bet · GE01JuU21 · 1991-04-09 00:00:00 — Anslag till brottsskadenämnden m.m. 1990/91JuU21ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1990/91:100, bilaga 4 (),har regeringen föreslagit att för /92till : Förvaltningskostnader anvisa ettförslagsanslag på ,till : Ersättning för skador på grund avbrott anvisa ett förslagsanslag på . 1990/91:Ju601 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionens sista stycke anförts om besöksförbudslagen.1990/91:Ju602 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att i lagen (1988:688) om besöksförbud införaen paragraf med följande lydelse: 25 § Den som bryter mot ettbesöksförbud skall anhållas eller häktas, om det ejär uppenbart att skäl därtill ej förekommer.1990/91:Ju610 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillförtydligande av hela nödvärnsrätten i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lagförslag bör avges med skyndsamhet.1990/91:Ju611 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till kriminalisering avprostitutionen, såväl köpare som säljare, i enlighet medmotionens syfte.1990/91:Ju614 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring ibrottsbalken så att köp av prostituerades tjänsterkriminaliseras.1990/91:Ju616 av m.fl. (c) vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär att frågan om kriminalisering av deprostituerades kunder skall prövas i enlighet med vad somanförts i motionen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So424.1990/91:Ju617 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till lagstiftning om attprostitutionskontakter kriminaliseras.1990/91:Ju620 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till höjt straffoch skärpt rättstillämpning vid misshandel av bl.a. kvinnor ienlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Ju625 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kriminalisering av kunderna iprostitutionsförhållanden.1990/91:Ju630 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om höjt straffför s. k. ordinär misshandel i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att hos regeringen begär förslag om höjtminimistraff för grov misshandel i enlighet med vad som anförtsi motionen,3. att hos regeringen begär förslag till de övrigaändringar av 3 kap. 6 § som anges i motionen,4. att beslutar att ändra 30 kap. 4 § ienlighet med vad i motionen anförts.1990/91:Ju631 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande utredning om kriminalisering avsvenska medborgares sexuella övergrepp mot barn i andra länder.1990/91:Ju632 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnors rättstrygghet.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A808.1990/91:Ju633 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts angående en utvidgning avbrottsbalkens regler om "försättande i nödläge".Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf630.1990/91:Ju637 av i (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en förutsättningslös utredninggällande restriktivare lagstiftning om prostitution.1990/91:Ju645 av och () variyrkas1. att hos regeringen begär förslag om sådan ändringav allmänna ordningsstadgan att ett verksamt förbud motpornografisk föreställning stadgas,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i att prostitutionskontakter kriminaliserasi enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Ju706 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lagreglerad förtur av brottmål med underårigmålsägande.1990/91:Ju802 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om strängare straff för misshandelsbrott,22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till brottsoffren.1990/91:Ju804 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en "säkerhetsventil" i reglerna omförutsättningar för förordnande av målsägandebiträde,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett program för att förbättra situationenför brottsoffer.1990/91:Ju805 av i m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de prostituerades rättsskydd.1990/91:Ju809 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring av allmännaordningsstadgan i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Ju813 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av årligt verksamhetsbidrag tillbrottsofferjourer.1990/91:Ju821 av m.fl. (c) vari yrkas17. att hos regeringen begär förslag till ett samlatprogram för stöd till brottsoffer,19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samhällets ansvar förkvinno/brottsofferjourernas ekonomiska situation,20. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av en utbyggnad av verksamheten medbrottsofferjourer,21. att till , för höjt anslagtill , för /92anvisar . utöver vad regeringen anvisat, eller således19 ,22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om samhällets ansvar för skydd för utsattavåldsoffer,23. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om höjda skadeståndsbelopp och utökad rätttill skadestånd till brottsoffer samt om förskottsutbetalning avskadestånd,24. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagen om målsägandebiträde att brottsoffrens rätt tillbiträde utökas,25. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att straffminimum för brottet grovmisshandel bör höjas från ett till fängelse samt attpåföljden för misshandel av normalgraden skall vara fängelse.1990/91:Ju822 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lagen om besöksförbud skall följasupp,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att lagen om besöksförbud i vissa falläven skall kunna innebära förbud för mannen att vistas ikvinnans nya hemkommun.1990/91:Ju824 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om inrättande aven brottsoffernämnd i enlighet med vad som i motionen anförts,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekonomiska bidrag tillBrottsofferjourernas riksförbund och andra brottsofferjourer.1990/91:Ju825 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär utredning med syfte attklarlägga om staten skall förskottera skadestånd tillbrottsoffer i enlighet med vad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär förslag om att statenautomatiskt skall betala ut brottsskadeersättning förpersonskada i enlighet med vad i motionen anförts,5. att hos regeringen begär förslag om inrättande aven brottsoffernämnd i enlighet med vad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ekonomiska bidrag tillBrottsofferjourernas riksförbund,9. att hos regeringen begär utredning med syfte attbelysa brottsoffers psykiska reaktioner i enlighet med vad somanförts i motionen.1990/91:Ju829 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en undersökning om ensamma kvinnorssituation på hemväg sena kvällar och nätter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av information om nödvärnsrätten.1990/91:Ju832 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om brottet olaga våldsskildring,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skadestånd till brottsoffer ivåldtäktsmål.1990/91:Ju835 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen för /92 begärett anslag till utveckling av brottsofferjourverksamheter med1 . enligt vad i motionen anförts om besparingar påkontot för transporter inom kriminalvården,2. att hos regeringen begär en utredning med uppgiftatt undersöka möjligheterna av att inrätta enbrottsofferombudsman,3. att begär att regeringen kommer med förslag tillannan finansiering av brottsskadenämndens verksamhet enligt vadi motionen anförts om att denna finansiering skall ske medbötesmedel,4. att hos regeringen begär en översyn avbrottsskadelagen enligt vad i motionen sägs om att utökamöjligheten för brottsoffer att få en skälig ersättning förskador.1990/91:Ju840 av och iGislaved (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om skadestånd förvåldsoffer.1990/91:Ju843 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd och stimulans till brottsofferjourer.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So525. prövar ärenden enligt brottsskadelagen(1978:413) om ersättning för skador på grund av brott. Nämndenbestår av en ordförande, två vice ordförande och tre andraledamöter. Nämnden biträds av ett kansli.MedelsanvisningenFörvaltningskostnaderRegeringen föreslår ett förslagsanslag på i det närmaste 4,6milj.kr. till brottsskadenämndens förvaltningskostnader.I regeringsförslaget ligger förstärkningar avbrottsskadenämndens kansli. Den föreslagna anslagsökningen på1,1 milj.kr. medger dels en utökning av antaletföredragandetjänster med tre, dels en omvandling avkanslichefstjänsten till en tjänst som byråchef. Härutövertillkommer medel för ADB-utbyggnad vilket nämnden föreslagit isin anslagsframställning.Här bör nämnas att en översyn av nämndens organisation ocharbetssätt gjorts under innevarande budgetår. vikten av ett tillräckligt datorstöd.Utskottet ser med gillande de förstärkningar avbrottsskadenämndens kansli som blir ett resultat av ett bifalltill regeringsförslaget. Dessa förstärkningar bör göra detmöjligt att förkorta handläggningstiderna och minskaärendebalansen vilket är angeläget, inte minst av hänsyn till depersoner som berörs.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Ersättning för skador på grund av brottRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 18,5 milj.kr. tillersättning för skador på grund av brott. Under anslaget harberäknats . till ().I motion Ju821 föreslås ett förslagsanslag på 19 milj.kr. Demedel som föreslås tillförda utöver regeringens förslag skallanvändas som förstärkning av bidraget till BOJ.I motion Ju835 föreslås ett förslagsanslag på 19,5 milj.kr.Även i detta förslag utgår motionärerna från ett ökat bidragtill brottsofferjourerna. I samma motion förs fram ett förslagom alternativ finansiering av brottsskadenämndens verksamhet.I motionerna Ju824 och Ju825 föreslås bidraget till ökasmed . jämfört med regeringens förslag.Från anslaget betalas ersättning för främst personskador ochs.k. rymlingsskador enligt reglerna i brottsskadelagen.Brottsskadenämnden har begärt en anslagshöjning på 6 milj.kr.vilket tillgodoses i regeringens förslag. Från anslaget betalasockså bidrag till i linje med beslut (se 1989/90:JuU28 s. 14, rskr. 212).I fråga om bidraget till uttalade attdetta borde uppgå till en sådan nivå att det blir möjligt attfortsätta uppbyggnaden av och utvecklingsarbetet vidbrottsofferjourerna.Utskottet anser att det sålunda angivna målet knappast kanuppfyllas med det bidrag regeringen nu föreslår, och utskottetförordar såsom föreslås i motionerna Ju821, Ju824, Ju825 ochJu835 att bidraget till beräknas till 1 milj.kr. Utskottetförutsätter att bidraget till övervägande del kommer attanvändas till uppbyggande av lokala brottsofferjourer. Det sagdaföranleder utskottet att även tillstyrka en höjning av anslagettill skador för ersättning på grund av brott till 19 milj.kr.Vad utskottet nu förordat innebär att utskottet avstyrkerbifall till yrkandet om anslagshöjning i motion Ju835 i vidaremån än vad som framgår av utskottets nyssnämndaställningstagande.I motion Ju813 framförs krav på ett årligt verksamhetsbidragtill brottsofferjourerna.Som framgått gjorde ett uttalande i saken förraåret, och regeringen har i linje härmed i budgetpropositionenberäknat medel till . Det årliga bidragets storlek måste,anser utskottet, även i fortsättningen prövas och vägasmot andra angelägna behov. Utskottet är inte berett atttillstyrka ett sådant uttalande som begärs i motionen.Däremot kan utskottet ställa sig bakom tankarna i motion Ju843om vikten av att olika samhällsorgan stöder brottsofferjourernasverksamhet. Något särskilt uttalande av om sakenbehövs dock inte, och utskottet avstyrker bifall till motionen.I motion Ju821 anges som mål i fråga om brottsofferjourer attdet bör finnas minst en sådan jour i varje polisdistrikt.Våldskommissionen konstaterar i sitt slutbetänkande (SOU1990:92) Våld och brottsoffer (s. 152) att det ärpolisen som står för merparten av stödet och informationen tillbrottsoffren. anser att den verksamheten äveni fortsättningen bör ges hög prioritet och att polisen måstetillföras resurser för att kunna utveckla den ytterligare.Beredningen av våldskommissionens förslag pågår ijustitiedepartementet.Här kan också nämnas att polisen ägnar frågorom brottsoffer och jourer stor uppmärksamhet. Bl.a. harrikspolisstyrelsen gett ut en rapport (RPS rapport 1989:1)Brottsofferjourer -- En handledning för polisens medverkan ibrottsofferverksamhet, som utarbetats i syfte att främjatillkomsten av brottsofferjourer. I rapporten betonas bl.a. atten väsentlig förutsättning för att en brottsofferjour skallkunna fungera är att den har den lokala polisens stöd. I åretsbudgetproposition (bilaga 15, s. 67) framhålls att de ökadesatsningar som gjorts för att förbättra stödet till brottsoffrenför polisens del bör återspeglas i en ökad omsorg om dem somutsatts för brott och att möjligheterna för polismyndigheternaatt i polisarbetet stödja brottsofferjourer bör uppmärksammas.Inte heller här krävs något uttalande från sida,och utskottet avstyrker bifall till motion Ju821 i denna del.I detta sammanhang vill utskottet också nämna attvåldskommissionen i sitt slutbetänkande stryker under (s. 154)att brottsofferjourernas styrka ligger i att de bygger på ettideellt och frivilligt mänskligt engagemang och på att de intehar det författningsreglerade förhållningssätt som myndighetermåste ha.Mot den bakgrunden kan utskottet inte tillstyrka bifall tillmotion Ju821 i den del det begärs att staten måste ha enberedskap för att ta det övergripande ansvaret för jourernasfortsatta verksamhet. Ett sådant ansvar kan för övrigt, i denmån det handlar om stöd till enskilda personer, redan sägasåvila socialtjänsten.I motion Ju835 förs fram förslag om alternativ finansiering avbrottsskadenämndens verksamhet. Motionärerna begär en utredningom möjligheten att finansiera verksamheten med bötesmedel.Inbetalda bötesmedel går in i statsbudgeten och är inteöronmärkta.Utskottet kan för sin del ha en viss förståelse förmotionärernas förslag. Det kan tyckas ligga en pedagogisk poängi att just bötesmedel används för brottsskadestånd. Det finnsdock uppenbara nackdelar. En sådan ordning skulle innebära attmöjligheten att ersätta brottsoffer blev beroende av i vilkenutsträckning penningstraff döms ut och drivs in, och den skulleockså medföra en administrativ omgång. För utskottet framstårdet både som enklare och mer ändamålsenligt att tillräckligamedel för ändamålet avsätts direkt i statsbudgeten. Någonanledning att utreda frågan finns inte. Utskottet avstyrkerbifall till motion Ju835 i denna del.I tre motioner, Ju632, Ju824 och Ju825, framförs förslag omadministrationen av stödet till brottsofferjourerna.Motionärernas tanke är att en särskild brottsoffernämnd skulleinrättas. Nämndens främsta uppgift skulle vara att fördela stödtill brottsofferjourerna, och härför skulle 5 milj.kr. avsättas.Utskottet behandlade liknande yrkanden (se1989/90:JuU28 s. 5). Utskottet såg då ingen anledning att ändraden nuvarande ordningen som, vilket framgått ovan, innebär attbidrag till jourerna utbetalas över brottsskadenämndens anslag.Utskottet har alltjämt denna uppfattning och avstyrker bifalltill här aktuella motionsyrkanden.I motion Ju835 framförs önskemål om en särskildbrottsofferombudsman vars uppgift skulle vara att bevakabrottsoffrens rättigheter.Utskottet behandlade även ett sådant yrkande (se1989/90:JuU28 s. 5 f). Utskottet hänvisade till bl.a.åklagarens, polisens och domstolens skyldigheter isammanhanget. Utskottet erinrade också om att det ankommer påjustitieombudsmannen att övervaka myndigheternas tillämpning avlagar och andra författningar. Sammanfattningsvis fann utskottetdet svårt att se att det skulle finnas behov av en särskildbrottsofferombudsman.Utskottet har fortfarande denna inställning och avstyrkerbifall till motionen i här behandlad del.I motionerna Ju802, Ju804, Ju821 och Ju825 framförs krav på enbrottsofferutredning.Även denna fråga har utskottet behandlat tidigare (senast1989/90:JuU28 s. 11) och utskottet, som hänvisat till avslutatoch pågående utredningsarbete, har då uttryckt tveksamhet tillett sådant projekt som föreslagits.När utredningskraven nu ånyo återkommer vill utskottet förstrent allmänt understryka sin positiva inställning till samladeåtgärder för att förbättra situationen för brottsoffer.Utskottet finner det emellertid tveksamt om det ärverkningsfullt att ytterligare utreda sådana frågor i ett brettperspektiv -- utskottet vill här erinra om att våldskommissionennyligen avslutat sitt arbete och att beredning pågår ijustitiedepartementet av slutbetänkandet. Härtill kommer detmycket omfattande arbete som lagts ned (för en utförlig redogörelse hänvisas tillutskottets betänkande 1989/90:JuU5). Utskottet kan alltså inteställa sig bakom kraven på ytterligare utredning och avstyrkerbifall till här behandlade delar av motionerna Ju802, Ju804,Ju821 och Ju825.Övriga motionsspörsmålErsättning vid brottRätten till skadestånd regleras i skadeståndslagen (1972:207).Regleringen innebär sammanfattningsvis att var och en somuppsåtligen eller av vårdslöshet vållar person- eller sakskada iprincip skall ersätta skadan (2 kap. 1 §). Vid personskada utgårersättning för sjukvårdskostnader m.m., inkomstförlust ochideell skada (förluster av icke-ekonomisk natur). I sistnämndahänseende utgår ersättning för sveda och värk, lyte eller annatstadigvarande men samt olägenheter i övrigt till följd av skadan(5 kap. 1 §). Vid brott mot den personliga friheten och vissaandra integritetskränkande brott föreligger det också skyldighetatt utge ersättning för lidande (1 kap. 3 §). Ersättning för renförmögenhetsskada, dvs. ekonomisk skada som uppkommit utansamband med att någon lidit sak- eller personskada, kan ocksåutgå vid brott (2 kap. 4§).En översyn av ersättningsreglerna vid ideell skada pågår förnärvarande. Enligt direktiven (dir. 1988:76) skall utredningense över reglerna om ersättning vid ideell skada i samband medpersonskada m.m. Utredningens huvuduppgifter är att överväga omden nuvarande ersättningsnivån bör höjas, vilkaersättningsprinciper som bör tillämpas och hur normer för attbestämma ersättningen bör fastställas. I kommitténs uppdragingår bl.a. att uppmärksamma ersättningen för lidande i sambandmed sexualbrott e.d. Denna ersättning har, framhålls det idirektiven, inslag av upprättelse för den nesliga och kränkandebehandling som skadehandlingen utgjort. Kommittén bör bl.a.klargöra syftet med ersättningen i detta fall.Enligt tilläggsdirektiv (dir. 1990:66) skall utredningen ocksåöverväga en förändring av ersättningsnivån och regelverket vidskadestånd till våldtäktsoffer och offer för andra våldsbrottsom ger utrymme för inte bara kompensation för lidandet utanockså hjälp till en förändring av livssituationen. Arbetet skallvara avslutat före utgången av innevarande år.I motionerna Ju821 och Ju832 tas upp frågor om ideelltskadestånd vid våldtäkt och andra våldsbrott. Motionärerna villatt redan nu skall uttala att ersättningsnivån börhöjas. I motionerna Ju805 och Ju832 aktualiseras också frågan omdet faktum att en kvinna är prostituerad bör få påverka hennesrätt till skadestånd. Motionärerna hänvisar i denna del tillSvea hovrätts dom , DB 191, som nyligenvunnit laga kraft -- högsta domstolen avslog en begäran omprövningstillstånd (mål nr B 72/91).Som framgått omfattas de här aktuella motionsspörsmålen avutredningens direktiv. Utskottet anser att resultatet avutredningsarbetet bör avslutas före ett ställningstagande.Utskottet vill dock understryka vikten av att det i motionernaJu805 och Ju832 väckta spörsmålet får en klarläggande belysningi det arbetet. Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju805,Ju821 och Ju832 i här behandlade delar.I motionerna Ju802, Ju821 och Ju825 framställs önskemål om enordning som innebär att staten skulle förskottera allaskadestånd på grund av brott. Och i motionerna Ju825 och Ju840begärs att brottsskadestånd för personskada som fastställts avdomstol och som alltså kan sägas vara kända för staten skallförskotteras automatiskt utan en föregående ansökan. I motionJu835 begärs en översyn av brottsskadelagen i syfte atttillförsäkra brottsoffer en skälig ersättning.Den nuvarande ordningen enligt brottsskadelagen innebär attstaten i gärningsmannens ställe utbetalar ersättning vid vissabrott. Ersättning utgår således för personskada i allmänhet ochför kränkning vid vissa integritetskränkande brott. Dessutom kanersättning för sakskada utgå, men när det gäller sådana skadorär rätten till ersättning begränsad och gäller i första hands.k. När ersättning utbetalas övertar statenmotsvarande krav på gärningsmannen (se 1989/90:JuU5 s. 11).Ersättningens storlek fastställs enligt skadeståndslagensregler. Vidare gäller att en dom på skadestånd inte är enförutsättning för rätt till ersättning -- däremot måste det varaklarlagt att skadan uppkommit på grund av brott. Nämnden är inteheller bunden av domstolens bedömning i skadeståndsfrågan i defall en dom föreligger utan gör en självständig prövning.Det sagda innebär att staten normalt övertar ansvaret vidpersonskada. I den delen får kraven i motionerna Ju802, Ju821och Ju825 anses tillgodosedda.Vid sakskada och ren förmögenhetsskada däremot gällerbegränsningar i rätten till brottsskadeersättning, och statensskyldighet att förskottera skadestånd är i motsvarande måninskränkt. Utskottet har tidigare (se 1989/90:JuU5 och 28)funnit detta vara en ändamålsenlig ordning. Utskottet haruttalat att ett generellt åtagande från statens sida attförskottera brottsskadestånd i här aktuella fall knappast äraktuellt.Utskottet har alltjämt denna uppfattning. Utskottet avstyrkerbifall till motionerna Ju802, Ju821 och Ju825 i här behandladedelar.Det sagda innebär att utskottet anser det nuvaranderegelsystemet tillfredsställande och inte finner det aktuelltmed en översyn av brottsskadelagen. Utskottet avstyrker bifalltill motion Ju835 i denna del.Utskottets inställning leder till att utskottet föreslåravslag även på yrkandena om automatisk förskottering. Denordning som utskottet förespråkar innebär ju att det i varjeenskilt fall måste prövas om ersättning enligt brottsskadelagenkan utgå. Utskottet avstyrker bifall till aktuella yrkanden imotionerna Ju825 och Ju840.MisshandelUtskottet behandlar i detta avsnitt en rad motionsyrkanden somrör straffskalan för och straffmätningen vid misshandel.Utskottet behandlade liknande motionsyrkanden förraåret i sitt betänkande (1990/91:JuU3) Vissa straffrättsligafrågor m.m. Vissa frågor om misshandel behandlades också iutskottets betänkande (1989/90:JuU5) Om våldsbrott ochbrottsoffer. Utskottet hänvisar till nämnda betänkanden.I motion Ju630 tas upp rekvisiten vid grov misshandel.Motionärerna vill att det för en dom på grov misshandel skallvara tillräckligt att gärningsmannen gjort sig skyldig till"hänsynslöshet och råhet" i stället för som "särskildhänsynslöshet och råhet".