bet · GE01NU33 · 1991-05-31 00:00:00 — Konsumenternas valmöjligheter begränsas ochprisökningarna på dessa marknader är snabbare än på marknader med ökat inslagav konkurrens.Det är beklagligt, menar utskottet, att den av regeringen tillsattakonkurrenskommittén ännu inte har förmått lägga fram förslag om viktigalagstiftningsfrågor, såsom förbud mot horisontellt samarbete i olika former.Det kommande förslaget från kommittén bör innefatta regler som gäller dettaslags konkurrensbegränsning. Vidare bör skärpta sanktionsregler vara en viktigdel av en ny konkurrenslagstiftning.I detta sammanhang vill utskottet också ta upp frågan om tillämpningen avPBL. Syftet med denna lag är att kommunerna skall kunna göra bedömningar närdet gäller karaktären på verksamheten i ett visst område inom kommunen.Utskottet finner det emellertid inte rimligt att kommuner -- vilket synesförekomma -- lägger sådana aspekter på planeringen som snarare rör olikabutikers lämplighet. Genom ett sådant förfaringssätt försvåras etableringen avlågprisbutiker, vilket är till men för konkurrensen och därmed förkonsumenterna.Med ett uttalande av av här angiven innebörd blir motionerna1990/91:N288 (v) och 1990/91:N346 tillgodosedda i aktuella delar.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande riktlinjer för konkurrenspolitikenatt med bifall till motion 1990/91:N288 yrkande 1 och motion1990/91:N346 yrkande 1 och med avslag på proposition 1990/91:87 moment 50,motion 1990/91:N19 yrkande 1, motion 1990/91:N32 yrkande 15, motion 1990/91:N34yrkande 12, motion 1990/91:N42 yrkandena 14 och 30, motion 1990/91:N251 yrkande1 och 2, motion 1990/91:N292 yrkandena 2, 3 och 6 och motion 1990/91:N357yrkandena 4 och 8--10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.3. Riktlinjer för konkurrenspolitiken (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "I de"och slutar med "berörda delar" bort ha följande lydelse:Även om utskottet ansluter sig till marknadshushållningens principer villutskottet varna för inställningen att marknaden och konkurrensen utgör de endamedlet att styra samhällsutvecklingen. Det finns en utbreddövertro på att frihet från regler skulle automatiskt skapa effektivitet ochframåtskridande. Avregleringen på finansmarknaden motsäger denna tro; dekreditförluster på ca (av bruttonationalprodukten)som har noterats i finansväsendet kan delvis skyllas på avregleringen.Staten har som en av sina viktigaste uppgifter att på olika sätt modifieramarknadens styrning, t.ex. genom avgifter på miljöfarliga utsläpp eller reglersom anger etiska grunder för näringslivet. Först efter sådana modifieringar börmarknadsmekanismen kunna tillåtas att verka fullt ut. Konkurrensen är härviddet effektivaste medlet för att det skall uppstå balans mellan tillgång ochefterfrågan och därmed en ökad effektivitet i samhällsekonomin.Konkurrens sägs ofta vara det enda verksamma medlet för att man skall kunnauppnå effektivitet. Att konkurrens i många fall kan få helt motsatt verkan änden avsedda -- ineffektivitet genom t.ex. monopol -- är ett faktum som alltförlitet kommer fram i den allmänna debatten. Det är en egendomligmänniskouppfattning att konkurrens skulle vara den enda inspirationen tilleffektivitet och kreativitet. Utskottet anser att man bör erkänna att samarbetei många fall -- exempelvis i kooperativ utan vinstintresse -- kan vara en minstlika verkningsfull metod att åstadkomma effektivitet och kreativitet somkonkurrens.Regleringar inom den offentliga sektorn bör kunna utsättas för ett rimligtmått av konkurrens, anser utskottet. En angelägen uppmjukning avhittillsvarande monopol inom skola och omsorg vore att införa särskild"skolpeng" resp. "omsorgspeng", som innebär valfrihet för medborgarna.Härigenom skulle alternativ inom dessa sektorer kunna göra sig gällande.Livsmedelssektorn är ett annat viktigt område där det är angeläget med ensund konkurrens. Inga stora företag -- oavsett om de är svenska ellermultinationella och om de drivs i aktiebolagsform eller kooperativt -- bör fåtillfälle att genom konkurrensbegränsande åtgärder hindra små företag att växaupp. En effektivare konkurrenslagstiftning och övervakning från myndigheternassida skulle kunna förhindra exempelvis prisdumpning och köp av marknadsandelargenom företagsförvärv.Utskottet finner vidare att kommunernas tolkning av PBL, innebärande attbutikslägen har fördelats endast bland stora företag, har varit olycklig. Ävendagligvarubutiker med en utpräglad lågprispolitik bör få chans att etablerasig.Riksdagen bör göra ett uttalande till regeringen i linje med vad utskottet nuhar förordat. Genom en sådan åtgärd blir motion 1990/91:N42 (mp) tillgodosedd ihär behandlade delar. Övriga här behandlade motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande riktlinjer för konkurrenspolitikenatt med bifall till motion 1990/91:N42 yrkande 14 och med avslag påproposition 1990/91:87 moment 50, motion 1990/91:N19 yrkande 1, motion1990/91:N32 yrkande 15, motion 1990/91:N34 yrkande 12, motion 1990/91:N251yrkandena 1 och 2, motion 1990/91:288 yrkande 1, motion 1990/91:N292 yrkandena2, 3 och 6, motion 1990/91:N346 yrkande 1 och motion 1990/91:N357 yrkandena 4och 8--10 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Kontroll av fusioner (mom. 2)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "En väl"och slutar med "aktuell del" bort ha följande lydelse:Under senare år har strukturen i det svenska näringslivet kommit att alltmerpräglas av mycket stora företag med i många fall dominerande ställning på sinaresp. Företagen har ofta inte vuxit av egen kraft utan snarare genomköp av konkurrentföretag.Den fusionsgalopp som har drabbat måste hejdas, anser utskottet. Detär angeläget att slå fast att förekomsten av en mångfald mindre företag, somdärtill är väl fungerande och livskraftiga, är en grundläggande förutsättningför en positiv ekonomisk utveckling i hela landet. Den berördaförvärvsintensiteten i svenskt näringsliv försvårar emellertid en positivutveckling genom att antalet företag minskar starkt och återstående företagcentraliseras till ett fåtal orter. Såväl produktionsstrukturen som denekonomiska makten koncentreras, och känsligheten för marknadens svängningarökar. Samhället blir härigenom mer sårbart, vilket kan hota sysselsättning ochvälfärd i . Mot den nu angivna bakgrunden är det enligt utskottetsuppfattning angeläget att en fortsatt koncentration i det svenska näringslivetbromsas som de små och medelstora företagens villkor stärks.De inom EG antagna reglerna om fusionskontroll har tillkommit för attskapa förutsättningar för att de förvärv och sammanslagningar av företag somutgör ett led i den omfattande europeiska omstruktureringsprocessen intesamtidigt förorsakar skada på konkurrensen. Reglerna är tillämpliga på företagsom, tillsammans eller vart för sig, uppfyller vissa krav på omsättning påvärldsmarknaden och inom EG. En sådan bedömningsgrund anses avspegla företagensekonomiska styrka.Enligt utskottets mening är det av vikt att på motsvarande sättvidtar åtgärder för att vidmakthålla en sund konkurrens inom näringslivet.Ingripande bör kunna göras mot företag som redan har en så avgörande dominanspå en viss marknad att det finns risk för monopolliknande ställning.Riksdagen bör i ett uttalande till regeringen ansluta sig till vad utskottetnu har anfört. Motion 1990/91:N225 (c) tillstyrks alltså.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande kontroll av fusioneratt med bifall till motion 1990/91:N225 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Uppbrytande av existerande företag (mom. 3, motiveringen)Per (), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med"Utskottet konstaterar" och slutar med "1990/91:N346 (v)" bort ha följandelydelse:Utskottet anser -- i likhet med motionärerna -- att de konkurrensvårdandemyndigheterna behöver få väsentligt ökade möjligheter att förhindra ochkorrigera en för konkurrensen skadlig utveckling av företagsstrukturen inäringslivet. Detta är angeläget, inte minst för att svenska företag skallkunna möta de nya krav som ett deltagande i EGs inre marknad kommer attinnebära. Frågan om åtgärder med detta syfte behandlar näringsutskottet ibetänkandet 1990/91:NU41 i anslutning till frågan om branschglidning inom denfinansiella sektorn. Den nu föreliggande motionen utgör enligt utskottetsuppfattning inte en lämplig grund för initiativ av i detta avseende.Motion 1990/91:N346 (v) avstyrks därför i aktuell del.6. Uppbrytande av existerande företag (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med"Utskottet konstaterar" och slutar med "1990/91:N346 (v)" bort ha följandelydelse:Utskottet delar den uppfattning som kommer till uttryck i motion 1990/91:N346(v). Den allt starkare koncentrationen av ägar- och marknadsmakt har lett tillavsevärda nackdelar från konkurrenssynpunkt. Enligt utskottets mening är detangeläget att staten har möjlighet inte bara att stoppa konkurrensbegränsandeföretagssammanslagningar utan också att ingripa mot företag som har vuxit sigså starka på den inhemska marknaden att konkurrensen allvarligt skadas till menför konsumentintresset.Mot denna bakgrund är det, anser utskottet, angeläget att den verksammakonkurrenskommitténs arbete resulterar i konkreta förslag till lagregler sommedger möjlighet att bryta upp företag som dominerar en marknad i alltför höggrad. bör göra ett uttalande av denna innebörd till regeringen.Härigenom blir motion 1990/91:N346 (v) tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande uppbrytande av existerande företagatt med bifall till motion 1990/91:N346 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.7. Monopolverksamhet (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 som börjar med "Medhänvisning" och slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 1990/91:N42 (mp) om att det ipropositionen saknas en djupgående analys av de problem som är förenade medstatlig monopolverksamhet. Det är, menar utskottet, viktigt att komma ihåg attett starkt motiv för att inrätta viss statlig verksamhet, t.ex.telekommunikationer, var att de berörda verksamhetsområdena utgjorde "naturligamonopol". En monopolverksamhet får inte bedrivas okontrollerat, eftersom riskenär stor att den i så fall skulle kunna göra oskäliga vinster, till skada förmedborgarna. Ytterligare ett skäl till att affärsverksformen valdes var att tillförsäkra alla medborgare en likformig service. De positiva effekternaav en rikstäckande infrastruktur kommer alla medborgare till godo. Det ärdärför helt rimligt att en viss del av verksamheten tillåts täcka underskottinom andra delar. Därigenom kan t.ex. post- och telefonservice upprätthållasäven i landets glesbebyggda delar.En orientering mot en mer lönsamhetsinriktad målsättning är påtaglig inomaffärsverk med monopol. En naturlig följd av den ökade självständighet somskall gälla för de statliga affärsverken blir att den demokratiska kontrollenöver statens egendom försvagas. I linje härmed söker man tona ned den reellamonopolsituation som råder inom resp. verks eller bolags verksamhetsområde.Utskottet menar att den maktkoncentration som uppstår när de statliga verkenutvidgar sitt arbetsområde -- genom att etablera sig på nya produkt- ellertjänstemarknader -- och därmed konkurrerar med andra företag bör bromsas.Utvecklingen av de statliga verken till stora koncerner med en blandning avmonopolverksamhet och sådan verksamhet som tävlar med andra företag äroförenlig med kravet på en sund konkurrens. Därför bör sådana verksamheter heltavskiljas från varandra och den konkurrensutsatta delen säljas i första handtill de anställda eller lokalbefolkningen.Det är, menar utskottet, hög tid att regeringen tillsätter en parlamentariskutredning med uppgift att klarlägga samtliga de problem som är förknippade medmonopolverksamhet inom de privata, kommunala och statliga områdena. Genom ettuttalande av av med nu angiven innebörd blir motion 1990/91:N42 (mp)tillgodosedd i berörd del.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande monopolverksamhetatt med bifall till motion 1990/91:N42 yrkandena 8 och 9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.8. Arbetsrättslig anknytning (mom. 5)Per (), (), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 15 som börjar med "" och slutar med "avstyrks därför" bort ha följandelydelse:För att konkurrensen på en marknad skall kunna vidmakthållas och utvecklas ärdet av vikt att nya företag lätt kan etableras. Därför är det ett väsentligtinslag i konkurrenspolitiken att alla slags regler eller beteenden somförsvårar etableringar undanröjs. Utskottet ansluter sig sålunda till denuppfattning som förs fram i motion 1990/91:N294 (m), nämligen att åtgärder avarbetsrättslig art inte bör få innebära att den fria konkurrensen inäringslivet hämmas. Regeringen bör därför förelägga förslag i linjemed det refererade avgörandet i (beslut 1989:13) så attnegativa effekter för konkurrensen till följd av åtgärder eller regler medarbetsrättslig anknytning inte skall bli möjliga. Utskottet tillstyrker härmedmotion 1990/91:N294 (m).dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande arbetsrättslig anknytningatt med bifall till motion 1990/91:N294 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.9. Myndighetsstrukturen på konkurrensområdet (mom. 6)Per (), (), (), (), (), (), () och HåkanHansson (c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 16 som börjar med"Utskottet intar" och slutar med "1990/91:N32 (c)" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som anförs i motionen om behovet av en samordningmellan myndigheterna på konkurrensområdet. I första hand bör frågan om ensamordning mellan NO och SPK övervägas. Härigenom skulle en effektivisering avhandläggningen kunna åstadkommas till gagn för de företag som är berörda --t.ex. förslag som är utsatta för leveransvägran eller andra leveranssvårigheter-- och därmed ytterst sett för konsumenterna. Även frågan om kommerskollegietsframtida roll och delaktighet i dessa sammanhang bör kunna ingå i deöverväganden som görs. bör till regeringen göra ett uttalande av nuangiven innebörd. Motion 1990/91:N32 tillstyrks alltså i nu aktuell del.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande myndighetsstrukturen på konkurrensområdetatt med bifall till motion 1990/91:N32 yrkande 14 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.10. Bygg- och bosektorerna (mom. 7)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 17 som börjar med"Utskottet konstaterar" och slutar med "1990/91:N289 (v)" bort ha följandelydelse:En betydelsefull orsak till att kostnaderna för boendet har skjutit i höjdenalltför mycket är att såväl byggmaterialbranschen som byggnadsindustriellverksamhet präglas av konkurrensbegränsande inslag. Detta framgår bl.a. av dennyligen presenterade rapporten från konkurrenskommittén. Koncentrationen ärpåtaglig framför allt när det gäller byggnadsbranschen, där endast ett mycketbegränsat antal aktörer är verksamma. Det finns också en rad former församarbete mellan företagen av sådant slag att de knappast kan anses varaförenliga med intresset av att byggnads- och därmed boendekostnaderna skallhållas nere.Enligt utskottets mening måste konkurrenskommittén vara särskilt uppmärksampå hithörande frågor, som i hög grad rör breda konsumentintressen och somrepresenterar en stor post i hushållsbudgeten. Utskottet räknar sålunda med attkommittén kommer att lägga fram ett lagförslag som ger uttryck för en skärptinställning i fråga om olika former av samarbete mellan intressenterna särskilti de nu aktuella branscherna. Förslagen bör ta sikte på att karteller -- t.ex.i fråga om priser och uppdelning av marknader -- inom särskilt byggnads- ochbyggmaterialbranscherna effektivt kan motverkas. Även åtgärder som innebär attskadliga effekter av dominerande företag kan undanröjas i de berördabranscherna bör ingå i kommitténs förslag.Utskottet anser det också vara en uppgift för kommittén att överväga andraåtgärder för att kostnaderna i dessa branscher skall kunna hållas på en rimlignivå. Det kan exempelvis vara motiverat att se över formerna för upphandling aventreprenader, särskilt i de fall då kommuner står som beställare och därvidhar möjlighet att lämna "monopol" på stora projekt. Också en översyn av deregleringar som har funnits inom bygg- och boendesektorn ärmotiverad. Många av dem har införts i syfte att alla skall tillförsäkras en godbostad. I många fall kan de visa sig vara överspelade eller t.o.m. ha fått enogynnsam effekt, inte minst när det gäller kostnadsutvecklingen. Kommittén börlägga fram de förslag som är motiverade även i detta avseende. Utskottettillstyrker med det nu sagda motionerna 1990/91:N295 (c) och 1990/91:N375 (c).Genom ett uttalande av till regeringen av nu angiven innebörd blirockså motionerna 1990/91:N289 (v) och 1990/91:N345 (s) tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande bygg- och bosektorernaatt med bifall till motionerna 1990/91:N289, 1990/91:N295,1990/91:N345 och 1990/91:N375 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.11. Kvalitetskrav på byggprodukter (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 18 som börjar med"Utskottet delar" och slutar med "behandlad del" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i de farhågor när det gäller harmoniserings- ochförenklingsarbetet i fråga om byggprodukter som kommer till uttryck i motion1990/91:N19 (s). bör göra en tydlig markering av att i detinternationella arbetet inte skall göra några eftergifter i fråga om rimligakvalitetskrav för byggprodukter -- t.ex. när det gäller avgivande av skadligaämnen.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande harmonisering och förenklingsarbete rörande byggprodukteratt med bifall till motion 1990/91:N19 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.12. Utredningar om livsmedelspriserna (mom. 9)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 20 som börjar med"Utskottet konstaterar" och slutar med "1990/91:N321 (c)" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets uppfattning har de nu refererade utredningarna knappastbidragit till den klarhet som är önskvärd när det gäller att utröna degrundläggande orsakerna till prisutvecklingen på livsmedel. Det är angelägetatt en sådan uppgift ombesörjs av en opartisk utredning med parlamentariskförankring. Den föreslagna översynen bör enbart avse de senare leden ilivmedelskedjan -- dvs. efter primärproduktionen -- och följaktligen omfattaförädling, partihandel och detaljhandel. Särskilt bör en sådan utredningstudera konkurrensförhållanden i de nu nämnda leden.Riksdagen bör uttala sig till förmån för en utredning med den inriktning somnu begärs. Utskottet tillstyrker motionerna 1990/91:N321 (c) och 1990/91:N267(s) med vad nu har sagts. Genom ett uttalande av med här angiveninnebörd blir i någon mån även motion 1990/91:N309 (s) tillgodosedd. Däremotavstyrker utskottet /91:N206 (m).dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande utredningar om livmedelsprisernaatt med bifall till motionerna 1990/91:N267, 1990/91:N321 yrkande2, med anledning av motion 1990/91:N309 och med avslag på motion 1990/91:N206som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.13. Skattetryckets betydelse för livsmedelspriserna (mom. 10) Per (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjar med "I det"och slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse:Den senaste tidens matprisdebatt har varit välbehövlig, anser utskottet. Påett tydligt sätt har den visat effekterna av höga skattetryck ochbrist på konkurrens inom livsmedelssektorn. Utskottet vill dock framhålla atten nivåsänkning på det sätt som diskuteras utgör en åtgärd av endastskatteteknisk natur. Först när en generell sänkning av mervärdeskatten kommertill stånd kan detta på ett varaktigt sätt få genomslag också i form av sänktalivsmedelspriser. Det bör även framhållas att en sänkt mervärdeskatt på enbartlivsmedel visserligen kan påverka den absoluta nivån på dessa priser menutvecklingen av livsmedelspriserna kommer man däremot inte åt med en sådanåtgärd.Det finns dock, menar utskottet, anledning att i detta sammanhang ocksåerinra om övriga faktorer som har betydelse för livsmedelsprisernas nivå ochutveckling. närmande till EG kommer uppenbarligen att medföra frånkonsumentsynpunkt positiva effekter i detta avseende. Även en gynnsam utgång avde nu återupptagna förhandlingarna i när det gäller jordbruksområdetkommer att innebära sänkta livsmedelspriser för de svenska konsumenterna.Generellt anser utskottet att ökad konkurrens på livsmedelsområdet -- såvälsådan som kommer från andra länder som sådan som gäller interna förhållanden iSverige -- är det effektivaste medlet för att en betydande och varaktigdämpning av prisutvecklingen på livsmedel skall komma till stånd. När detgäller inhemska hinder för en fungerande konkurrens vill utskottet särskiltpåminna om kommunernas tillämpning av som försvårarpriskonkurrens i dagligvaruhandeln och om den marknadsdelning som i praktikenupprätthålls på livsmedelsområdet mellan de producentkooperativa föreningarna.Genom ett uttalande av av nu angiven innebörd blir motion1990/91:N102 (m) i aktuellt avseende huvudsakligen tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande skattetryckets betydelse för livsmedelsprisernaatt med anledning av motion 1990/91:N102 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.14. Skattetryckets betydelse för livsmedelspriserna (mom. 10 motiveringen)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 21 som börjar med "I det"och slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse:Inget land har en så hög skatt på nödvändig konsumtion som . Ensänkning av det totala skattetrycket måste i första hand innebära sänkt skattpå mat och boende. Utskottet anser att en sänkning av mervärdeskattesatsen pålivsmedel tillgodoser ett krav som har drivits och som har enbred förankring. En sådan åtgärd skulle gynna främst de grupper som har högamatkostnader i förhållande till tillgängliga resurser, bl.a. barnfamiljer ochpensionärer. För att sänkningen verkligen skall nå ut till konsumenterna -- ochinte stanna kvar i tidigare led i livsmedelskedjan -- krävs att den är av denstörre omfattning.En minskning av mervärdeskattesatsen på livsmedel skulle vidare, menarutskottet, utgöra en konkret utgångspunkt för en sådan skärpt priskonkurrens ihandelsleden som också den är ett nödvändigt inslag i kampen mot prisökningarnapå livsmedel. De synpunkter -- utan preciseringar -- på det totalaskattetryckets betydelse för livsmedelspriserna som förs fram i motion1990/91:N102 (m) kan utskottet emellertid inte instämma i. Motionen avstyrksdärför i nu behandlad del.15. Konsumenternas kostnader för livsmedelssektorns marknadsföringsåtgärder(mom. 11)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 22 som börjar med "Medhänsyn" och slutar med "berörd del" bort ha följande lydelse:De frågor som tas upp i de nu behandlade motionerna representerar en viktigdel av en aktiv konkurrenspolitik. Marknadsföringen i livsmedelshandeln har nunått en sådan omfattning och inriktning att den i många fall innebär attkonsumenterna ges information som försämrar möjligheten till rationelltunderbyggda köpbeslut. Konkurrensen sägs vara knivskarp. Enligt utskottetsmening är den emellertid alltför ofta skenbar.