bet · GE01KU40 · 1991-04-19 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande fyra motioner (sjuyrkanden) från den allmänna motionstiden om åtgärder motkollektivanslutning och mot organisationsanslutning. Ett avyrkandena, som innefattar krav på grundlagsändring, harbehandlats med stöd av särbestämmelsen i 8 kap. 15§ förstastycket tredje meningen regeringsformen.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. Fyrareservationer föreligger, två gemensamt av moderatasamlingspartiet, liberalerna och samttvå av de gröna. Vidare har avgettett särskilt yttrande. 1990/91:K221 av och (båda m)vari yrkas1. att beslutar att anslutning av enskild medlemtill en politisk organisation får ske endast genom egen ansökan,2. att beslutar att en fristående juridiskorganisation inte må kunna anslutas till ett politiskt parti.1990/91:K227 av m.fl. (c, m och fp) vari yrkas1. att som vilande antar en ny grundlagsparagraf, RF2 kap. 3 §, av följande lydelse:Enskild person får antas som medlem i politisk sammanslutningendast om han genom egen ansökan givit till känna att han önskarinträda i sammanslutningen. Antas någon som medlem utan sådanansökan, saknar det rättsverkan.2. att beslutar uttala sig för att anslutning avorganisation till politiskt parti inte bör förekomma.1990/91:K233 av Hans Leghammar m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till lag så attkollektivanslutning till politiska partier helt förbjuds,2. att som sin mening ger regeringen till känna attfristående organisation inte får anslutas till politiskt parti.1990/91:K234 av i och (båda c) vari yrkas att som sin mening ger regeringentill känna att fristående organisation inte må anslutas tillpolitiskt parti. behandlingÅren 1973, 1974 och 1976 biföll reservationer (c ochfp) till betänkanden, varigenomriksdagen uttalade att kollektivanslutning inte borde förekommamen att frågan inte i första hand borde lösas genom lagstiftningutan genom åtgärder från partiernas sida.Våren 1977 avstyrkte utskottet på nytt en motion (m) omlagstiftningsåtgärder mot kollektivanslutning;utskottsmajoriteten anslöt sig till nämnda riksdagsuttalande.Samtidigt framhöll utskottet att den debatt som förekommit,bl.a. inom det socialdemokratiska partiet och den fackligarörelsen, gjorde att utskottet hyste starka förhoppningar attfrågan kunde komma att lösas . Utöver enreservation (s) förekom ett särskilt yttrande (m). Riksdagenbiföll utskottets hemställan.Även efter 1977 har behandlat motioneri kollektivanslutningsfrågan. För en närmare redogörelse kanhänvisas till betänkandena /89:KU5, 1989/90:KU7 och1990/91:KU6. Sammanfattningsvis har utskottsmajoriteten avstyrktmotioner om förbud mot kollektivanslutning, fram t.o.m.riksmötet /85 med hänvisning till att det måste ankomma påde fackliga organisationerna att fatta beslut i sina egnaangelägenheter. Åren 1978--1981 biföll emellertid riksdagenuttalanden av samma innebörd som 1977, under det att riksdagen1982--1983 och 1985--1990 ställde sig bakom utskottsmajoritetensyttrande.Här skall också erinras om att lagrådet på utskottets begäran1985 granskade och lämnade utan erinran ett förslag till vanliglag om formerna för anslutning till politiskt parti som i övrigtsvarar mot vad som föreslås i motion K227 yrkande 1 (c, m ochfp). Motsvarande gemensamma borgerliga motion och andra liknandeyrkanden har avslagits , 1986 med hänvisningtill ett förslag om att avskaffa kollektivanslutningen till detsocialdemokratiska partiet samt 1987, 1988, 1989 och 1990 underåberopande av ett partikongressbeslut om en stadgeändring så attmedlemskap i partiet senast vid ingången av 1991 endast kangrundas på enskild anslutning; dessutom har anförts attlagstiftning mot kollektivanslutning skulle kunna få negativaföljder inom det föreningsrättsliga området. De borgerligapartierna har, 1988 och 1989 tillsammans med och 1990 jämtemiljöpartiet, reserverat sig till förmån för en lag motkollektivanslutning. Därvid har bl.a. framhållits attkollektivanslutning kan fortgå till 1991 samt att nyaanslutningsformer som starkt påminner om kollektivanslutningengör att lagstiftning framstår som den enda säkra framkomligavägen.En ny anslutningsform, organisationsanslutning, har tagits uppi motioner vid de tre senaste riksmötena. Därmed avses att enfacklig organisation -- inte var och en av dess medlemmar --ansluts till ett politiskt parti. Yrkanden om åtgärder mot sådanorganisationsanslutning har av utskottsmajoritetentillbakavisats av samma skäl som när det gäller förslag omförbud mot kollektivanslutning; även i denna del har deborgerliga partierna och reserverat sig, menriksdagen följde utskottsmajoriteten.MotionernaI fyra motioner yrkas åtgärder mot kollektivanslutning resp.organisationsanslutning till politiskt parti.Motion K227, som har väckts av (), () och (), innehåller ett förslag(yrkande1) till ny grundlagsparagraf -- 2 kap. 3§regeringsformen -- av innebörd att enskild person får antas sommedlem i politisk sammanslutning endast efter egen ansökan.Vidare föreslås en föreskrift om att det skall sakna rättsverkanatt anta en medlem utan sådan ansökan.Motionärerna framhåller att kollektivanslutningen visserligenhar upphört, men att det är viktigt att riksdagenlagstiftar enligt förslaget. Det finns inte någon garanti föratt kollektivanslutningen inte skulle kunna återupptas. Vidareär principen om den enskildes rätt att bestämma om partival ochpartitillhörighet av sådan vikt att den bör infogas bland demedborgerliga fri- och rättigheterna.I motion K221 yrkande 1 av och (båda m) begärs att beslutar att enskild får anslutastill en politisk organisation endast genom egen ansökan, dvs.förbjuder kollektivanslutning. Ett motsvarande lagförslag frånregeringen är yrkande 1 i motion K233 av Hans Leghammar m.fl.(mp).De sist nämnda motionerna gäller ocksåorganisationsanslutning. Den bör förbjuda (K221yrkande 2) resp. göra ett tillkännagivande om (K233 yrkande 2).Även i motion K234 av i och JanHyttring (båda c) yrkas att ger regeringen till kännaatt fristående organisation inte får anslutas till ett politisktparti.Det är enligt motionärerna oroväckande omkollektivanslutningen ersätts av organisationsanslutning. Det ärlika kränkande för den enskilde att en facklig organisation --klubb, sektion eller avdelning -- ansluts till en arbetarekommunsom att kollektivt ansluta medlemmarna.I den inledningsvis redovisade motion K227 sägs attorganisationsanslutning kan betecknas som ett sätt att påomvägar bibehålla en viss form av kollektivanslutning. Därförbegärs att uttalar sig för att anslutning avorganisation till ett politiskt parti inte bör förekomma(yrkande 2).Utskottets handläggning och bedömningMotion K227 yrkande 1 har justerats att avse en ny 2 kap.3a§ regeringsformen som skall träda i kraft den 1 januari1992. Utskottet har -- med tillämpning av 8kap. 15§ förstastycket tredje meningen regeringsformen -- vid ärendetsberedning enhälligt beslutat att redan nu ta upp det under denallmänna motionstiden väckta motionsyrkandet tillhandläggning.Kollektivanslutningsfrågan har tagits upp i iomgångar (se t.ex. KU 1972:34, s.1). Den har ocksåprövats i grundlagssammanhang (KU 1973:26, s.61f. ochKU1975/76:56, s.29f. ).I regeringsformens andra kapitel finns bestämmelser om degrundläggande fri- och rättigheterna. Det är huvudsakligenstadganden om den enskildes förhållande till det allmänna, inteenskilda emellan. Den i en av motionerna nämnda 2 kap. 3§regeringsformen gäller skydd mot politisk åsiktsregistrering ochmot integritetskränkningar genom ADB-registrering. På den senarepunkten sägs att det skall finnas en datalagstiftning till skyddför den personliga integriteten, men att den närmareomfattningen av skyddet får regleras i vanlig lag. Det kan härockså erinras om att rättighetsreglerna inte innehållerbestämmelser om vilka rättsverkningar som är knutna tillöverträdelser av grundlagsbuden (jfr prop. 1975/76:209,s.85f. ).Regeringsformen ger inte något skydd mot kollektivanslutningtill politiskt parti; ett sådant skydd har ansetts stå i stridmed föreningsfrihetens principer (/Stjernquist,Grundlagarna s.84). Därefter har lagrådet funnit att encivilrättslig reglering av formerna för anslutning tillpolitiskt parti inte möter något hinder från grundlagssynpunkt(KU 1984/85:30, s.25 ff.). I samma betänkande avstyrktes förövrigt åter ett motionsyrkande om ett i regeringsformens fri-och rättighetskatalog intaget, där osanktionerat förbud motkollektivanslutning; följde utskottet.Utskottet konstaterar att kollektivanslutning till detsocialdemokratiska partiet till följd av beslutet vid 1987 årspartikongress har upphört. Det finns därför inte något bärandemotiv att stifta lag i ämnet. Vad särskilt angår ett förbud iregeringsformen tog såväl grundlagberedningens som fri- ochrättighetsutredningens majoritet avstånd från detta. Sammamening kom till uttryck i regeringsförslagen och vidriksdagsbehandlingen. Utskottet vidhåller även i denna del sintidigare ståndpunkt och avstyrker motionsyrkandena om åtgärdermot kollektivanslutning.Vad härefter angår organisationsanslutning noterar utskottetatt yrkandena i motionerna avser ett förbud eller andra åtgärdersom skulle träffa organisation, fristående organisation ellerfristående juridisk organisation. Därmed torde avses fackligasammanslutningar som tillvaratar även annat än medlemmarspolitiska intressegemenskap. Åtgärder av den art som föreslåsskulle dock med den gängse uppbyggnaden av de politiskapartierna kunna medföra organisationsrättsliga konsekvenservilka inte kan överblickas fullt ut. Härtill kommer att detinger principiella betänkligheter att reglera politiska partiersinre arbete. Vidare bör det ankomma på de fackligaorganisationerna att fatta beslut i egna angelägenheter.Utskottet håller därför fast vid sin tidigare bedömning att ävenavstyrka yrkanden om åtgärder som syftar till ett förbud motorganisationsanslutning. beträffande kollektivanslutningatt avslår motionerna 1990/91:K221 yrkande 1,1990/91:K227 yrkande 1 och 1990/91:K233 yrkande 1,res. 1 (m, fp, c)res. 2 (mp)2. beträffande organisationsanslutningatt avslår motionerna 1990/91:K221 yrkande 2,1990/91:K227 yrkande 2, 1990/91:K233 yrkande 2 och1990/91:K234.res. 3 (m, fp, c)res. 4 (mp)den 19 april 1991På vägnarOlle SvenssonNärvarande: (), ()*,(), (), (), ()*, Hans Nyhage (m), (), AnitaModin (s)*, (), ()*, YlvaAnnerstedt (fp)*, ()*, Hans Leghammar (mp), UllaPettersson (s), () och ()*. * Ej närvarande vid justeringen. Kollektivanslutning (mom. 1)(), (), Hans Nyhage (m),(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "I regeringsformens" och slutar med "motkollektivanslutning" bort ha följande lydelse:Enligt 2 kap. 2 § regeringsformen är varje medborgare gentemotdet allmänna skyddad mot tvång att ge till känna sin åskådning ipolitiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende.Samma kapitels 3 § gäller skydd mot politisk åsiktsregistreringoch integritetskränkningar genom ADB-registrering. I andrabestämmelser i regeringsformen och i vallagen skyddasvalhemligheten såväl mot det allmänna som mot enskilda. Detta äruttryck för grundläggande och självklara värderingar i enpolitisk demokrati. Den enskilde skall själv och utan att behövauppge det för andra kunna bestämma vilket politiskt parti hanvill stödja i de allmänna valen. Lika självklart borde det i endemokrati vara att den enskilde själv genom en frivillighandling skall avgöra om han -- eller hon -- vill ansluta sigtill ett politiskt parti samt avgöra vilket parti det skallgälla. Grundsatsen om individens politiska integritet ochsuveränitet har emellertid länge brutits av Sverigessocialdemokratiska arbetareparti genom kollektivanslutning.Regeringsformen ger, lika litet som vanlig lag, något skyddmot kollektivanslutning till politiskt parti; sådanamotionsyrkanden har avvisats av . Genom densocialdemokratiska partikongressens beslut har visserligenkollektivanslutningen upphört med verkan från ingången av dettaår. De principiella invändningar som anförts talar emellertid isig för en grundlagsreglering, en ny 2 kap. 3a§regeringsformen, mot denna anslutningsform, särskilt som detinte finns några garantier för att den inte skulle kunnaåterupptas.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande kollektivanslutningatt med anledning av motionerna 1990/91:K221yrkande1 och 1990/91:K233 yrkande 1 samt med bifall tillmotion 1990/91:K227 yrkande 1 som vilande antar det i bilagaA intagna förslaget till lag om ändring i regeringsformen,2. Kollektivanslutning (mom. 1)Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "I regeringsformens" och slutar med "motkollektivanslutning" bort ha följande lydelse:Enligt 2 kap. 2 § regeringsformen är varje medborgare gentemotdet allmänna skyddad mot tvång att ge till känna sin åskådning ipolitiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Iandra bestämmelser i regeringsformen och i vallagen skyddasvalhemligheten såväl mot det allmänna som mot enskilda. Detta äruttryck för grundläggande och självklara värderingar i enpolitisk demokrati. Den enskilde skall själv och utan att behövauppge det för andra kunna bestämma vilket politiskt parti hanvill stödja i de allmänna valen. Lika självklart borde det i endemokrati vara att den enskilde själv genom en frivillighandling skall avgöra om han -- eller hon -- vill ansluta sigtill ett politiskt parti samt avgöra vilket parti det skallgälla.Det finns inte något förbud mot kollektivanslutning tillpolitiskt parti; sådana motionsyrkanden har avvisats avriksdagen. Genom den socialdemokratiska partikongressens beslut1987 har visserligen kollektivanslutningen formellt upphört medverkan från ingången av detta år. De principiella invändningarsom anförts talar för en lagreglering mot denna anslutningsform,särskilt som det inte finns några garantier för attkollektivanslutning inte skulle kunna fortsätta i olika former.Regeringen bör därför lägga fram ett sådant lagförslag.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:1. beträffande kollektivanslutningatt med anledning av motionerna 1990/91:K221yrkande1 och 1990/91:K227 yrkande 1 samt med bifall tillmotion 1990/91:K233 yrkande 1 ger regeringen till känna vadutskottet har anfört.3. Organisationsanslutning (mom. 2)(), (), Hans Nyhage (m),(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Vad härefter" och på s. 5 slutar med "motorganisationsanslutning" bort ha följande lydelse:Kollektivanslutningen har ersatts av en annan, för denenskilde lika kränkande anslutningsform,organisationsanslutningen. Inte heller denna omväg att behållaen viss form av kollektivanslutning bör förekomma.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande organisationsanslutningatt med anledning av motionerna 1990/91:K221yrkande2, 1990/91:K233 yrkande 2 och 1990/91:K234 samt medbifall till motion 1990/91:K227 yrkande 2 uttalar sig för attanslutning av organisation till politiskt parti inte börförekomma.4. Organisationsanslutning (mom. 2)Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "Vad härefter" och på s. 5 slutar med "motorganisationsanslutning" bort ha följande lydelse:Kollektivanslutningen kan ersättas av en annan, för denenskilde lika kränkande anslutningsform,organisationsanslutningen. Också denna omväg att behålla en vissform av kollektivanslutning bör upphöra.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande organisationsanslutningatt med anledning av motionerna 1990/91:K221yrkande2, 1990/91:K227 yrkande 2 och 1990/91:K234 samt medbifall till motion 1990/91:K233 yrkande 2 ger regeringen tillkänna att fristående organisation inte får anslutas tillpolitiskt parti.Särskilt yttrandeKollektivanslutning och organisationsanslutningBo Hammar () anför:Inom arbetarrörelsen har det alltid förelegat enighet omvikten av samverkan mellan denna rörelses fackliga och politiskagrenar. Kollektivanslutningen har dock ständigt stått underdebatt inom arbetarrörelsen.Det är därför tillfredsställande att en stark opinion har letttill det beslut som innebär att kollektivanslutningennumera har avskaffats. Beslutet står i överensstämmelse medriksdagens upprepade uttalanden om att frågan inte i första handbör lösas genom lagstiftning, utan genom åtgärder frånpartiernas egen sida.Den nya ordningen -- att en facklig organisation ansluts tilldet socialdemokratiska partiet -- kan starkt ifrågasättas.Organisationsanslutningen kan komma att skada sammanhållningeninom fackföreningsrörelsen. Enligt mening börockså denna fråga lösas genom åtgärder inom arbetarrörelsen ochinte genom lagstiftning; den skulle kunna leda till ingrepp idet fria föreningslivet.Reservanternas lagförslagFörslag tillLag om ändring i regeringsformenBilaga AHärigenom föreskrivs att det i regeringsformen1 skallinföras en ny paragraf, 2 kap. 3a§, av följande lydelse.2 kap.3 a § Enskild person får antas som medlem i politisksammanslutning endast om han genom egen ansökan givit till kännaatt han önskar inträda i sammanslutningen. Antas någon sommedlem utan sådan ansökan, saknar det rättsverkan.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.1 Regeringsformen omtryckt 1988:1444