bet · GF01SoU1 · 1991-11-05 00:00:00 — I betänkandet behandlas 59 motionsyrkanden, som väckts underden allmänna motionstiden och som rör olika frågor om barnoch ungdom. Den övervägande delen av dessa frågor harbehandlats av tidigare, ibetänkande 1990/91:SoU7. Samtliga motionsyrkanden avstyrks,främst med hänvisning till att behandlingen av den nyaregeringens kommande förslag inte bör föregripas. Motioner ombarnbidrag, bidragsförskott och internationella adoptionerbehandlas i betänkande 1991/92:SoU8. Motioner om barnomsorgbehandlas i betänkande 1991/92:SoU12 i anslutning tillpropositionen 1991/92:65 om valfrihet i barnomsorgen. Vissaungdomsfrågor behandlas också i betänkande 1991/92:SoU2. 1990/91:So204 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsnara åtgärder för att lösa frågan om barns talerätt i socialamål.1990/91:So222 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om registrering av olycksfall tillsocialstyrelsen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skyddsombud för bekämpande avbarnolycksfall,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning och fortbildning inomsocialtjänsten och familjehemmen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall omfattas avliknande krav på dokumentation som LVU,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vårdnadsöverflyttningar vid långvarigafamiljehemsplaceringar,6. att hos regeringen begär en utredning om deekonomiska villkoren vid vårdnadsöverflyttningar,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om barn- och ungdomspsykiatrin när det gälleransvar och samarbetsrutiner,8. att hos regeringen begär förslag till ett samlatåtgärdsprogram för att stärka barnkompetensen och vidgabarnperspektivet inom och den förebyggandebarnhälsovårdens ansvarsområde,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheten att samla flera barnfrågorunder en ledning,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktlinjer för handläggning när barnblivit misshandlade,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den aviserade översynen avsocialtjänstlagen.1990/91:So223 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hjälp till barn med MBD (rubrik 3.7).1990/91:So225 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär att forskning görs kringproblematiken med sexuella övergrepp på barn.1990/91:So226 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna atten statlig barnombudsmannatjänst inrättas och verkar för attkommunerna inrättar motsvarande tjänst på det lokala planet påhel- eller halvtid i varje kommun,2. att som sin mening ger regeringen till känna attsocialstyrelsen bör tillse att vi får behålla denspecialistutbildade personal inom barnhälsovård, barnpsykiatri,barnsjukvård, barntandvård och annan barnomsorg i ordets vidaremening som vi med all rätt ansåg oss ha råd med under föregåendeårtionde,4. att begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att utreda och ge förslag till åtgärder somförhindrar sexuellt utnyttjande av barn i andra länder enligtvad i motionen anförts -- det gäller sådana handlingar somskulle varit kriminella om de utförts i Sverige.1990/91:So237 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ökad utbildning av personalverksam i förskola och skola i frågor som rör missbrukarbarnssituation.1990/91:So247 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en tjänst som statlig barnombudsmaninrättas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en motsvarande tjänst på hel- ellerhalvtid inrättas i varje kommun.1990/91:So250 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder mot sexuella övergrepp på barn.1990/91:So276 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samordning och klara ansvarsförhållandenmellan myndigheter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samordningsansvar,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om alternativa vårdformer till samhällsvårdför problemfamiljer,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om s.k. behandlingsgrupper för barn ochungdomar med särskilda behov av stödåtgärder.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Ju821.1990/91:So279 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om insatser mot alkohol- ochnarkotikamissbruk som ett led i kampen mot ungdomsbrottslighet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder, för att förhindraungdomsbrottslighet, som ej fordrar lagstiftning.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Ju823.1990/91:So287 av m.fl. (m) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning om sociala myndigheters möjligheter att ingripa motunga som begår brott på sätt som anges i motionen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Ju827.1990/91:So308 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hälsorisker för barn i storstadsmiljö vidinandning av bilavgaser.1990/91:So311 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om barnombud,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bidrag till mot sexuellaövergrepp på barn (RMSÖ).1990/91:So319 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samordnade insatser för ungdomar ieftersatta bostadsområden.1990/91:So327 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en samordning och en satsning pådet olycksförebyggande arbetet bland 15--19-åringar.1990/91:So333 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om PBU-team.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf646.1990/91:So336 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om information om tidiga symptom på missbrukbland ungdomar.1990/91:So337 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredningsarbetet för inrättandet av enbarnombudsmannainstitution.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:U671.1990/91:So424 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att den ekonomiska situationeninte leder till att ungdomsmottagningarnas verksamhet äventyras.1990/91:So425 av och () variyrkas1. att hos regeringen begär att H-byrån påsocialstyrelsen ges sådana resurser att den kan verka som enmotor för denna verksamhet i hela landet och ha enkontrollerande funktion,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör initiera grupperinom varje kommun för förebyggande psykosocialt arbete,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att bör anvisaföreskrifter om barnavårdscentralernas roll i socialtförebyggande verksamhet,4. att beslutar att barnavårdscentraler typ Iåterinförs i tätorter.1990/91:So428 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ungdomsmottagningar.1990/91:So440 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tonårsbyråer enligt beskriven modellinrättas i varje landsting,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att specialiteten tonårspsykiatri börinföras även i Sverige.1990/91:So451 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om etablering av fler ungdomsmottagningar,även med organisationer och stiftelser som ansvariga.1990/91:So466 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna attbarnhälsovården bör överföras till primärkommunerna.1990/91:So474 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder mot buller i barnens miljö,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ytterligare forskning om bildskärmarnasinverkan på barnen och en samlad och lättbegriplig redovisningav de kunskaper som finns,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn om hur hygieniska gränsvärdenskall sättas med avseende på barnen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om intensifierad forskning av hur gifter ochandra stressmoment påverkar barnen.1990/91:So493 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hjälp till barn med MBD,2. att hos regeringen begär förslag om inrättande avett träningscenter för barn med MBD och för barn med andrafunktionshinder.1990/91:So515 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en kartläggning av behovet avprofessionell psykologisk behandling efter utträde ur sekter.1990/91:So525 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ungdomar i storstad.1990/91:So622 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en plan för utbyggnad avfamiljerådgivningsverksamheten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tillsätta en barnombudsman.1990/91:So631 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavikten av att kommunerna aktivt förebygger omhändertagande avbarn.1990/91:So632 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av åtgärder för att hjälpa barn iriskmiljöer,8. att hos regeringen begär en rapport om vilkaåtgärder som vidtagits för att sprida information omkonventionen och om den prövning som gjorts för att få tillstånd en bättre svensk överensstämmelse. Förebyggande barn- och ungdomsvårdMotionernaI motion 1990/91:So222 av m.fl. (fp)yrkas att hos regeringen begär förslag till ett samlatåtgärdsprogram för att stärka barnkompetensen och vidgabarnperspektivet inom och den förebyggandebarnhälsovårdens ansvarsområde (yrkande 8). Barnperspektivethar urholkats inom både och barnhälsovården,anför motionärerna. Som exempel anges att barnsjuksköterskorersatts med distriktssköterskor inom barnhälsovården, att ensamlad socialnämnd ersatt specialnämnderna och attlänsstyrelsernas barnavårdsombud avskaffats. Motionärerna serpositivt på att regeringen i årets budgetproposition ställt 8milj.kr. till förfogande för att ökakompetensen inom när det gäller utsatta barn, menunderstryker vikten av att de ideella organisationernaserfarenheter och kunskaper tillvaratas i detta arbete.Motionärerna noterar också med tillfredsställelse attfolkpartiet liberalerna nu fått gehör för sitt tidigare krav påöversyn av socialtjänstlagen och utgår ifrån att de delar somberör insatserna för barn och ungdom ges en framskjuten platsvid utvärderingen av socialtjänstlagen (yrkande 12).I samma motion (fp) begärs också att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjlighetenatt samla flera barnfrågor under en ledning (yrkande 9). av barnhälsovården i primärkommunal regi börövervägas. På de orter där kommunerna tar överansvaret för primärvården ges kommunerna möjlighet att förasamman vissa verksamheter under en ledning. De områden somskulle beröras är framför allt barnomsorgen,barnavårdscentralerna, mödravården, skolhälsovården ochbarnavårdsärenden enligt socialtjänstlagen och LVU.I motion 1990/91:So466 av och (mp) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna att barnhälsovården bör överföras tillprimärkommunerna. Ett delat ansvar för det förebyggande arbetetmellan landsting och primärkommuner har enligt motionärernamedfört oklarheter i ansvarsfördelningen och dålig integreringav olika förebyggande verksamheter. Tiden är därför mogen för enradikal omorganisation av hela barnhälsovården i primärkommunalregi, anser motionärerna. De förordar inrättandet av s.k.familjeservicecentraler med bl.a. barnmorska, sjuksköterskor,gynekolog, barnläkare och socialsekreterare.I motion 1990/91:So226 av m.fl. (mp) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna attsocialstyrelsen bör tillse att den specialistutbildadepersonalen behålls inom barnhälsovård, barnpsykiatri,barnsjukvård, barntandvård och annan barnomsorg i ordets vidaremening (yrkande 2).I motion 1990/91:So425 av och (mp) yrkas att hos regeringen begär attH-byrån på ges sådana resurser att den kan verkasom en motor för verksamhet i hela landet och ha enkontrollerande funktion (yrkande 1), att som sinmening ger regeringen till känna att börinitiera grupper inom varje kommun för förebyggande psykosocialtarbete (yrkande 2), att bör anvisaföreskrifter om barnavårdscentralernas roll i socialtförebyggande verksamhet (yrkande 3) samt att riksdagenbeslutar att barnavårdscentraler typ I återinförs i tätorter(yrkande 4).I motion 1990/91:So631 av m.fl. (mp) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vikten avatt kommunerna aktivt förebygger omhändertagande av barn(yrkande 4). De resurssvaga familjerna måste enligtmotionärerna ges ytterligare stöd för att undvikaomhändertagande av barn. Resurserna skall bl.a. utgöras avkvalificerat familje- och nätverksarbete.I motion 1990/91:So632 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av åtgärder för att hjälpa barn iriskmiljöer (yrkande 7). Kunskapen om de utsatta barnenssituation måste förbättras för personal,sjukvårdspersonal och lärare m.fl. som arbetar med barn, anförmotionärerna. Täta hembesök i de s.k. problemfamiljerna, ettökat stöd till dessa och en bättre uppföljning av varje enskiltärende kan enligt motionärerna leda till goda resultat. Det ärockså angeläget att barnjourverksamheten byggs ut, påpekas det.BakgrundRegeringen uppdrog åt attutvärdera socialtjänstlagstiftningens tillämpning beträffandebarn och ungdom, främst utsatta grupper. Utredningens arbetsnamnhar varit . Genom 1990:3,Växa i välfärdsland har slutredovisat sittuppdrag. Rapporten ger en i stora delar kritisk bild avsamhällets insatser för utsatta barn och ungdomar. Kritikengäller själva innehållet i verksamheten, men den riktas ocksåmot vad styrelsen anser vara betydande brister i planering,uppföljning och utvärdering av insatserna. Erfarenheter ochkunskaper om barn och ungdom måste enligt ihögre grad systematiseras och dokumenteras. Särskild tonviktmåste läggas på utsatta grupper. Det sociala arvet ärfortfarande en realitet, heter det. anser attdet nu krävs betydande insatser på en rad områden därsocialtjänsten måste verka för att förbättra barns och ungdomarslevnadsförhållanden med särskild tonvikt på utsatta grupper.Socialstyrelsen kommer att ta aktiv del i detta arbete ochbedriva en kontinuerlig uppföljning och utvärdering avsocialtjänstens insatser för barn och ungdom. I rapportenbehandlas bl.a. frågor om barns hälsa, förebyggande barn- ochungdomsarbete och avsaknaden av det s.k. barnperspektivet.Metoder för utveckling av barn- resp. ungdomsperspektivetbehöver enligt utvecklas. Olika former avsamverkansmodeller, t.ex. regionala specialistteam, kan medverkatill kunskapsuppbyggnad och metodutveckling.I 1991 års budgetproposition (s. 164) anförde dåvarandesocialministern att hon ansåg att det krävdes en kraftfullsatsning för att utveckla ett barnperspektiv i det socialaarbetet. Ett systematiskt förändringsarbete borde inledas isyfte att utveckla barnkompetensen inom individ- ochfamiljeomsorgen. En utvecklad barnkompetens och en ökadobservans på barnens situation var enligt socialministern enförutsättning för att skall upptäcka vilkabarn och föräldrar som är i behov av särskilt stöd.Socialstyrelsen borde enligt propositionen upprätta en plan förarbetet med att höja medvetenheten och öka kompetensen inomsocialtjänsten när det gäller utsatta barn. En brett upplagdfortbildning borde ingå som en del i en sådan plan. Arbetetborde vidare syfta till att utveckla arbetsformer och metoder.De ideella organisationernas erfarenheter och kunskaper bordetas till vara i utvecklingsarbetet. I propositionen föreslogsatt 8 milj.kr. skulle ställas till förfogandeför att öka barnkompetensen i det sociala arbetet. Riksdagenbiföll förslaget (1990/91:SoU12).I proposition 1990/91:175 om folkhälsofrågor föreslogsinrättandet av ett nationellt folkhälsoinstitut med uppgift attbl.a. driva program inriktade mot särskilt utsatta grupper --till att börja med barn och ungdomar samt utsatta kvinnor.Programmet med inriktning mot barn och ungdom skulle i förstahand stödja lokalt utvecklingsarbete och enligt propositionendärigenom bromsa de processer som ökar risken för ohälsa blandbarn och ungdom från socialt utsatta familjer. Invandrar- ochflyktingbarnens situation borde uppmärksammas särskilt (prop. biföll förslaget (SoU23).Här kan också nämnas att utredningen om barnombudsman nyligenlagt fram sitt betänkande Ombudsman för barn och ungdom, SOU1991:70. I betänkandet föreslås att en ombudsman för barn ochungdom inrättas, som enligt en särskild lag skall ta till varaoch främja barns och ungdomars rättigheter, behov och intresseni samhället. En viktig uppgift för ombudsmannen skall vara attägna särskild uppmärksamhet åt utsatta barn och ungdomar.Den förra regeringen uppdrog åt attkartlägga och beskriva hur arbetet inom barnhälsovården undersenare år har förändrats, bl.a. till följd av verksamhetensintegrering i primärvården. I uppdraget ingår som en del attbelysa barnhälsovårdens samverkan med andra verksamheter somarbetar med frågor som rör barn, t.ex. individ-och familjeomsorg, barnomsorgen, barnklinikerna,barnhabiliteringen samt barn- och ungdomspsykiatrin. Uppdragetskall redovisas till regeringen senast den 31 januari 1992.I juni 1991 tillkallades en parlamentarisk kommitté för attgöra en allmän översyn av socialtjänstlagen, den s.k.socialtjänstkommittén. I den del av direktiven (dir.1991:50) som gäller socialtjänstlagens framtida inriktning ochorganisation (s. 19 f.) berörs särskilt samhällets insatser förutsatta barn och ungdomar. Den kritik som riktas motsocialtjänstens omsorger om barn och ungdomar är mycket oroande,heter det i direktiven. De svåra fall av barnmisshandel sominträffat understryker enligt direktiven bl.a.behovet av en bättre samordning mellan de verksamheter sombedrivs av kommuner och landsting. Kommittén bör därför bl.a.utreda behovet av och formerna för allmäntinriktade och förebyggande insatser och i dessa delar särskiltbeakta behovet av samordning mellan olika verksamheter.Vidare har den tidigare regeringen beslutat om enöversyn av statens insatser inom barn- och ungdomsområdet isyfte att finna mer effektiva former för samordning, utvärderingoch uppföljning (dir. 1991:42). Enligt direktiven skall särskiltuppmärksammas statens relationer till kommunerna och derasinsatser för barn och ungdomar. Arbetet skall vara slutfört föreutgången av 1992.Tidigare riksdagsbehandlingEn motion (mp) som motsvarar den nu aktuella So425 behandladesav utskottet i betänkandet 1989/90:SoU10 (s. 10 f.).Yttranden över motionen hade inkommit från ,, och för allmänmedicin, som är en sektion inom . För en utförlig redovisning hänvisas tillnämnda betänkande.Utskottet ansåg bl.a. att det då pågående REBUS-projektetborde avvaktas innan ställning togs till vilka åtgärder sombehövdes på området. Vidare delade utskottet uppfattningen attbarnavårdscentraler och distriktssköterskor måste fåtillräckliga resurser för att kunna bedriva sitt förebyggandearbete. Även i denna fråga borde resultatet av det pågåendeutredningsarbetet avvaktas, anförde utskottet. Utskottet kundeinte ställa sig bakom ett generellt krav på införande avbarnavårdscentraler typ I i tätorter. Motionen avstyrktes.Med hänvisning till det arbete som bedrevs på områdetavstyrkte utskottet en motion (mp) i ämnet också (1990/91:SoU7, res. I betänkandet behandlades också ettmotionsyrkande (fp) som motsvarar yrkande 8 i So222 om attstärka barnkompetensen. Utskottet ansåg frågorna angelägna menpåpekade att dessa uppmärksammats av iREBUS-projektet och redovisats i rapporten i välfärdsland.Något initiativ från behövdes inte, ansåg utskottet,som avstyrkte motionen (res. fp).Utskottets bedömningSom tidigare nämnts har ställt 8 milj.kr. tillsocialstyrelsens förfogande för ett arbete med att ökakompetensen inom när det gäller utsatta barn. Medhänvisning härtill och till att utskottet inte vill föregripariksdagens kommande behandling av förslag på det socialpolitiskaområdet avstyrker utskottet motionerna 1990/91:So222 (fp)yrkandena 8, 9 och 12, 1990/91:So226 (mp) yrkande 2,1990/91:So425 (mp), 1990/91:So466 (mp), 1990/91:So631 (mp)yrkande 4 och 1990/91:So632 (c) yrkande 7.Behovet av utbildningsinsatserMotionernaI motion 1990/91:So222 av m.fl. (fp)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning och fortbildning inomsocialtjänsten och familjehemmen (yrkande 3). Ett problem ärenligt motionärerna att ofta saknar tillräckligaresurser, utbildning, fortbildning och kontinuerligmetodutveckling för olika insatser när barn far illa. Ävenfamiljehemmen, som ofta ställs inför orimligt svåra uppgifter,måste få ett bättre stöd, anser motionärerna. Kommunerna måsteta ett ansvar för utbildningen av familjehemmen. skernästan all utbildning via intresseorganisationerna.I motion 1990/91:So237 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökad utbildning av personalverksam i förskola och skola i frågor som rör missbrukarbarnssituation (yrkande 2). Barnen i missbrukarhem får oftabestående men och problem på grund av sin otrygga uppväxt.Kunskapen om sådana barns beteende måste därför finnas med iutbildningen.BakgrundI 1990:3, Växa i välfärdsland behandlasockså vissa utbildningsfrågor. Genom metodutveckling,systematisering av kunskaper, uppföljning och utvärdering börenligt en ökad professionalism uppnås.Socialarbetarna bör ges ökat stöd genom program och riktlinjersamt genom den politiska och administrativa ledningen.Socialstyrelsen kommer att medverka till att dess förslag kanförverkligas (s. 169 f.).Som ovan nämnts anfördes budgetproposition attsocialstyrelsen bör upprätta en plan för arbetet med att höjamedvetenheten och öka kompetensen inom när detgäller utsatta barn. En brett upplagd fortbildning bör ingå somen del i en sådan plan. Arbetet bör vidare syfta till attutveckla arbetsformer och metoder. har ställt8 milj.kr. till förfogande för denna satsning(1990/91:SoU12, rskr. 211).Socialstyrelsen fick regeringens uppdrag attutreda hur behovet av vetenskapligt grundade utvärderingar avbehandlingsmetoder och andra insatser inom individ- ochfamiljeomsorgen skulle kunna tillgodoses. Inriktningen bordevara att inom styrelsen bygga upp en centrumbildning i dettasyfte. har lagt fram ett förslag tillett centrum för utvärdering av metoder i socialt arbete, medstart . Metoder för tidig upptäckt av barn somfar illa samt insatser för missbrukare anförs av socialstyrelsensom exempel på angelägna områden för utvärdering.Centrumbildningen bör enligt förslaget bl.a. görakunskapssammanställningar och bedömningar på sakliga och sålångt som möjligt vetenskapliga grunder, sprida information omutvärderingsresultat, verka för att förändringar sker tillbättre och mer effektiva metoder och fungera som ettkunskapscentrum.Här kan också nämnas att revisorer genomför ettprojekt, Familjevård för barn och ungdom, där revisorernabl.a. undersöker hur rekrytering, utbildning och handledning avfamiljehemsföräldrar ordnats.