bet · GF01UU10 · 1991-11-28 00:00:00 — 1991/92UU10BerättelsenI detta betänkande behandlas svenskadelegations berättelse (Redog. 1991/92:4) angående sinverksamhet sedan rådets trettioåttonde session. Särskilduppmärksamhet har ägnats rådets trettionionde session som ägderum i -- . Betänkandetbehandlar även ett antal motioner som väckts angående vissaaspekter av det nordiska samarbetet. Av berättelsen framgårbl.a. följande.Den utredningsverksamhet som rådets internationella kommittéoch organisationskommitté har genomfört har givit underlag förbedömningen hur rådets verksamhet bör bedrivas . Inområdet finns enighet om att rådet bör bygga ut sina kontaktertill parlament och organisationer i övriga . Som framgårav den arbetsplan för den internationella verksamheten1990--1992 som presidiet antog , behandlar rådetemellertid inte säkerhets- och utrikespolitiskafrågeställningar. Enligt arbetsplanen skall rådetsinternationella verksamhet inriktas på följande områden: den fortsatta integrationen i , särskilt konsekvensernaav för det nordiska samarbetet, utvecklingen i , särskilt i och övriganärliggande områden i (,Leningradområdet och Sovjetkarelen), etableringen av nya samarbetsstrukturer i och envärdering av rådets roll i relation till dessa.Det nordiska samarbetets former och framtida organisation flertalet av delegationens möten /91.Organisationskommittén överlämnade sitt slutbetänkande i oktober1990, och avgav delegationen sitt yttrande överbetänkandet. Delegationen konstaterade då att det inte gick attgöra en fullständig bedömning av hur det nordiska samarbetetskulle utveckla sig i perspektivet av hur de bredaresamarbetsarrangemang och övriga senare under åretskulle komma att ingå i.En delegation från besökte och debaltiska staterna . Delegationen framhöll senaredet angelägna i omfattande och snabba insatser i Baltikum.Nordiska informationskontor har inrättats i , ochVilnius. Vidare har en stipendiefond för universitets- ochyrkesutbildning upprättats för stipendiater från de baltiskastaterna.Budget- och kontrollutskottets arbete har till stor delinriktats på budgeten och på budgetproceduren för detnordiska samarbetet. Utvecklingen i , den fortsattaintegrationsprocessen inom EG samt diskussionerna om ettEES-avtal mellan EG och EFTA har vidare medfört att det nordiskasamarbetets framtid och rådets internationella kontakterdiskuterats i utskottet. I utskottets regi har också underverksamhetsåret genomförts en granskning av det nordiskasamarbetet inom byggsektorn.Kommunikationsutskottets arbete har dominerats avfrågor rörande transportpolitikens och infrastrukturensutveckling . Stor uppmärksamhet har även ägnats åttrafikens miljöeffekter samt trafiksäkerheten.Juridiska utskottets arbete har under verksamhetsperiodenpräglats av internationaliseringen av rådets arbete. Utskottethar noggrant följt utvecklingen inom EG och i påutskottets ansvarsområden. Utskottet har behandlatmedlemsförslag om konsumentfrågor, genteknologi ochjämställdhet. Den mest arbetskrävande arbetsuppgiften förutskottet har dock varit att behandla ett antal medlemsförslagoch ministerrådsförslag om rådets arbetsformer och organisation.Ekonomiska utskottets arbete har dominerats avfrågor rörande energisamarbete och stöd till . Storuppmärksamhet har även ägnats integrationsfrågorna i ochdet nordiska samarbetets framtid.Social- och miljöutskottet har haftatt ta ställning till en rad förslag som spänner över ett vittfält. Bl.a. har utskottet behandlat hälso- och socialpolitiskainitiativ rörande epilepsivård, nordiskt reumatikerår ochinternationella standardregler för handikappade. Utskottet haräven uttalat sig till förmån för gemensammabrandskyddsbestämmelser i har utskottet behandlat miljöfrågor, såsom utarbetandeav en "grön" natur- och nationalräkenskapsmodell. Utskottet harockså tagit ställning för förnyelse och förstärkning avÖstersjösamarbetet, särskilt dess legala struktur, samt förytterligare miljöinsatser i och Östeuropa.De viktigaste samarbetsfrågorna för kulturutskottet har underåret varit utvecklingen i och och iEuropa i övrigt. Utskottet har haft att ta ställning till ettantal medlemsförslag på detta område, bl.a. om kultursamarbetemellan och de östeuropeiska länderna och Sovjetunionen.Rådets arbetsformer och organisation har också diskuterats isamband med organisatonskommitténs rapport.En av de största frågorna som utskottet behandlade i början avåret var förslag från Nordiska ministerrådets programgrupp omnedläggande av institutioner inom kulturområdet. Detta arbetehar fortsatt varvid ett ministerrådsförslagbehandlats om ändrad finansiering och organisation , samarbetsorgan och andrapermanenta aktiviteter. 1990/91:U507 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om i ett nytt Europa.1990/91:U508 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det finska språkets särställning somnordiskt minoritetsspråk i ,2. att hos regeringen begär en översyn av denordiska överenskommelsernas tillämplighet på nivå.1990/91:U511 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att hos regeringen begär att den arbetar för enutvidgning av den gemensamma nordiska marknaden till EG ochEFTA-länderna.1990/91:U518 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en nordisk överenskommelse om vård avlångtidssjuka.1990/91:U520 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det nordiska samarbetets ställning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reformering av arbetssättoch organisation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det nordiska samarbetets ställning i ettEES-avtal,5. att begär att regeringen verkar för vad imotionen anförts om en vitbok om nordbors rättigheter,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den nordiska passfriheten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fri varu- och tjänstehandel i ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de nordiska handlingsplanerna mot luft-och havsföroreningar,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den nordiska miljövårdskonventionen.1990/91:U521 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör avsätta medel somstöd för genomförande av det nordiska reumatikeråret.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So513.1990/91:U527 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna atterforderliga initiativ bör tas för att få till stånd direktvaltill Nordiska rådet.1990/91:U534 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om betydelsen av att det nordiska samarbetetmarkeras tydligt i det europeiska integrationsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om det angelägna i att arbetet med attförverkliga "som hemmamarknad" bedrivs skyndsamt,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stärkande av resurserna för Nordplus ochNordjobb,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om redovisning i propositioner av jämförbaranordiska lagar och utredningar,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en nordisk plan för uppföljning avbarnkonventionens intentioner.1990/91:Ub690 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat forskar- och studentutbyte.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:U520. Utskottet konstaterar att tillkomsten av och denekonomiska och politiska integrationen i kommer att fåbetydelsefulla effekter för och det nordiska samarbetet.I den s.k. Mariehamnsdeklarationen om det framtida nordiskasamarbetet som de nordiska statsministrarna avgav vid fjärde extra session uttalas bl.a.att "bör sträva efter att aktivt påverka utvecklingen iEuropa och omvärlden utgående från de nordiska medborgarnasintressen och behov", samt att detta "förutsätter en förnyelseav de nordiska ländernas samråd också i internationella frågor".I avsikt att försöka klargöra hur detta samarbete bör gestaltasig beslöt statsministrarna att inleda en ny granskning av detnordiska samarbetet, "med beaktande av det förnyelsearbete somär igång inom och ".Slutresultatet av detta arbete skall presenteras för session i . De personligarepresentanter som statsministrarna har utsett för dennagranskning skall enligt deklarationen också studera hur detnordiska samarbetet kan utvecklas inom en ram där samtliga ellerflera av de nordiska länderna blivit medlemmar av EG. Utskottetvälkomnar detta initiativ.I ett antal motioner har frågan om förhållande tilldet övriga berörts. I motion 1990/91:U507 (c), yrkande 3,föreslås att det nordiska samarbetet utvidgas bl.a. i avsikt attstärka position i förhållande till den europeiskaintegrationsprocessen. I yrkande 2 i motion 1990/91:U511 (mp)föreslås att av regeringen begär att den arbetar fören utvidgning av den gemensamma nordiska marknaden till EG- ochEFTA-länderna. I motion 1990/91:U520 (fp), yrkandena 1 och 2,föreslås att det nordiska samarbetet inte skall ses som ettalternativ till det europeiska samarbetet, utan som ettkomplement. I yrkande 3 i samma motion föreslås att målet fördet nordiska samarbetet också efter ett bör vara attdet kan fortsätta och utvecklas. bör enligtmotionärerna inte förhindra ett fördjupat regionalt samarbeteutöver vad avtalet stipulerar. I motion 1990/91:U534 (c),yrkande 1, föreslås att de nordiska samarbetssträvandena tydligtmåste markeras i det europeiska integrationsarbetet. Enligtmotionärerna har, vid jämförelse med övriga samarbetsintressen,kunnat förmärkas en lägre ambitionsnivå från denordiska regeringarnas sida när det gäller det nordiskasamarbetet.Utskottet anser att det nordiska samarbetets former är av storvikt, men att de självfallet bör bedömas gentemot de krav påförändringar som det framtida Europasamarbetet ställer. Såsom denordiska statsministrarna konstaterade i Mariehamnsdeklarationenkommer att bidra till ett utökat regionalt samarbeteoch en närmare samverkan mellan de nordiska länderna. HurNordiska rådets arbetsformer och mål skall anpassas för attsvara mot detta nya samarbete kan bäst bedömas efter denpresentation av det pågående utvärderingsarbetet som harutlovats till kommande session i Helsingfors.Med det ovan anförda får yrkande 3 i motion 1990/91:U507 (c),yrkande 2 i motion 1990/91:U511 (mp), yrkandena 1, 2 och 3 imotion 1990/91:U520 (fp) samt yrkande 1 i motion 1990/91:U534(c) anses besvarade.I motion 1990/91:U508 (s) föreslås att den svenskadelegationen i bör få i uppdrag att utreda fråganom det finska språkets ställning i och föreslå lämpligaförändringar i språkkonventionen.Utskottet konstaterar att det finns en nordisk språkkonventiondär vissa av dessa frågor behandlas. Som motionärerna påpekargaranterar konventionen bl.a. att nordiska medborgare skallkunna använda sig av sina modersmål i de andra nordiskaländerna. Detta är dock inte detsamma som att det finskaspråkets ställning garanteras i lag. Utskottet delaruppfattningen att utbredd två- och flerspråkighet är berikandeoch en tillgång för . Det ankommer emellertid inte påNordiska rådets svenska delegation att utreda frågan om detfinska språkets ställning i . Vad gäller kontrollen avöverenskommelsernas tillämpning på nivå förutsätterutskottet att tar de initiativ som kan erfordras.Med det ovan anförda avstyrks yrkandena 1 och 2 i motion1990/91:U508 (s).I motion 1990/91:U518 (fp) föreslås en överenskommelse sominnebär att det nordiska hemlandet fortlöpande skall påta sigbetalningsansvaret för äldre långtidssjuka så att de kan vårdasi ett annat nordiskt land i närheten av sina anhöriga.Utskottet konstaterar att snart kommeratt lägga fram ett förslag om en ny nordisk trygghetskonvention.Detta förslag kommer att ha betydelse för den fråga motionärernatar upp. Ärendet är emellertid av den art att det bör tas upp iNordiska rådet.Därmed avstyrks motion 1990/91:U518 (fp).I motion 1990/91:U520 (fp), yrkande 5, föreslås att regeringenskall verka för att utarbetar en vitbokom nordbors rättigheter, eftersom det fortfarande uppstår en radproblem när nordbor verkar och bor i andra nordiska länder änsitt hemland. En sammanställning av rättsläget vad gällernordbors rättigheter i har gjorts avministerrådet. Denna borde enligt motionärerna lämpa sig väl sombas för ett handlingsprogram som fortlöpande redovisas vidNordiska rådets sessioner. I yrkande 6 i samma motion föreslåsatt åtgärder vidtas för att värna om den nordiska passfriheten.I yrkande 7 föreslås att de flesta av de nordiskatullprocedurerna samt att de nuvarande gränskontrollerna mellande nordiska länderna avskaffas. Målet måste enligt motionärernavara att svenska företag skall kunna betrakta somhemmamarknad.Utskottet konstaterar att ett flertal icke harmoniseradebestämmelser i de nordiska länderna fortfarande kan verkahindrande på det fria utbytet av varor, tjänster, arbete ochkapital. Det uppnådda kommer att haavgörande inflytande på hur dessa frågor bäst skall lösas. Ehurude har stor vikt anser utskottet att en bedömning bäst kan skeefter det att redovisningen av det ovan nämnda utredningsarbetetkring betydelse för det nordiska samarbetet harlämnats.Med det ovan anförda får yrkandena 5, 6 och 7 i motion1991/91:U520 (fp) anses besvarade.I motion 1990/91:U520 (fp), yrkandena 8 och 9, föreslås att denordiska handlingsplaner mot havs- och luftföroreningar sompresenterades vid session 1990 inte enbart läggstill handlingarna, utan att och denordiska regeringarna agerar för att de krav som där sätts uppockså fullföljs samt vidare att de nordiska länderna strävarefter att samordna sina successiva förbättringar avmiljölagarna.Utskottet har i sitt betänkande 1990/91:UU19 ominternationella miljöfrågor framhållit vikten av att arbetet medförbättringar av och miljö drivs vidare ochsamordnas. hölls på initiativ av de svenska ochpolska regeringscheferna en särskild konferens i Ronneby omÖstersjöns miljö på regeringschefsnivå. Vid mötet uppnåddesenighet om att återställa ekologiska balans. Enarbetsgrupp bildades för att utarbeta ett gemensamtåtgärdsprogram. och andra internationellafinansieringsinstitut deltar i detta arbete. Ronnebykonferensensländer har även uttryckt behovet av bindande kvalitetsnormer förvatten och luft i regionen.Med det ovan anförda får yrkandena 8 och 9 i motion1990/91:U520 (fp) anses besvarade.I motion 1990/91:U521 (fp) föreslås att böravsätta medel som stöd för genomförandet av det nordiskareumatikeråret.Utskottet konstaterar att har rekommenderatNordiska ministerrådet att utse till "Nordisktreumatikerår" och tillsätta en nordisk styrgrupp förreumatikeråret. har också rekommenderat denordiska ländernas regeringar att ställa tillräckliga medel tillförfogande för att på nationellt plan säkerställa genomförandetav det nordiska reumatikeråret. Utskottet finner det önskvärtatt det Nordiska reumatikeråret kan genomföras på avsett vis.Med det ovan anförda får motion 1990/91:U521 (fp) ansesbesvarad.I yrkande 1 i motion 1990/91:U527 (mp) föreslås atterforderliga initiativ tas för att få till stånd direktval tillNordiska rådet.Utskottet har behandlat fråganom direktval till . I sitt senaste betänkande omdet nordiska samarbetet (1990/91:UU9) konstaterade utskottet att"det är värdefullt och en styrka om medlemmarna i , i likhet med medlemmarna i , har säten i sinaresp. Rådet har endast rådgivandefunktioner och det samband som finns med de nordiskaparlamenten är viktigt för rådets inflytande." Utskottet ärfortfarande av denna åsikt.Därmed avstyrks yrkande 1 i motion 1990/91:U527 (mp).I yrkande 3 i motion 1990/91:U534 (c) föreslås att resursernaför Nordplus och Nordjobb stärks.Utskottet vill understryka den betydelse utskottet anser attsåväl Nordplus som Nordjobb har. Nordplus kommer under följandebudgetår att få förstärkta resurser, medan Nordjobb kommer attställas inför betydande svårigheter om finansiering inte ordnas.Det ankommer emellertid inte på utskottet att ta ställning idessa budgetfrågor.Därmed avstyrks yrkande 3 i motion 1990/91:U534 (c).I yrkande 4 i samma motion framhålls att de nordiska ländernai större utsträckning borde ta del av varandras utredningar ochallt övrigt material som utgör bas för lagstiftningsarbetet samtdärmed skapa så likartade system som möjligt. Motionärernaföreslår att propositioner av större omfattning som överlämnastill den svenska också bör redogöra för motsvarandenordisk lagstiftning.Utskottet konstaterar att det nordiska samarbetet pålagstiftningsområdet har förekommit . Påett flertal områden finns vad som skulle kunna betecknas somsamnordisk lagstiftning. Aktiebolagsrätten och familjerätten ärexempel på detta. tillsatta utredningar i de nordiskaländerna har lett till likalydandelagförslag. Vid ett möte mellan de nordiska justitieministrarna1980 meddelades dessutom beslut att intensifieralagstiftningssamarbetet genom bättre planering och koordineringav förberedelsearbetet. Kontakt mellan utredande organ pånationellt plan och koordinering på departementsplan, innanlagförslag föreläggs resp. parlament, har sedermera blivitregel. Vidare har ett intensivt samarbete pågått i samband medinternationella möten. Detta har lett till att de nordiskaländerna i många fall har kunnat inta gemensamma ståndpunkter ide behandlade frågorna samt har kunnat ge varandra erforderligtstöd. Utskottet förutsätter att detta värdefulla samarbetekommer att fortsätta.Med det ovan anförda får yrkande 4 i motion 1990/91:U534 (c)anses besvarat.I nämnda motions yrkande 5 föreslås att regeringen skall verkaför att en nordisk handlingsplan för barnkonventionensförverkligande i de nordiska länderna, i enlighet med denrekommendation som rådet tidigare antagit, verkligen kommer tillstånd.Utskottet konstaterar att barnen världen över, i synnerhet ivissa av tredje världens länder, befinner sig i en mycket utsattposition och finner det därför angeläget att barnkonventionensintentioner efterlevs. De nordiska länderna har flera gångergivit uttryck för den vikt som fästs vid denna fråga.Med det ovan anförda får yrkande 5 i motion 1990/91:U534 (c)anses besvarat.I motion 1990/91:Ub690 (fp), yrkande 1, föreslås att utökadeinsatser görs för att öka och samordna det nordiska forskar- ochstudentutbytet.Utskottet anser att utbytet av forskare och studenter har storbetydelse för att forskningsresultat och erfarenheter nårutanför det egna landets nationella gränser. Det bör därföruppmuntras och utökas i den mån de budgetära ramarna tillåterdetta. Av särskild betydelse anser utskottet det vara att detnordiska forskar- och studentutbytet utökas till att gälla ävenforskare och studenter från de baltiska staterna och konstaterarmed tillfredsställelse att har inlett enstipendieverksamhet för dessa stater.Med det ovan anförda får yrkande 1 i motion 1990/91:Ub690 (fp)anses besvarat. beträffande svenska delegationsberättelseatt lägger svenska delegationsberättelse angående sin verksamhet sedan rådetstrettioåttonde session till handlingarna,2. beträffande och Europaatt förklarar yrkande 3 i motion 1990/91:U507,yrkande 2 i motion 1990/91:U511, yrkandena 1, 2 och 3 i motion1990/91:U520 samt motion 1990/91:U534 besvarade med vadutskottet anfört,3. beträffande finska språkets ställning i Sverigeatt avslår yrkande 1 i motion 1990/91:U508,4. beträffande betalningsansvaret för äldre långtidssjukaatt avslår motion 1990/91:U518,5. beträffande nordbors rättigheteratt förklarar yrkandena 5, 6 och 7 i motion1990/91:U520 besvarade med vad utskottet anfört,6. beträffande miljöfrågoratt förklarar yrkandena 8 och 9 i motion1990/91:U520 besvarade med vad utskottet anfört,7. beträffande det nordiska reumatikeråretatt förklarar motion 1990/91:U521 besvarad med vadutskottet anfört,8. beträffande direktval till Nordiska rådetatt avslår yrkande 1 i motion 1990/91:U527,9. beträffande Nordplus och Nordjobbatt avslår yrkande 3 i motion 1990/91:U534,10. beträffande nordiskt lagstiftningsarbeteatt förklarar yrkande 4 i motion 1990/91:U534besvarat med vad utskottet anfört,11. beträffande barnkonventionenatt förklarar yrkande 5 i motion 1990/91:U534besvarat med vad utskottet anfört,12. beträffande det nordiska forskar- och studentutbytetatt förklarar yrkande 1 i motion 1990/91:Ub690besvarat med vad utskottet anfört.Stockholm den 28 november 1991På utrikesutskottets vägnarDaniel TarschysI beslutet har deltagit:Daniel Tarschys (fp), (), (),(), (), (), NilsT (), (nyd), (),(), (), (),(), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.