bet · GF01NU10 · 1991-12-10 00:00:00 — Sådanaöverväganden synes för övrigt ofrånkomliga i samband medSveriges medverkan i det europeiska integrationsarbetet.Trafikutskottet delar också regeringens uppfattning att detkrävs en betydande handlingsfrihet i fråga om val av former ochtidpunkt för försäljning. Det bemyndigande som regeringen begäratt själv besluta om försäljning av de företag som är i frågaföranleder därför ingen erinran från utskottets sida. Självklartgäller dock att försäljning bör ske till marknadsmässigt prisoch vid en kommersiellt väl vald tidpunkt. I fråga omförsäljningen av statens aktier i tillkommererforderligheten av överläggningar med de övriga nordiskadelägarna i SAS innan regeringen fattar beslut.Med det anförda vill trafikutskottet förorda attnäringsutskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkerde nämnda motionerna i de delar som berör trafikutskottetsberedningsområde.Stockholm den 3 december 1991På trafikutskottets vägnarBirger RosqvistI beslutet har deltagit: (), RolfClarkson (m), (), (), KenthSkårvik (fp), (), (),(), (), (nyd), (), (), (), InesUusmann (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningBirger Rosqvist, , ,, , och (alla s) anser att den del av trafikutskottets yttrande sombörjar med "ansluter" och slutar med"trafikutskottets beredningsområde" bort ha följande lydelse:Som sitt sammanfattande ställningstagande till propositionenavvisar trafikutskottet förslaget om privatisering av statligtägda företag som det presenteras i propositionen. Som detframhålls i motion 1991/92:N20 (s) måste förändringar av detstatliga företagsägandet prövas från fall till fall och framförallt inte som en vanlig realisation. Utgångspunkten måste varaatt skapa bästa möjliga förutsättningar för varje företag, ochriksdagen måste få ett avgörande inflytande på de övergripandebeslut som skall fattas beträffande organisation och verksamheti statliga verk och företag, något som den nuvarande regeringenvill frånta . Det sagda hindrar inte att man kan tänkasig fortlöpande förändringar i det statliga ägandet såsomförsäljning helt eller delvis till privata intressen, då såanses motiverat.När det gäller fråga om försäljning av statens aktier i och AB (), vilkasverksamheter omfattas av trafikutskottets beredningsområde, villutskottet därutöver framhålla följande.Det nuvarande AB Aerotransport (ABA) tillkom i slutet av1940-talet.Det ursprungliga ABA bildades med ändamål attbedriva lufttrafikrörelse dels inom , dels mellan Sverigeoch utlandet. bildades () för att bedriva interkontinentallufttrafik. ingicks mellan det dåvarande ABA och SILAett samarbetsavtal enligt vilket ABA i princip skulle bedrivaeuropeisk trafik medan skulle bedriva interkontinentaltrafik.År 1948 godkände (prop. 1948:176, bet. SU94,rskr. 188) ett avtal mellan det dåvarande ABA, som till ca 99%ägdes av staten, och det privatägda om att de båda bolagensrörelser skulle sammanföras till ett företag, vilket skulledrivas enligt affärsmässiga grunder i aktiebolagsform under ABAsfirma. Aktiekapitalet i det nya ABA skulle ägas av staten och avenskilda intressenter till hälften vardera. Förslag rörandeorganisation och finansiering av svensk reguljär luftfart hadeframlagts av luftfartsutredning. Denna framhöll bl.a.(prop. s.10) att ett samarbete på likställighetens grundmellan staten och näringslivet inom luftfarten syntes bli meragivande om såväl de statliga som de enskilda intressena ficktillfälle att göra sig gällande på detta område.År 1951 träffade ABA, Det Danske /S (DDL) ochDet Norske Luftfartselskap A/S (DNL) ett avtal (det s.k.konsortialavtalet) om bildande av konsortiet () med uppgift att för parternas räkning ochsåsom en enhet bedriva trafikflygning och annan i samband därmedstående verksamhet. Vissa tillägg har tillförtskonsortialavtalet och det har i olika omgångar förlängts, senastför tid t.o.m. den 30 september 2005.ABAs andel i SAS är tre sjundedelar och andelarna förettvart av DDL och DNL två sjundedelar. Hälften avaktiekapitalen i SAS moderbolag ägs av vederbörande stat ochhälften av privata intressenter. Den privatägda hälften avaktiekapitalet i ägs som nämnts av , i vilket bolagsvenska industriföretag är dominerande delägare. ABA ochBilspedition AB äger vardera iLinjeflyg AB (). ABA äger vidare en fjärdedel av Swedair ABoch Linjeflyg tre fjärdedelar av detta bolag.Riksdagen godkände (prop. 1986/87:4, bet. TU5, rskr.49) att konsortialavtalet rörande SAS med gjorda ändringarfortsatt skall ligga till grund för det skandinaviskaluftfartssamarbetet t.o.m. . Motsvarandegodkännanden lämnades av det danska och det norskastortinget.Formellt har SAS moderbolag fått trafiktillstånden -- dvs.för svensk del ABA. Enligt de för trafiktillstånden meddeladevillkoren och bestämmelserna får moderbolagen emellertid låtaden genom tillstånden medgivna verksamheten utföras av SAS.AB () har sin grund i kraven i34--101§§ fordonskungörelsen (1972:595) på kontroll av fordongenom olika slag av besiktningar -- registreringsbesiktningar,typbesiktningar, kontrollbesiktningar m.m.Besiktningarna av motordrivna m.fl. fordon skall enligtfordonskungörelsen utföras av riksprovplats. I förordningen(1989:527) om riksprovplatser och riksmätplatser har ABSvensk () utpekats som riksprovplats förmotorfordon m.fl. fordon.I proposition 1963:91 angående säkerhetsinspektionen avmotorfordon, m.m. redovisades en diskussion om olika alternativför organisation av inspektionsverksamheten. Med utgångspunkt iatt sakkunskapen och objektiviteten i säkerhetsinspektionen inteborde kunna ifrågasättas och i att inspektionen skulle kunnauppfylla rimliga anspråk på service från den enskildefordonsägarens sida förordade föredragande departementschefensom den lämpligaste organisationsformen ett aktiebolag, i vilketstaten skulle äga det avgörande inflytandet och i vilketbilismens organisationer och bilverkstadsbranschen skulle ingåsom medintressenter. Härvid avsågs det förutskickade ASB.Riksdagen hade inte något att erinra i denna del (SU 1963:83,rskr. 198, bet. 3LU 1963:22, rskr. I det därefterinrättade bolaget äger staten av aktierna.Trafikutskottet anser att en rad frågor måste belysas innanriksdagen bemyndigar regeringen att försälja statens aktier iABA och ASB.För ABAs del gäller det bl.a. vilka synpunkter som övrigaskandinaviska delägare i SAS har på en privatisering.Beträffande ASB gäller att regeringen bl.a. bör redovisa hurASBs nuvarande myndighetsutövning bör organiseras.Mot bakgrund av det anförda förordar trafikutskottet attnäringsutskottet tillstyrker motionerna 1991/92:N17 (v),1991/92:N20 (s) och 1991/92:N22 (v) och avstyrker propositioneni de delar trafikutskottets beredningsområde berörs.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot avutskottet.Bengt () anför:Jag instämmer i vad som anförs i den avvikande meningen ochanser att näringsutskottet bör tillstyrka motionerna 1991/92:N17(v), 1991/92:N20 (s) och 1991/92:N22 (v) och avstyrkapropositionen i de delar trafikutskottets beredningsområdeberörs.Jordbruksutskottets yttrande1991/92:JoU5yBilaga 6Privatisering av statligt ägda företag m.m.Till näringsutskottetNäringsutskottet har berettjordbruksutskottet tillfälle att avgeyttrande över proposition 1991/92:69 om privatisering avstatligt ägda företag m.m. jämte motioner såvitt avserförsäljning av aktier i ()och () föreslår i propositionenbl.a. att bemyndigar regeringen att sälja statensaktier i 35 aktiebolag eller delar av dessa. Bland bolagen, somär upptagna i bilaga till propositionen, återfinns () och propositionen framhålls bl.a. att statens främsta uppgiftinom näringspolitiken är att ange ramar och regelsystem förnäringslivets verksamhet och bidra till att skapa betingelserför långsiktig tillväxt. Ett statligt engagemang i företag måstei varje enskilt fall kunna motiveras med särskilda skäl.Regeringen bör ha möjlighet att välja lämplig tidpunkt attgenomföra försäljningarna i den takt som är affärsmässigtfördelaktig. Det praktiska genomförandet av försäljningarnamåste anpassas till förutsättningarna i det enskildafallet och de aktuella förhållandena i omvärlden. Endast företagsom bedriver kommersiell verksamhet och som arbetar påkonkurrensutsatta marknader bör bli föremål för försäljning. Ivissa särskilda fall kan det vara motiverat att staten behållerett minoritetsintresse för att i någon mån kunna påverkaföretagens verksamhet.MotionerI yttrandet behandlar jordbruksutskottet följande motioner:1991/92:N17 av och () vari yrkasatt avslår proposition 1991/92:69 om privatisering avstatligt ägda företag m.m.1991/92:N20 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår proposition 1991/92:69,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om staten som ägare av företag.1991/92:N22 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår proposition 1991/92:69 omprivatisering av statligt ägda företag m.m. i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statligt företagande.1991/92:N23 av m.fl. (s) vari yrkas1. att avslår proposition 1991/92:69.UtskottetI motionerna N17 (v), N20 (s), N22 (v) och N23 (s) yrkande 1framförs bl.a. principiella synpunkter på privatiseringen avstatligt ägda företag samt på statligt företagande i allmänhet.Från de synpunkter jordbruksutskottet har att företrädaansluter sig utskottet till de i propositionen redovisaderiktlinjerna för en privatisering av vissa statliga företag.Utskottet föreslår att näringsutskottet tillstyrker de avregeringen föreslagna bemyndigandena att genomföra enförsäljning. Utskottet avstyrker därmed motionerna N17, N20, N22och N23 yrkande 1.I anslutning till förslaget om en eventuell försäljning avbl.a. domänverket vill jordbruksutskottet anföra följande.Allmänt sett torde det vara lättare att hävda miljö- ochnaturvårdens intressen i de fall staten är ägare till marken.Domänverket förvaltar en betydande del av den statligt ägdamarken och har därmed ett stort ansvar för miljö- ochnaturvården i skogsbruket. Markägarens roll i detta sammanhangaktualiseras även genom tillämpningen av det s.k.sektorsansvaret. konstaterade i sittbetänkande om miljöpolitiken att varje sektor har ett miljö- ochnaturvårdsansvar inom ramen för sin verksamhet (1990/91:JoU30 s.255 f.). Enligt utskottets mening är det önskvärt att eneventuell försäljning av domänverket inte försvårarmöjligheterna att tillvarata miljö- och naturvårdens intressen.I detta sammanhang bör även nämnas möjligheterna att genomutökad samverkan med skogsbruket hitta alternativa lösningar försäkerställande av vissa naturtyper och biotoper. Nuvarandefinansieringsformer för förvärv av skyddsvärda områden skullet.ex. kunna kompletteras med att mark som förvaltas avdomänverket erbjuds i utbyte mot sådan mark som är skyddsvärdfrån miljö- och naturvårdssynpunkt. Utskottet vill med detanförda peka på de nya förutsättningar som en försäljning avdomänverket kan komma att innebära i detta hänseende.Propositionen och ifrågavarande motioner föranleder i övrigtinget särskilt uttalande av jordbruksutskottet.Stockholm den 3 december 1991På jordbruksutskottets vägnarGöran PerssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (),() i , (nyd), KajLarsson (s), (), (), PatrikNorinder (m), (), (), LennartDaléus (c) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningGöran , , , ,, och (alla s) anför:Det statliga företagsägandet har tillkommit dels för attskydda viktiga naturtillgångar såsom skogen och malmen, dels avsysselsättnings- och regionalpolitiska skäl. hartidigare anslutit sig till de allmänna riktlinjer för statligtföretagande som redovisades i den näringspolitiska propositionen1989/90:88. Statligt ägda företag liksom kooperativa företagutgör en motvikt till en alltför ensidig privatägarkoncentration. Ett strukturarbete har bedrivits där denföretagsmässiga utvecklingen stått i förgrunden. I detta arbetehar ingått att i vissa fall bredda ägandet genom att låtaprivata intressen få ett inflytande eller genom att säljastatliga företag när så ansetts motiverat. Härigenom säkerställsett ägande som upprätthåller konkurrensen och motverkarmaktkoncentrationen.Enligt vår mening innebär regeringens förslag att de statligaföretagens vinst vid en privatisering tas om hand av privataaktieägare i stället för att komma staten till godo. Därigenombidrar privatiseringen till att öka klyftorna i samhället.Vidare kan konstateras att en utförsäljning i den skala som manhar tänkt sig tar i anspråk en stor del av det riskkapital sombehövs för det övriga näringslivet. En avyttring av våranaturtillgångar skulle leda till en utarmning av lands- ochglesbygden. Enligt vår mening bör förändringar i det statligaföretagsägandet prövas från fall till fall och inte genomförassom en ideologisk aktion. Sådana förändringar förutsätter ocksåatt får ett inflytande över de beslut som skall fattasbeträffande organisation och verksamhet i statliga företag.Näringsutskottet bör mot bakgrund av det anförda avstyrkapropositionen. Regeringen bör anmodas att återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag som bygger på ett ansvarstagandeför företagen och de anställda samt garanterar industrielltriktiga lösningar i de fall förändringar bör ske.Näringsutskottet bör således tillstyrka motionerna N20 och N23yrkande 1.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Annika () anför:Ekonomin måste ha starka demokratiska inslag och underordnasde ekologiska lagarna. Statligt ägande (helt eller delvis) ärfrämst motiverat när det gäller strategiska produktionsmedel ochverksamheter inom strategiska sektorer. Med strategisk avsesägandets betydelse ur ett långsiktigt försörjningsperspektiv sominnefattar ekologiska, ekonomiska, sociala och regionalaavvägningar. Statligt ägande bör vara aktivt i den betydelsenatt staten kan flytta sitt ägande mellan företag och branscher.Regeringens förslag är en ideologiskt grundad begäran som byggerpå de borgerliga partiernas gemensamma övertygelse att stateninte bör äga företag. Privatiseringen kallas för ägarspridning.Mycket tyder på att denna målsättning kommer att underordnasandra mål, t.ex. att försäljningarna skall leda tillindustriellt riktiga lösningar. Dessutom är det sannolikt att deanställda snabbt säljer sina aktieposter och att dessa därefterhamnar hos stora ägare. Regeringens begäran om bemyndigandemåste därför avvisas. bör mot bakgrund av detanförda tillstyrka motionerna N17 och N22.InnehållÄrendet1Sammanfattning1Propositionerna2Proposition 1991/92:492Huvudsakligt innehåll2Förslag3Proposition 1991/92:694Huvudsakligt innehåll4Förslag4Motionerna5Vissa uppgifter om de företag som omfattas av regeringensförslag i proposition 1991/92:696Utskottet10Redogörelse för de statliga företagen10Ombildningen av till aktiebolag11Privatisering av statligt ägda företag15Propositionen15Motionerna17Yttranden från andra utskott19Utskottets ställningstagande20Hemställan22Reservationer1. Riktlinjer för verksamheten vid , m.m. (s)252. Privatisering av statligt ägda företag, m.m. (s)26Meningsyttring av suppleant (v)29Bilagor1. Förteckning över de företag som omfattas av regeringensförslag i proposition 1991/92:69302. yttrande 1991/92:FiU2y323. yttrande 1991/92:SfU1y374. yttrande 1991/92:SoU2y405. yttrande 1991/92:TU2y446. yttrande 1991/92:JoU5y48