med förslag till erforderliga beslut ifrågan. Liknande synpunkter framförs i motion 1990/91:N403 (m).Där sägs att de stora kraftbolagen bör ha betydandeägarintressen i det nya bolaget.I motion 1990/91:N42 (mp) krävs att högspänningsdistributionenskall sammanföras i ett statligt affärsverk, "statenseltransmissionsverk".