bet · GE01SkU31 · 1991-05-14 00:00:00 — 9 (m, fp, c)s.y. 1 (v)8. beträffande uppskovsregler vid arvs- ochgåvobeskattningenatt avslår motion 1990/91:Sk362 i denna del,9. beträffande grundavdrag och skatteskalor vid arvs- ochgåvobeskattningenatt avslår motionerna 1990/91:Sk385 i denna del och1990/91:Sk391 yrkande 2,res. 10 (m)10. beträffande OTC-aktieratt avslår motion 1990/91:Sk333,res. 11 (m, fp, c)11. beträffande placeringsfonderatt avslår motion 1990/91:Sk423 yrkande 4,res. 12 (m, fp)12. beträffande personalkonvertibleratt avslår motion 1990/91:Sk432,13. beträffande prisnivån för jordbruksfastigheteratt avslår motion 1990/91:Sk379,res. 13 (m, fp, c, mp)14. beträffande skärgårdsfastigheter och andra fastigheter iattraktiva områdenatt avslår motionerna 1990/91:Sk394, 1990/91:Sk627yrkande 19 och 1990/91:Sk824,res. 14 (c)res. 15 (mp)s.y. 2 (m)s.y. 3 (v)15. beträffande lagförslagenatt med anledning av vad utskottet ovan anfört ochhemställt antar de vid proposition 1990/91:168 fogadeförslagen till1. lag om ändring i lagen (1947:577) om statligförmögenhetsskatt,2. lag om ändring i lagen (1970:172) om begränsning av skatt ivissa fall,3. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskatt ochgåvoskatt.Stockholm den 14 april 1991På skatteutskottets vägnarLars HedforsNärvarande: (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), GöstaLyngå (mp), (), (),i (s), (). Slopande av förmögenhetsskatten, skatteskalor m.m. (mom. 1), och (alla m) hardels anfört följande:Berättigad kritik har riktats motförmögenhetsskatten och de många negativa effekter som dennaskatt medför. Förmögenhetsskatten i är extremt hög ochtas ut på kapital även om detta har tillskapats genom att spararedan beskattade förvärvsinkomster. Den beräknas formellt settpå förmögenhetens värde men är i realiteten en extra skatt påden avkastning som på annat sätt redan har beskattats betydligthårdare än i andra länder.De negativa effekterna av förmögenhetsbeskattningen är särskiltframträdande vid beskattningen av s.k. arbetande kapital. Denleder till minskad soliditet och växtkraft i mindre ochmedelstora företag och minskar intresset för nyinvesteringar ochnyföretagande. Förmögenhetsskatten medför också andra problem,t.ex. för egnahemsägare och småföretagare med tillgångar somlämnar endast låg avkastning. Det förekommer att ägare av mindreoch medelstora företag måste sälja företaget för att kunnabetala skatten.I departementspromemorian (Ds 1990:91) Reformeradförmögenhetsbeskattning föreslogs bl.a. ett oförändrat högtförmögenhetsskatteuttag och skärpt beskattning av kapital medandäremot skatten på finansiella placeringar skulle sänkas. Vidremissbehandling erhöll promemorian välförtjänt, skarp kritik.Med hänvisning till att ytterligare överväganden behövs harregeringen nu avstått från att lägga fram förslag om skärpningav förmögenhetsskatten på arbetande kapital.Enligt vår uppfattning bör den omfattande kritiken mot reglernaleda till att skatten på arbetande kapital slopas fr.o.m. 1991.Samtidigt bör begränsningsreglerna ändras och sambeskattningenav förmögenhet slopas. Vi återkommer till dessa frågor isärskilda reservationer. För att undvika de snedvridandeeffekter som skilda underlag för beskattning av olikaförmögenhetstillgångar medför bör också fatta beslutom att helt avveckla förmögenhetsskatten under loppet av någrafå år.Med det anförda ställer vi oss bakom de förslag i dessa frågorsom läggs fram i de aktuella motionerna från moderatasamlingspartiets sida. Därmed är också syftet med flertaletövriga motionsyrkanden helt eller delvis tillgodosedda. Det börankomma på regeringen att lägga fram de lagförslag som behövs.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande slopande av förmögenhetsskatten, skatteskalorm.m.att med bifall till motionerna 1990/91:Sk76 yrkande3 och 1990/91:Sk353 yrkande 7 i denna del, med anledning avmotionerna 1990/91:Sk78 yrkande 4, 1990/91:Sk79 yrkande 4,1990/91:Sk340 och 1990/91:Sk423 yrkande 1 samt med avslag påmotion 1990/91:Sk433 yrkande 14 begär skyndsamt förslag frånregeringen om en successiv avveckling av förmögenhetsskatten ienlighet med vad som anförs i reservationen.2. Slopande av förmögenhetsskatten, skatteskalor m.m. (mom. 1)och (båda fp) hardels anfört följande:Förmögenhetsskatten ingick inte i den skattereform som hargenomförts. Så borde ha varit fallet eftersomförmögenhetsskatten måste ses som en del av den samladekapitalbeskattningen. Kapitalbeskattningen har genomskattereformen ökat med ca . Därutöverinbringar förmögenhetsskatten ca 3 miljarder kronor.Förmögenhetsskatten i är mycket hög i förhållande tillandra länder. De negativa effekterna avförmögenhetsbeskattningen är särskilt framträdande vidbeskattningen av s.k. arbetande kapital. Den leder till minskadsoliditet och växtkraft i mindre och medelstora företag ochminskar intresset för nyinvesteringar och nyföretagande.Förmögenhetsskatten medför också andra problem, t.ex. föregnahemsägare och småföretagare med tillgångar som lämnarendast låg avkastning. Det förekommer att ägare av mindre ochmedelstora företag måste sälja företaget för att kunna betalaskatten.I departementspromemorian (Ds 1990:91) Reformeradförmögenhetsbeskattning föreslogs bl.a. ett oförändrat högtförmögenhetsskatteuttag och skärpt beskattning av kapital medandäremot skatten på finansiella placeringar skulle sänkas. Vidremissbehandling erhöll promemorian välförtjänt, skarp kritik.Med hänvisning till att ytterligare överväganden behövs harregeringen nu avstått från att lägga fram förslag om skärpningav förmögenhetsskatten på arbetande kapital.Enligt vår uppfattning bör den omfattande kritiken mot reglernaleda till att skatten på arbetande kapital slopas fr.o.m. 1991.Samtidigt bör begränsningsreglerna ändras och sambeskattningenav förmögenhet slopas. Vi återkommer till dessa frågor isärskilda reservationer. Vidare bör skatteuttaget mildras genomen höjning av fribeloppet och en lättnad i skatteskalan.Fribeloppet bör vara så högt att t.ex. människor med ett normaltvillaboende i storstadsområdena slipper betalaförmögenhetsskatt. Skatten bör bli proportionell ochskattesatsen sänkas till 1%.Med det anförda ställer vi oss bakom de förslag i dessa frågorsom läggs fram i folkpartimotionerna Sk78 och Sk423. Därmed ärockså syftet med flertalet övriga motionsyrkanden helt ellerdelvis tillgodosedda. Det bör ankomma på regeringen att läggafram de lagförslag som behövs.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande slopande av förmögenhetsskatten, skatteskalorm.m.att med bifall till motionerna 1990/91:Sk78 yrkande4, 1990/91:Sk423 yrkande 1, med anledning av motionerna1990/91:Sk76 yrkande 3, 1990/91:Sk79 yrkande 4,1990/91:Sk340 och 1990/91:Sk353 yrkande 7 i denna del samtmed avslag på motion 1990/91:Sk433 yrkande 14 begär förslagfrån regeringen om nedsättning av uttaget av förmögenhetsskatt ienlighet med vad som anförs i reservationen.3. Slopande av förmögenhetsskatten, skatteskalor m.m. (mom. 1)och (båda c) hardels anfört följande:Det är uppenbart att förmögenhetsskatten har sådanabrister att den antingen måste reformeras i grunden elleravskaffas. Den inbringar något mer än . Drygt400000 personer betalar förmögenhetsskatt, men av dehushåll som betalar förmögenhetsskatt har en bekattningbarförmögenhet på högst 2 milj.kr. Statsfinansiellt har skattensåledes förhållandevis liten betydelse. De som berörs avreglerna kan emellertid drabbas svårt. Förmögenhetsskatten ärmycket hög jämfört med vad som gäller i andra länder. Efterskattereformen har även en internationellt sett högordinarie kapitalbeskattning. Därtill kommer att reglerna haren sådan utformning att det uppstår starkt snedvridande effektersom är skadliga bl.a. från samhällekonomisk synpunkt.Beskattningen av förmögenhet i företag är extra bekymmersam.Anledningen till detta är att kapitalet är bundet i rörelsen ochatt skatten vanligen måste erläggas med en extra lön. Den totalaskatten blir på så sätt högre änförmögenhetsskatten eftersom också extra inkomstskatt ocharbetsgivaravgifter kommer att utgå.Den fördelningpolitiska effekten av förmögenhetsskatten kanockså ifrågasättas, eftersom den i stor utsträckning drabbarpersoner med mindre förmögenheter nedplöjda i företag eller i envilla eller annan fastighet.I och för sig kan det vara möjligt att begränsa de nuvarandeolägenheterna genom att reformera beskattnings- ochvärderingsreglerna. En sammanvägd bedömning av de olikaalternativ som står till buds leder dock enligt vår uppfattningtill att förmögenhetsskatten bör avvecklas.Centern har satt upp som mål att skattetrycket skall pressas nedtill , med bibehållen generellvälfärdspolitik. Mot den här angivna bakgrunden förordas icentermotionen Sk79 att förmögenhetsskatten blir en av deskatter som omfattas av dessa planer och att förmögenhetsskattensuccessivt avvecklas helt . Takten och formenför avvecklingen bör avgöras av ekonomisk-politiska ochfördelningspolitiska överväganden samt med beaktande av densamlade kapitalbeskattningen i våra konkurrentländer.Vi tillstyrker detta förslag under den angivna förutsättningenatt det samlade skattetrycket sänks på ett fördelningspolitisktgodtagbart sätt. Enligt förslag innebär detta bl.a. attmervärdeskatten differentieras och att skatten sänks pånödvändig konsumtion såsom mat och boende. Åtgärder av dettaslag betyder mest för låginkomsttagare och barnfamiljer.Även förmögenhetsskatten bör avvecklas med enfördelningspolitisk profil. I en första etapp bör skatten påarbetande kapital och sambeskattningen slopas, med verkanfr.o.m. bör begränsningsregelnjusteras ned så att spärren för den totala inkomst- ochförmögenhetsskatten i princip blir av inkomsten vid enkommunalskatt på . Våra yrkanden i dessa hänseendenframställs i särskilda reservationer. Den successiva utfasningenbör i fortsättningen huvudsakligen ske genom att fribeloppethöjs så att skatten på de största förmögenherna avvecklas sist.Vi tillstyrker således de förslag i dessa hänseenden som läggsfram i centermotionen Sk79. Därmed är syftet med flertaletövriga motioner delvis tillgodosett.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande slopande av förmögenhetsskatten, skatteskalorm.m.att med bifall till motion 1990/91:Sk78 yrkande 4,med anledning av motionerna 1990/91:Sk76 yrkande 3,1990/91:Sk79 yrkande 4, 1990/91:Sk340 och 1990/91:Sk353yrkande 7 i denna del och 1990/91:Sk423 yrkande 1 samt medavslag på motion 1990/91:Sk433 yrkande 14 begär förslag frånregeringen om en successiv avveckling av förmögenhetsskattenunder i enlighet med vad som anförs i reservationen.4. Slopande av förmögenhetsskatten, skatteskalor m.m. (mom. 1)() hardels anfört följande:Samtidigt med första steget på skattereformen i december 1989beslutade att sänka förmögenhetsskatten genom attfördubbla det skattefria bottenbeloppet till . ochlätta på skatteskalorna. accepterade då höjningenav det skattefria bottenbeloppet men yrkade att skattebortfalletskulle kompenseras genom att skärpa skattesatserna i de högreskikten.Denna ståndpunkt fullföljer i sin motion Sk433och kräver en skärpning av skattesatserna så att intäkterna ökarmed (yrkande 14). Förslaget är välmotiverat och börgenomföras. Till följd härav bör övriga motionsyrkanden om enavveckling av förmögenhetsskatten avslås.Vänsterpartiet menar vidare att värderingsgrunderna förförmögenheter bör bli föremål för översyn. Dagens regler gör attskatten är väsentligt olika för olika typer av förmögenhet.Detta leder till snedvridningar och inlåsningseffekter. Medstöd av nuvarande regler kan förmögenhetsskatt undvikas bl.a.genom lånefinansierade placeringar i aktie- elleravkastningsfoder, som endast behöver sträcka sig överårsskiftet.I departementspromemorian (Ds 1990:91) Reformeradförmögenhetsbeskattning föreslogs bl.a. ett breddat skatteuttagkombinerat med en proportionell beskattning. Skatteintäkternaför promemorians alternativ varierade från sänkta till ökadeskatteintäkter. Promemorians förslag innebar bl.a. att den s.k.begränsningsregeln slopades. Den regel som gör att den faktiskaskattens andel av förmögenheten ofta minskar när förmögenhetenökar. Förslaget innebar vidare en förskjutning av skatteuttagetfrån små till större förmögenheter.Det är enligt mening riktigt att breddaskatteunderlaget och söka beskattningsformer som motverkarinlåsningseffekter i ekonomin. Åtgärder måste också vidtas motmanipulerande med lån etc. för att nedbringa förmögenheten vidtaxeringstillfället. I dessa avseenden delar deöverväganden som redovisades i ovan nämnda promemoria.Vänsterpartiet menar dock att fördelningspolitiska skäl talarför en bibehållen progression i förmögenhetsbeskattningen. Detfinns dessutom skäl att verka för en återhållsam beskattning avarbetande kapital i mindre företag.Förmögenhetsskatten sänktes . Den kraftigaförmögenhetstillväxt som ägt rum talar för attdet totala skatteuttaget från förmögenhetsskatten borde ökas.Vänsterpartiet menar att intäkterna från förmögenhetsskatten böråterställas till den nivå som rådde innan den senastesänkningen. Detta kan ske bl.a. genom ett breddat skatteunderlagoch mer likformiga regler, i enlighet med vad som redovisatsovan.dels vid mom. 1 hemställt1. beträffande slopande av förmögenhetsskatten, skatteskalorm.m.att med bifall till motion 1990/91:Sk433 yrkande 14och med avslag på motionerna 1990/91:Sk76 yrkande 3,1990/91:Sk78 yrkande 4, 1990/91:Sk79 yrkande 4,1990/91:Sk340, 1990/91:Sk353 yrkande 7 i denna del och1990/91:Sk423 yrkande 1 begär förslag från regeringen omskärpningar av förmögenhetsskatten i enlighet med vad som anförsi reservationen.5. Lättnader i begränsningsregeln (mom. 2)(), (), (), HugoHegeland (m), (), () och RolfKenneryd (c) hardels anfört följande:Som anförs i reservationerna 1--3 bör begränsningsreglerna medverkan fr.o.m. ändras så att spärren förden totala inkomst- och förmögenhetsskatten i princip blir 50%av inkomsten vid en kommunalskatt på . För dem somfortfarande berörs av dessa regler uppstår annars den effektenatt de lättnader som skattereformen innebär vidinkomstbeskattningen helt eller delvis kommer att ätas upp av enmotsvarande höjning av förmögenhetsskatten, dvs. att såväl dentotala skatten som marginalskatten i dessa fall fortfarande blirminst av inkomsten. Sådana orimligheter kan givetvis inteaccepteras.dels vid mom. 2 hemställt2. beträffande lättnader i begränsningsregelnatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk76yrkandena 4 och 5, 1990/91:Sk78 yrkandena 2 och 3,1990/91:Sk79 yrkande 3, 1990/91:Sk352 yrkande 2 och1990/91:Sk430 yrkande 2 begär förslag till lättnader ibegränsningsreglerna i enlighet med vad som anförs ireservationen.6. Företagsförmögenhet vid förmögenhetsbeskattningen (mom. 4)(), (), (), HugoHegeland (m), (), (), RolfKenneryd (c) och () hardels anfört följande:Som anförs i reservationerna 1--3 innebär förmögenhetsskatten såbetydande problem för små och medelstora företag att skatten påarbetande kapital bör slopas fr.o.m. beskattningsåret 1991.Regeringen bör skyndsamt lägga fram de lagförslag som erfordras.dels vid mom. 4 hemställt4. beträffande företagsförmögenhet vidförmögenhetsbeskattningenatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk76 yrkande1, 1990/91:Sk77, 1990/91:Sk78 yrkande 1, 1990/91:Sk79yrkande 1, 1990/91:Sk388 yrkande 6, 1990/91:Sk325,1990/91:Sk332, 1990/91:Sk352 yrkande 1, 1990/91:Sk353yrkande 7 i denna del, 1990/91:Sk362 i denna del,1990/91:Sk390 yrkande 3, 1990/91:Sk391 yrkande 1 och1990/91:Sk423 yrkande 3 begär att regeringen skyndsamt läggerfram förslag om slopande av förmögenhetsskatten på arbetandekapital i enlighet med vad som anförs i reservationen.7. Sambeskattning av makar och av föräldrar/barn (mom. 5)(), (), (), HugoHegeland (m), (), () och RolfKenneryd (c) hardels anfört följande:Som anförs i reservationerna 1--3 bör den sambeskattning avmakar och av föräldrar och barn som fortfarande kvarstår vidförmögenhetsbeskattningen slopas fr.o.m. inkomståret 1991.Regeringen bör skyndsamt lägga fram de lagförslag som erfordras.dels vid mom. 5 hemställt5. beträffande sambeskattning av makar och av föräldrar/barnatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk76 yrkande2, 1990/91:Sk78 yrkande 5, 1990/91:Sk79 yrkande 2,1990/91:Sk308, 1990/91:Sk314, 1990/91:Sk315 yrkande 1,1990/91:Sk347, 1990/91:Sk423 yrkande 2 och 1990/91:Sk408begär att regeringen skyndsamt lägger fram förslag om slopandeav sambeskattningen av makar och av föräldrar/barn i enlighetmed vad som anförs i reservationen.8. Sambeskattning av fosterföräldrar/fosterbarn (mom.6)() hardels anfört följande:Sambeskattningen av fosterföräldrar och fosterbarn medförsärskilda problem och har väckt berättigad kritik sedan lång tidtillbaka. Motionerna Sk315, Sk316 och Sk364 bör alltså bifallasi vad avser denna speciella fråga. Regeringen bör skyndsamtlägga fram de lagförslag som erfordras.dels vid mom. 6 hemställt6. beträffande sambeskattning av fosterföräldrar/fosterbarnatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk315 yrkande2, 1990/91:Sk316 och 1990/91:Sk364 begär att regeringenskyndsamt lägger fram förslag om slopande av sambeskattningen avfosterföräldrar/fosterbarn.9. Skattelättnader för företagsförmögenhet vid arvs- ochgåvobeskattningen (mom. 7)(), (), (), HugoHegeland (m), (), () och RolfKenneryd (c) hardels anfört följande:Problemen med förmögenhetsskatten för små och medelstora företagåterkommer vid arvs- och gåvobeskattningen. I realiteten innebärreglerna att ett generationsskifte inte kangenomföras och att företaget alltså måste läggas ned elleravyttras. Det arbetande kapitalet bör , dvs.fr.o.m. , undantas även från arvs- och gåvoskatt.dels vid mom. 7 hemställt7. beträffande skattelättnader för företagsförmögenhet vidarvs- och gåvobeskattningenatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk352yrkandena 3 och 4, 1990/91:Sk385 i denna del och1990/91:Sk430 yrkandena 3 och 4 och med anledning avmotionerna 1990/91:Sk334 och 1990/91:Sk362 begär attregeringen skyndsamt lägger fram förslag om avskaffande av arvs-och gåvoskatten på arbetande kapital i enlighet med vad somanförs i reservationen.10. Grundavdrag och skatteskalor vid arvs- och gåvobeskattningen(mom. 9), och (alla m) hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk385 är arvs- och gåvoskatteninternationellt sett mycket hög. Den alltför hårda beskattningenskapar många problem och bör anpassas tillnivån i våra nordiska grannländer. Som ett första steg i dennariktning bör skattesatserna i resp. skatteskalor sänkas med femprocentenheter. bör grundavdragen höjas och knytastill prisutvecklingen. För make och motsvarande börgrundavdraget fastställas till 12 basbelopp, för annan mottagarei klass I till 4 basbelopp och för mottagare i klass II och IIItill ett basbelopp. Det s.k. 18-årsavdraget bör sättas till etthalvt basbelopp. Grundavdraget vid gåvobeskattningen börfastställas till ett halvt basbelopp.dels vid mom. 9 hemställt9. beträffande grundavdrag och skatteskalor vid arvs- ochgåvobeskattningenatt med bifall till motion 1990/91:Sk385 i denna deloch med anledning av motion 1990/91:Sk391 yrkande 2 begär attregeringen skyndsamt lägger fram förslag till höjda grundavdragoch sänkta skatteskalor för arvs- och gåvobeskattningen ienlighet med vad som anförs i reservationen.11. (mom. 10)(), (), (), HugoHegeland (m), (), () och RolfKenneryd (c) hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk333 innebär de ändringar som genomfördeshösten i fråga om värderingen av och liknandeatt dessa värdepapper drabbats av en kraftig höjning avskatteuttaget. Detta betyder att förutsättningarna förOTC-introduktionen rycks undan eftersom de ekonomiskaförutsättningarna för dessa företag försämras väsentligt. Ienlighet med vad som har gällt tidigare bör värdet av sådanaaktier vid förmögenhetsbeskattningen bedömas med ledning avsubstansvärdet i stället för det noterade värdet. Motsvarandebör gälla också vid arvs- och gåvobeskattningen. Motionen böralltså bifallas.dels vid mom. 10 hemställt10. beträffande OTC-aktieratt med bifall till motion 1990/91:Sk333 hosregeringen begär förslag till ändrade värderingsregler förOTC-aktier i enlighet med vad som anförs i reservationen.12. Placeringsfonder (mom. 11)(), (), (),(), () hardels anfört följande:Som ett led i strävandena att sprida ägandet och öka sparandetföreslås i motion Sk423 (fp) att man underlättar att inrättaplaceringsfonder som privata riskkapitalbolag med skattemässigafördelar för privatpersoner. Belopp som satsas i denna form kanpå ett värdefullt sätt förbättra tillgången på riskkapital. Viinstämmer i uppfattningen att det finns skäl att främja en sådanutveckling t.ex. genom befrielse från förmögenhetsskatt ochtillstyrker alltså motionen i denna del (yrkande 4).dels vid mom. 11 hemställt11. beträffande placeringsfonderatt med bifall till motion 1990/91:Sk423 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs ireservationen om riskkapitalbolag med skattemässiga fördelar förprivatpersoner.13. Prisnivån för jordbruksfastigheter (mom. 13)(), (), (), HugoHegeland (m), (), (), RolfKenneryd (c) och () hardels anfört följande:För att få ett tillförlitligt underlag för fastighetstaxeringenär det av vikt att prisstatistiken grundar sig på ett så stortantal försäljningar som möjligt. När det gällerjordbruksfastigheter är antalet försäljningar begränsat, ochstatistiken försämras ytterligare av att de s.k. släktförvärveninte tas med.Släktköpen torde ofta grunda sig på en noggrann och korrektbedömning av fastighetens värde, medan andra försäljningar mångagånger påverkas av speciella förhållanden som leder till , som t.ex. kommunernas förvärv förbostadsexploatering.Mot denna bakgrund instämmer vi i uppfattningen att det ärfelaktigt att generellt utelämna släktförvärven urprisstatistiken. Släktförhållandet bör endast anses vara en avalla de omständigheter som vid en samlad bedömning kan leda tillatt ett förvärv inte bör beaktas när prisnivån beräknas.Med det anförda tillstyrker vi motion Sk379.dels vid mom. 13 hemställt13. beträffande prisnivån för jordbruksfastigheteratt med bifall till motion 1990/91:Sk379 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförs i reservationenom prisnivån på jordbruksfastigheter i samband medfastighetstaxeringen.14. Skärgårdsfastigheter och andra fastigheter i attraktivaområden (mom. 14)och (båda c) hardels anfört följande:En skärpning av fastighetsskatten i kombination med enförändring av taxeringsvärdena kan ge dramatiska ökningar avboendekostnaderna i vissa storstadsområden och skärgårdsområdendär efterfrågetrycket är stort. Detta förhållande får intetillåtas slå igenom i orimliga boendekostnadsökningar för deenskilda boende. En noggrann utvärdering och uppföljning avfastighetsskattens konsekvenser för boende i dessa områden av deförändrade taxeingsvärdena måste därför göras från regeringenssida. Vad som här har anförts bör ges till känna för regeringen.Därmed är syftet med motionerna delvis tillgodosett.dels vid mom. 14 hemställt14. beträffande skärgårdsfastigheter och andra fastigheter iattraktiva områdenatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk394,1990/91:Sk627 yrkande 19 och 1990/91:Sk824 som sin meningger regeringen till känna vad som anförs i reservationen ombeskattningen av fastigheter i attraktiva fritidsområden.15. Skärgårdsfastigheter och andra fastigheter i attraktivaområden (mom. 14)() hardels anfört följande:Som anförs i motion 1990/91:Sk627 ger den genomfördafastighetstaxeringen särskilda problem i skärgården och andraområden som är intressanta för fritidsbebyggelse. Specielltdrabbas de äldre ortsborna som ofta är låginkomsttagare ellerpensionärer med låg pension. Dessa människor bör naturligtvis hamöjlighet att bo kvar utan att behöva betala höga skatter påfastigheter, som de inte alls har för avsikt att sälja och varsvärde därför inte kan realiseras.Problemet skulle kunna lösas om man beaktade det förhållandetatt i dessa områden det finns två olika värdenivåer, en hög föreftertraktade fritidshus och ett lägre värde som ortsbor har rådmed. Förhållandet mellan de två värdena bör fastställas förvarje kommun och grundas på verkliga försäljningar.