bet · GE01NU35 · 1991-05-16 00:00:00 — Därmed avstyrker utskottet de förslag omminskningar av anslaget som framförs i motionerna 1990/91:N33(fp), 1990/91:N298 (fp), 1990/91:N42 (mp), 1990/91:N227 (mp) och1990/91:N317 (mp).Stöd till kooperativ utvecklingI detta sammanhang behandlar utskottet förslag ibudgetpropositionen (prop. 15 s. 114) om fortsattstatligt stöd -- från ett anslag under civildepartementetshuvudtitel -- till kooperativ utveckling.År 1986 träffades en överenskommelse om att staten under enfemårsperiod -- t.o.m. /91 -- skulle bidra medhögst 2,5 milj.kr. som stöd till kooperativtnyföretagande under förutsättning att motsvarande bidraglämnades av kooperationen. Medlen har ställts till kooperativarådets förfogande och finansierat uppbyggnaden av ettkooperativt utvecklingssystem. Detta system består av tre delar,nämligen allmänna informations-, utbildnings- ochutvecklingsinsatser, kooperativ företagsservice samt stöd tilluppbyggnad av lokala kooperativa utvecklingscentra. Det primärasyftet med ett sådant centrum är att främja etablering ochutveckling av kooperativ verksamhet inom olika sektorer.I samband med att anslog medel till detaktuella stödet under /91, som alltså är detsista , uttalade på förslagav utskottet (1989/90:NU43) att stödet borde utgå även /91 och då på en högre nivå än vad som har gällttidigare. I en reservation (m, fp) anfördes att någonförlängning av stödperioden inte borde komma i fråga.I budgetpropositionen (prop. 1990/91:100 bil. 15 s.114)föreslås nu ett fortsatt statligt stöd till kooperativutveckling. Regeringen föreslår att anslaget fördubblas från 2,5milj.kr. och att stödet koncentreras tilllokala kooperativa utvecklingscentra. Bidrag skall utgå delstill befintliga centra, dels som stöd till utveckling av nyacentra. Enligt regeringen kan kooperativa verksamheter aktivtbidra till den offentliga sektorns förnyelse liksom tilllandsbygdens utveckling. Genom en målmedveten satsning på stödtill lokala utvecklingscentra skall, anförs det, kooperativrådgivning bli mer lättillgänglig.Regeringens förslag välkomnas i motion 1990/91:N348 (s).Liksom inom EG växer i intresset för kooperativalösningar inom flera områden där det tidigare inte har funnitsnågra kooperativa traditioner, anför motionärerna. De menar atten plan för den fortsatta utbyggnaden av det kooperativautvecklingssystemet bör utformas och föreslår att riksdagenanmodar regeringen att låta utarbeta en sådan plan.I motion 1990/91:N347 (c) begärs att det aktuella anslagetskall behållas på oförändrad nivå, 2,5 milj.kr. Vidare bordeäven fortsättningsvis som villkor för statligt stöd gälla attockså lokala och regionala intressenter bidrar till uppbyggnadenav kooperativa utvecklingscentra. Motionären framhåller att nyakooperativa företag i egentlig mening inte har vuxit upp i någonstörre omfattning ; de kooperativ som har bildatsmed stöd från lokala utvecklingscentra är till övervägande delenföräldrakooperativa daghem.En utvärdering av verksamheten med kooperationensutvecklingssystem redovisades i en rapport (Ds 1990:1)till kooperativa rådet. Utvärderingen, som har gjorts av tvåforskare vid , omfattar samtförsta . Det konstateras i rapporten attutvecklingssystemet har haft positiv betydelse för utvecklingenav nya kooperativ. En väsentlig slutsats av utvärderingen är attprogrammet med lokala kooperativa utvecklingscentra börbibehållas och förstärkas. Med hänvisning till ett konstateratökat intresse för kooperativa lösningar i verksamheter somtraditionellt har legat inom den offentliga sektorn, såsomomsorg och vård, föreslås att kooperativa rådet skall övervägaprincipiella och praktiska möjligheter att finna ytterligarefinansiärer av verksamheten med utvecklingssystemet. Det kanuppfattas som rimligt, sägs det i rapporten, att landsting ochkommuner på både central och lokal nivå engagerar sig isystemet.För närvarande gäller som villkor för statligt stöd tilluppbyggnaden av kooperativa utvecklingscentra att också lokalkooperation lämnar ett bidrag som uppgår till minst en tredjedelav det statliga stödet. Kooperativa rådet har föreslagit attdenna gräns skall höjas till 50%.I den tidigare nämnda nykoop-företagsutredningen (se s.62och 64f.) föreslås bl.a. att bildandet av lokala kooperativautvecklingscentra uppmuntras för att främja en kooperativutveckling, inte minst på landsbygden. Samarbetet mellankooperativa utvecklingscentra och utvecklingsfonderna bordeformaliseras och förbättras. Staten borde vidare genom avtal medvarje utvecklingscentrum på inte alltför garanteraallmänhetens tillgång till sakkunnig rådgivning och kooperativföretagsbildning. Betänkandet remissbehandlas , som tidigarenämnts. En proposition planeras bli avlämnad i augusti.Utskottet instämmer i vad som sägs i budgetpropositionen omkooperationens möjliga betydelse för den offentliga sektornsförnyelse och för landsbygdens utveckling. Regeringens förslagom en fördubbling av det statliga stödet till kooperativutveckling ligger väl i linje med vad utskottet anförde för ettår sedan och tillstyrks alltså. Motionerna 1990/91:N348 (s) och1990/91:N347 (c) avstyrks i aktuella delar.Ändrad myndighetsstruktur m.m.Ny näringspolitisk myndighetI propositionen (s. 232--242) föreslås att en ny centralnäringspolitisk myndighet inrättas. Den skall börja sinverksamhet och vara lokaliserad till Stockholm.Statens energiverk (), statens industriverk (SIND) ochstyrelsen för teknisk utveckling (STU) föreslås läggasner.STEV är central förvaltningsmyndighet för frågorom energiförsörjning. Det åligger bl.a. att verka för enrationell och miljöanpassad tillförsel, omvandling, distributionoch användning av energi och att bevaka säkerhetsfrågorna. STEVskall bedriva planerings- och utredningsverksamhet inomenergiområdet. Verket svarar också för funktionenenergiförsörjning inom den civila delen av totalförsvaret,innefattande bl.a. ansvaret för de statligaoljeberedskapslagren. Antalet anställda är ca 260.SIND bildades . SIND är central förvaltningsmyndighetför ärenden som rör industri och hantverk samt, ,även för det regionalpolitiska stödet till näringslivet.Huvuduppgifter för SIND är dels att främja industrins omvandlingoch tillväxt genom utredningsverksamhet, industripolitiskt stödoch företagsutvecklande insatser, dels att bidra till enbalanserad regional utveckling genom bl.a. regionalpolitisktfinansiellt företagsstöd. SIND utövar statens huvudmannaskap förde regionala utvecklingsfonderna. Vidare handlägger SIND ärendenom utnyttjande av investeringsfonder och förnyelsefonder.Antalet anställda är ca 180.STU bildades . STU är central förvaltningsmyndighet förstatens initiativ och stöd till teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete samt planläggning och rådgivninginom området. STU lämnar finansiellt stöd i form av bidrag, lånm.m. Vid STU tillämpas programbudgetering med indelning i treprogram, Ny kunskap, Ny teknik och Nya produkter. Antaletanställda är ca 230.Förändringar av näringspolitikens inriktning, den ökadeinternationaliseringen liksom vidgad delegering ochdecentralisering motiverar, enligt regeringen, att en nynäringspolitisk myndighet bildas. Vidare anses regeringenssamordning av näringspolitiken göra en organisatorisk förändringav den centrala myndighetsstrukturen befogad. I propositionenaviseras tillsättandet av en särskild utredare med uppgift attplanera den nya myndighetens organisation m.m.Uppgifterna för den nya myndigheten bör, enligt propositionen,vara att bidra till en miljöanpassad ekonomisk tillväxt, ökanäringslivets konkurrenskraft, bidra till att skapa fungerandemarknader samt verka för en säker tillförsel, omvandling,distribution och användning av energi i landet. Myndighetenskall vidare främja utvecklingen av ett långsiktigt livskraftigtnäringsliv och medverka till att en balanserad regionalutveckling uppnås. Myndigheten skall också medverka till denfortgående omställningen av energisystemet.Internationaliseringen bör ges en stark återspegling imyndighetens näringspolitiska verksamhet. Myndigheten skallvidare verka för miljöhänsyn och energieffektivitet. Insatsernaför att främja näringslivets utveckling och bidra till en godregional balans skall främst inriktas på de små och medelstoraföretagen.Följande huvudområden för myndighetens verksamhet anges ipropositionen:teknisk forskning och utveckling med inriktning pånäringslivs- och energifrågor,småföretagsfrågor,regional utveckling,tillförsel och användning av energi,energidistributionsfrågor och koncessioner förledningsdragningar, elsäkerhetsfrågor och energiberedskap,frågor med anknytning till den internationella utvecklingen.Myndigheten skall ha en flexibel organisation, sägs det ipropositionen. Antalet anställda beräknas kunna minskas med entredjedel, jämfört med nuvarande antal anställda vid de tremyndigheterna, som uppgår till 670. Som särskild utredare(, dir. 1991:15) tillsattes den 7 marsdepartementsrådet . Utredaren skall enligtdirektiven ansvara för genomförandet och organisationen av dennya näringspolitiska myndigheten m.m. Utgångspunkt för arbetetär det förslag som regeringen har redovisat i propositionen ochsom ytterligare utvecklas i direktiven samt de övriga beslut somriksdagen och regeringen lägger till grund för verksamheten.Förslaget om en ny näringspolitisk myndighet har tagits upp ipartimotioner från samtliga oppositionspartier.De tre borgerliga partierna motsätter sig regeringens förslag.I stället föreslås i motionerna 1990/91:N34 (m), 1990/91:N33(fp) och 1990/91:N32 (c) att och slås samman men attSTU bibehålls som en självständig myndighet.I motion 1990/91:N34 (m) sägs att regeringens ambition attskapa ett organ som, enligt propositionen, bör ge förbättradeförutsättningar att på central myndighetsnivå genomföra enoffensiv näringspolitik bådar illa. försök att bedrivasådan politik har skadat det svenska näringslivet. Sverigesindustriella struktur varken kan eller bör styras av ennäringspolitisk myndighet, säger motionärerna. Delar av SINDsverksamhet bör därför kunna avvecklas. Detta gäller också delarav STEVs verksamhet. Tillsyns- och övervakningsuppgifter hosSTEV och SIND bör kunna samordnas i en gemensam myndighet,vilken bör kunna dela administrativa resurser med STU. STU utgörett serviceorgan utan egentliga myndighetsuppgifter, varförmöjligheterna att förändra STU från myndighet till stiftelseeller bolag bör övervägas, anförs det vidare i motionen.Riksdagen bör göra ett uttalande om att det behövs ensamordning av de näringspolitiska myndigheterna, sägs det imotion 1990/91:N357 (m).Myndighetsstrukturen på näringslivsområdet är i stort behov avreformering och rationalisering, heter det i motion 1990/91:N33(fp). Motionärerna finner det naturligt att och slåssamman, eftersom de arbetar på likartat sätt med utrednings- ochutvecklingsarbete inriktat mot olika branscher och regioner. STUhar däremot haft en annan inriktning. Motionärerna menar attstatens möjligheter att stödja teknisk utveckling bästgaranteras genom att STU kvarstår som en oberoende myndighet.Personal- och ekonomiadministration bör dock aveffektivitetsskäl vara gemensam för STU och det nyanäringspolitiska verket.Centerpartiet uttalar i motion 1990/91:N32 att det ärvälmotiverat att myndighetsstrukturen förändras, men föreslår enannan lösning än regeringen. SIND och bör slås samman.Vidare bör länsstyrelserna och utvecklingsfonderna övertaansvaret för småföretagsfrågor, regional utveckling ochnäringspolitiska utredningar. Däremot bör STU finnas kvar somegen myndighet, eftersom STUs verksamhet på avgörande punkterskiljer sig från SINDs och STEVs. Det borde vidare övervägas omSTU kan drivas i stiftelseform.Vänsterpartiet accepterar i sin partimotion 1990/91:N45regeringens bedömning att en för nya näringspolitiska uppgifterändamålsenlig myndighetsstruktur bäst uppnås genom att ,SIND och STU läggs ner och ersätts med en ny myndighet förnäringspolitiska frågor. Motionärerna anser att det ärsjälvklart att denna omorganisation skall ske på ett sådant sättatt den berörda personalens önskemål om nyanställning i statligverksamhet eller utbildning tillgodoses. I motionen understryksockså vikten av ett starkt och effektivt stöd till tekniskforskning och utveckling samt till forskning och utveckling påenergiområdet.Miljöpartiet motsätter sig i motion 1990/91:N42 förslaget attSTEV, SIND och STU skall avvecklas. Däremot accepteras ensammanslagning. De statliga myndigheterna verkar dels somserviceorgan, dels som övervakare av att lagar och förordningarföljs, sägs det i motionen. Motionärerna anser attöverhetsansvaret har betonats alltför mycket men nu inte bör gå för långt åt andra hållet. De pekar vidare påvikten av att de olika enheterna inom den nya myndigheten fårarbeta självständigt och att den gemensamma administrationenhuvudsakligen verkar för att smidigare överföra kunskap ochresurser mellan verksamhetsområdena.Representanter för industridepartementet och utredningsmannenhar inför utskottet lämnat upplysningar om bakgrunden tillförslaget i propositionen och informerat om det pågåendeutredningsarbetet. Företrädare för de fackliga organisationernavid de tre myndigheterna har inför utskottet framfört sinasynpunkter på innehållet i och tillvägagångssättet förförändringsarbetet. Vidare har Ingenjörsvetenskapsakademienssynpunkter i frågan, särskilt vad gäller STUs ställning,redovisats för utskottet.Utskottet behandlar först den övergripande frågan om ändradmyndighetsstruktur, därefter frågan om arbetsfördelning mellanden föreslagna nya myndigheten och länsstyrelser resp.utvecklingsfonder samt frågan om lokalisering av den nyamyndigheten. Slutligen behandlas anslagsfrågorna. Därvid tasäven anslaget till statens elektriska inspektion upp.Utskottet anser liksom regeringen att de förändringar som harskett på näringspolitikens område motiverar att en nynäringspolitisk myndighet inrättas för att överta uppgifter frånSTEV, SIND och STU, vilka då bör avvecklas. En sådankoncentration av ansvar och resurser till en myndighet börmedföra att arbetet på det näringspolitiska området kan bedrivaspå ett mer effektivt sätt än för närvarande.Utskottet instämmer också i regeringens synpunkter, så som dekommer till uttryck i propositionen och i direktiven till densärskilda utredaren, på hur verksamheten inom den nyamyndigheten innehållsmässigt bör utformas. De farhågor somuttalas i främst de borgerliga partiernas motioner, men tillviss del också i motion, för att den verksamhetsom nu bedrivs av STU inte skulle få tillräckligt utrymme inomden nya myndigheten, delar utskottet inte. Både av vad som sägsi propositionen och av utredningsdirektiven framgår att tekniskforskning och utveckling kommer att vara ett centraltintresseområde för den nya myndigheten. Snarare är det så,enligt utskottets mening, att de uppgifter som åvilar STUkommer att kunna ombesörjas på ett mer effektivt sätt av den nyamyndigheten, genom möjligheterna till integration mellan enheterinom SIND och inom STU som sysslar med likartadefrågor.Frågan om hur ett starkt och effektivt stöd till tekniskforskning och utveckling i allmänhet, och på energiområdet isynnerhet, skall kunna garanteras tas också upp i motion1990/91:N45 (v). Utskottet vill understryka att det ärsynnerligen viktigt att dessa frågor får en framskjutenställning inom den nya myndigheten. Något särskilt uttalande isaken härutöver anser utskottet inte behövas.Med anledning av vad som sägs i motionangående omsorgen om personalen, vill utskottet framhålla attdet är självklart att omställningen skall genomföras mediakttagande av gällande lagar och med så stort hänsynstagandetill den berörda personalen som möjligt. Som framgår avpropositionen räknar regeringen med ett särskilt anslag, avsettatt utnyttjas för de avvecklingskostnader som kan uppkomma.De farhågor som framförs i motion 1990/91:N42 (mp) om attmyndigheter i allmänhet -- och den näringspolitiska myndigheteni synnerhet -- skulle utvecklas alltför långt i riktning motrollen som serviceorgan och därmed försumma rollen somövervakare, anser utskottet vara överdrivna. Framför allt vadgäller en sådan myndighet som den nya näringspolitiskamyndigheten, är ett absolut villkor för att verksamheten skalllyckas att den bedrivs i nära samarbete med de olikamålgrupperna.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag ominrättande av en ny näringspolitisk myndighet och avveckling avSTEV, SIND och STU. Samtliga här aktuella motioner i berördadelar avstyrks.I motion 1990/91:N32 föreslås attlänsstyrelserna och utvecklingsfonderna skall få överta detansvar för småföretagsfrågor, regional utveckling ochnäringspolitiska utredningar som ligger, och enligt regeringensförslag alltjämt skall ligga, hos en central myndighet.I propositionen anges att den nya näringspolitiskamyndighetens arbetsuppgifter så långt möjligt skalldecentraliseras. Detta återkommer i direktiven till densärskilde utredaren. Utskottet utgår från att detta arbetekommer att på lämpligt sätt redovisas för . Mot dennabakgrund anser utskottet inte att bör göra någotuttalande om arbetsfördelning mellan den nya myndigheten å enasidan och länsstyrelserna och utvecklingsfonderna å den andra.Motionen avstyrks således i berörd del.Lokalisering av myndighetenDe tre myndigheter -- , SIND och STU -- vilkas uppgifterskall övertas av den nya näringspolitiska myndigheten är i daglokaliserade till ett par fastigheter i i Stockholm.I propositionen sägs att den nya myndigheten bör inrymmas idessa lokaler.I fyra motioner yrkas på annan lokalisering av myndigheten.I partimotion 1990/91:N32 föreslås att den nyamyndighet som enligt motionärernas linje skall bildas genomsammanslagning av skall lokaliseras till Nyköpingoch inleda sin verksamhet . I motionen hänvisastill regionalpolitiska beslut (1989/90:AU13),i vilket sägs att lokaliseringsfrågan skall prövas vidnyinrättande av myndighet. Motionärerna anser att regeringenbortser från detta beslut, när den vill att den nya myndighetenlokaliseras till utan att annan lokalisering prövas.Den nya myndigheten bör lokaliseras till , sägs det itvå motioner. Samhällsekonomiska skäl talar för detta, anförsdet i motion 1990/91:N299 (s). är det län som största andelen industrisysselsatta och man får där en närakontakt med såväl näringslivet som samhällets forskning ochutveckling, säger motionärerna. I motion 1990/91:N37 (c)betecknas som det bortglömda länet när detgäller lokalisering av statlig administrativ verksamhet.Regeringens strategi tycks vara att göra förändringar så snabbtatt ingen annan ort än det överhettade harmöjlighet att konkurrera, säger motionären. Den nya myndighetenborde lokaliseras till och börja sin verksamhet den 1juli 1992.En lokalisering till förordas i motion 1990/91:N35(c). Motionären anser att det är viktigt att nya och förändrademyndigheter sprids över hela landet, så att nyaverksamhetsgrenar kan utvecklas i områden som saknar eller harbrist på den typ av arbete som en förvaltningsmyndighet kanerbjuda. lokaliseringar av statliga myndigheter tillBlekinge har varit mycket positiva, hävdar motionären.Utskottet delar regeringens uppfattning att denmyndighetsorganisation som beslut med anledning avproposition 1990/91:87 kommer att resultera i bör lokaliserastill , där , SIND och STU nu bedriver sinverksamhet. Gentemot resonemanget i motion 1990/91:N32 (c) villutskottet påpeka att det enligt motionärernas linje inte, såsomi det av dem åberopade regionalpolitiska beslutet, blir fråga omnyinrättande av myndighet utan om en omorganisation i form avsammanslagning av befintliga myndigheter. Med det anfördaavstyrks samtliga här aktuella motioner i berörda delar.AnslagsfrågorAnslag till näringspolitisk myndighet m.m.Den nya näringspolitiska myndigheten beräknas enligtpropositionen (s. 257--259) behöva ca 330 årsarbetskrafter.Därtill kommer verksamheter som finansieras utanförmyndighetsanslaget, såsom förvaltningskostnader med anledning avden nya kontrollordningen för elektrisk materiel, vilka täcksmed avgifter, verksamheten vid statens elektriska inspektionsamt drift av beredskapslager. För dessa verksamheter harbehovet bedömts till ca 77 årsarbetskrafter. Utöver de ca 330årsarbetskrafterna vid den centrala myndigheten skulleytterligare ca 20 årsarbetskrafter behövas för att myndighetenövergångsvis skall kunna bedriva de verksamheter som på siktskall avvecklas, t.ex. visst branschstöd och handläggning avinvesteringsfondsärenden. Sammantaget beräknasförvaltningskostnaderna för den nya myndigheten till 186milj.kr. I detta belopp ingår också ett engångsbelopp på 3milj.kr. för särskilda personalinsatser i samband med bildandetav den nya myndigheten.Utredningsverksamheten vid den nya myndigheten bör, sägerregeringen (s. 259-260), bedrivas bl.a. enligt de riktlinjer somregeringen fastställer i en årlig utredningsplan, efter förslagfrån myndigheten. I det föreslagna anslagsbeloppet på 27,4milj.kr. ingår 5 milj.kr. som skall stå till regeringensförfogande. De tidigare utredningsanslagen till SIND (B 2) ochSTEV (H 2) upphör vid utgången av innevarande budgetår.Överföring från anslaget Energiforskning (H6) föreslås ske med4,1milj.kr. /92.I motioner från moderata samlingspartiet, folkpartietliberalerna och framförs krav på minskade anslag.81 milj.kr. föreslås i motion 1990/91:N34 (m) bli anvisadetill STU. Den av och sammanslagna myndigheten föreslåsfå ett förvaltningsanslag på 80 milj.kr. och ett anslag tillutredningar och information på 17 milj.kr. Genom att STU och dennäringspolitiska myndigheten skulle samutnyttja administrativaresurser anser motionärerna att lika stora besparingar i deadministrativa kostnaderna som regeringen föreslår skall kunnaförverkligas. Vad gäller den näringspolitiska myndigheten bordede inskränkningar av verksamheten som föreslås i motionenmedföra att kostnaderna kan reduceras.Även i motion 1990/91:N33 (fp) sägs att det samutnyttjande avadministrativa resurser som förordas bör möjliggöra en lika storminskning av de administrativa kostnaderna som den regeringenföreslår. Vidare förespråkar motionärerna att anslaget till dennäringspolitiska myndigheten minskas med 21,5 milj.kr. ; dehänvisar till att nyttan av en del av det utredningsarbete sombedrivits av SIND kan ifrågasättas. Också i motion 1990/91:N298(fp) förespråkas en minskning med det angivna beloppet.Förslaget är ett uttryck för motionärernas kritiska inställningtill en del av det arbete som bedrivs vid SIND.I motion 1990/91:N317 föreslås -- mot bakgrundav de belopp som i budgetpropositionen i avvaktan påtillväxtpropositionen sattes upp för anslagen till SIND, STU ochtill teknisk forskning och utveckling -- en minskning av dessaanslag. Det hänvisas i motionen till huvudlinjeatt de statliga åtgärderna skall vara av generell natur. Imotion 1990/91:N42 (mp) sägs att regeringens förslag till anslagför den nya näringspolitiska myndigheten ganska välöverensstämmer med uppfattning. Förslagen i denförstnämnda motionen är därför inte längre aktuella.Utskottet har tidigare ställt sig bakom regeringens förslag ominrättande av en ny näringspolitisk myndighet och ominriktningen av dess verksamhet. I konsekvens härmed ställer sigutskottet också bakom de förslag om anslag som framläggs ipropositionen. Samtliga här aktuella motioner avstyrks samtidigti berörda delar.I propositionen föreslås också ett särskilt anslag avsett atttäcka vissa kostnader i samband med avvecklingen av , SINDoch STU. Det rör sig i första hand om personalkostnader,lokalkostnader och övriga förvaltningskostnader som kan uppkommaunder uppsägningstiden. Eftersom dessa kostnader inte går attberäkna föreslås ett formellt anslag på 1000 kr.Det finns enligt utskottets mening inget att erinra mot detta;anslaget tillstyrks.Anslag till statens elektriska inspektionStatens elektriska inspektions verksamhet avser att främjasäkerheten i samband med framställning, överföring ochanvändning av elektrisk ström.