bet · GE01BoU17 · 1991-05-07 00:00:00 — Utskottet ansåg, som framgåttovan, att frågan om parkeringsköp borde övervägas ytterligare iavsikt att utforma ett sådant system. Som också framgått av vadovan i korthet redovisats har frågan om hur parkeringsutrymmebör ordnas och om hur dessa frågor bör hävdas i lagstiftningenövervägts i skilda sammanhang. Lagrådet har lämnat förslaget ipropositionen utan erinran. Vad motionärerna anfört omregleringen utgör enligt utskottet inte tillräckliga skäl attupphäva bestämmelserna om parkeringsutrymme. Såsom föreslås ipropositionen bör parkeringsutrymme kunna tillgodoses genombl.a. Detta kan ske utan särskild reglering ilag. Utskottet föreslår att med avslag på motionernaBo71 (v) yrkande 2 och Bo75 (mp) lägger propositionen i dennadel till handlingarna.FörhandsbeskedEnligt gällande rätt skall ge förhandsbeskedhuruvida en åtgärd som kräver bygglov kan tillåtas på denavsedda platsen. Syftet är att den som planerar att utföra ettbyggnadsprojekt skall få möjlighet att utan omfattandeprojektering få prövat om lokaliseringen av projektet kantillåtas. Förhandsbeskedet är bindande vid prövning av ansökanom bygglov som görs för beslutet ombeskedet. Prövningen i bygglovsärendet får således avse enbartsådana frågor som inte har avgjorts genom förhandsbeskedet.I propositionen föreslås att möjligheten att få förhandsbeskedenligt 8 kap. 34 § utvidgas till att avse även frågan om enbygglovspliktig åtgärd uppfyller kraven på tillgänglighet i 3kap. 7 § och på anordnande av parkeringsutrymme i 3 kap. 15 §första stycket 6.I 3 kap. 7 § anges de krav på tillgänglighet som uppställs pånya byggnader. Ett av flera krav är att byggnader skall varaförsedda med hiss eller annan lyftanordning i den utsträckningsom behövs. I kapitlets 10 §, som innehåller krav på byggnadervid bl.a. ombyggnad, hänvisas till tillgänglighetskravet i 7 §.I 3 kap. 15 § första stycket 6 anges såsom framgått avtidigare avsnitt att det skall tillses att lämpligt utrymme förparkering, lastning och lossning av fordon i skälig utsträckninganordnas på tomter som skall tas i anspråk för bebyggelse. I 16§ stadgas att bl.a. kravet på parkeringsutrymme i 15 §första stycket 6 får tillämpas i skälig utsträckning.När det gäller möjligheten att ge förhandsbesked i fråga omkravet på parkeringsutrymme i nybyggnadsfallet synes ett motivvara att fastighetsägaren för att inte hamna i beroendeställninggentemot kommunen bör ha möjlighet att få besked om sinskyldighet i ett tidigt skede. Däremot anförs beträffandebebyggda tomter att någon motsvarande tidsnöd förfastighetsägaren inte finns i dessa situationer (s. 35). Ispecialmotiveringen anförs att det genom förslaget blir möjligtför den som avser att vidta en bygglovspliktig åtgärd att fåförhandsbesked om de krav som ställs i fråga om installation avhiss och anordnande av parkeringsutrymme.Enligt vad utskottet erfarit har regeringens avsikt varit attöppna möjligheten till förhandsbesked när det gäller krav påhissinstallation och parkeringsutrymme både i nybyggnadsfalletoch i ombyggnadsfallet. En fråga som emellertid inte synes haövervägts i sammanhanget är hyresgästernas inflytande över vissaombyggnadsåtgärder. Enligt 8 kap. 31 § får bygglov lämnas endastom hyresnämnden medgett det i de fall en organisation avhyresgäster motsätter sig att sådana åtgärder som avses i 2 a §andra stycket bostadssaneringslagen (1973:531) vidtas. Eftersomförhandsbesked är bindande beträffande de frågor som behandlasdäri kan en ordning som innebär att ett positivt förhandsbeskedföljs av vägrat bygglov inte anses tillfredsställande. Enmöjlighet kan vara att förhandsbeskedet endast avser frågan ominstallation av hiss måste ske eller inte. Huruvida en sådanbegränsning av innehållet i förhandsbeskedet är lämplig ochändamålsenlig bör övervägas ytterligare. Utskottet föreslårdärför att med avslag på regeringens förslag såvittavser ändring av 1 kap. 4 § och 8 kap. 34 § som sin mening gerregeringen till känna att ytterligare överväganden bör skeangående möjligheten att få förhandsbesked i ifrågavarande delaroch att regeringen därefter lämnar sin syn på frågan.I dessa nu föreslagna överväganden bör bl.a. också ingå att taställning till hur en eventuell bestämmelse i PBL omförhandsbesked skall ges en tydligare utformning så att tvivelundanröjs om lagstiftarens avsikt i sammanhanget.Sist i detta avsnitt behandlar utskottet en fråga ombyggnadsnämndens underrättelseskyldighet som tas upp i motionBo74 (c) yrkande 1. I motionen föreslås attunderrättelseskyldighet inte skall föreligga i de fall ettbeslut om bygglov föregåtts av ett förhandsbesked.Utskottet kan inte förorda en sådan förenklad ordning somskulle kunna innebära att grannar och andra berörda inte skullefå tillfälle att framlägga sina synpunkter i bygglovsärendet. Enprövning av en bygglovsansökan som föregåtts av ett positivtförhandsbesked avser andra frågor än dem som avgjorts genomförhandsbeskedet. Grannar och andra som kan beröras av beslutetskall därför höras och underrättas därom. Motion Bo74 (c)yrkande 1 om underrättelseskyldighetavstyrks.Genomförandetid vid ändring av detaljplan m.m.Regler om detaljplan finns i 5 kap. I 1--10 §§ anges bl.a. närdetaljplan skall användas, vilka olika avvägningar mellan skildaintressen som skall göras, vad en detaljplan skall innehålla ochvilket innehåll som får finnas. Sålunda stadgas i 5 § att engenomförandetid skall anges i detaljplanen. Tiden skallbestämmas så att det finns rimliga möjligheter att genomföraplanen. Genomförandetiden skall vara minst fem och högst femtonår. Enligt 5 kap. 14 § kan genomförandetiden förlängas ellerförnyas i sänder. I 11 § stadgas att detaljplanfår ändras eller upphävas mot berörda fastighetsägaresbestridande före genomförandetidens utgång endast om det ärnödvändigt på grund av nya förhållanden av stor allmän vikt,vilka inte kunnat förutses vid planläggningen. Enligt 12 § skallde i 5 kap. nämnda paragraferna 1--10 §§ tillämpas när endetaljplan ändras eller upphävs.Frågan om genomförandetid skall finnas i detaljplan tas upp imotionerna Bo532 (m) yrkande 4, Bo69 (fp) yrkande 4 såvitt nu äri fråga och Bo72 (m) yrkande 1 såvitt nu är i fråga. Im-motionerna förordas att en i detaljplan fastställd byggrättskall gälla utan tidsgräns. I fp-motionen begärs en fortsattöversyn av PBL i vad avser bl.a. genomförandetider fördetaljplaner. En närliggande fråga tas upp i m-motionen Bo532yrkande 5. Enligt motionen bör möjligheten till dispens frånplan åter införas i lagstiftningen.Utskottet har behandlat motionsyrkandenom att bestämmelserna om genomförandetider för detaljplanerbör avskaffas och att regler om ett dispensförfarandebör införas. Utskottet har därvid bl.a. uttalat attbestämmelserna om genomförandetider är ett viktigt inslag i PBL.Detsamma gäller beslutet att avskaffa dispensförfarandet.Utskottet står fast i sin bedömning. Den tidigare ordningen kaninte förordas framför den nu gällande. Motionerna Bo69 (fp)yrkande 4 och Bo72 (m) yrkande 1, dessa båda såvitt nu är ifråga, samt Bo532 yrkandena 4 och 5 avstyrks.Utskottet övergår nu till att behandla vad i propositionenanförts om ändring av detaljplan och sammanhängande frågor.Enligt propositionen tillämpas bestämmelserna i 5 kap. 12 § ipraktiken så att vid en ändring av en gällande detaljplan hardet nya beslutet innefattat samtliga bestämmelser inom detaktuella planområdet. Härigenom har ändringen i principinneburit att en ny plan antagits. De senaste antagnaplanhandlingarna har alltså i regel lämnat uttömmande besked omvad som gäller. Enligt propositionen har denna tillämpning av 5kap. 12 § medfört att ett stort arbete lagts ner utan att detalltid varit nödvändigt. En annan svårighet som omnämns ärlagtillämpningen såvitt avser genomförandetiden. Enligt praxishar enligt propositionen hela planen getts ny genomförandetidäven vid en begränsad planändring. Det föreslås nu att dengenomförandetid som gäller för en detaljplan skall gälla ävenför de frågor som en planändring avser och att dettauttryckligen regleras i lag. Någon särskild bestämmelse omgenomförandetiden behövs alltså inte. Om genomförandetiden gåttut föreslås att en genomförandetid skall bestämmas för de frågorsom planändringen avser. I sådant fall krävs således enuttrycklig bestämmelse om genomförandetiden för planändringen.Regeringens förslag innebär sammanfattningsvis en ny syn påvad en ändring av plan innebär. Ändring av plan föreslås kunnaske på ett enklare sätt . Endast undantagsvis antasen planändring innebära att en byggrätt skapas som kan behövaskyddas med regler om genomförandetid. Om så är fallet och dengenomförandetid som återstår för att byggrätten skall kunnagenomföras är för kort hänvisas till reglerna om förlängning avgenomförandetid.Några regler som begränsar användningsområdet för planändringfinns inte. Den enda begränsningen är tydlighetskravet i 5 kap.9 §. Detta krav har särskilt betonats i propositionen. Detanförs bl.a. (s. 48) att tydlighetskravet kan medföra att detvid omfattande eller vid återkommande planändringar börövervägas om inte planen bör upphävas och en ny plan antas.Propositionens förslag om genomförandetiden vid ändring avplan tas upp i motion Bo72 (m) yrkande 1 såvitt nu är i fråga. Imotionen anförs att förslaget innebär en ytterligare urholkningav ägarens möjlighet att utnyttja sin byggrätt. Teoretiskt settöppnas enligt motionärerna en möjlighet till omfattandeplanändringar när endast återstår av genomförandetiden.Förslaget bör därför inte genomföras.Utskottet konstaterar att förslaget öppnar möjligheten attgenom ett enkelt förfarande ändra en detaljplan med debegränsningar som följer av 5 kap. 11 §. Förslaget bör därförgodtas. Utskottet vill dock i likhet med departementschefenbetona att ändring bara bör ske i de fall planinnehållet förbliröverskådligt och tydligt. Det får inte råda någon tvekan om vadsom gäller. Ändring av plan bör företrädesvis begagnas förkomplettering av en planbestämmelse eller för att ta bort ensådan. En ändring som innebär att en byggrätt skapas trots attgenomförandetiden är kortare än bör inte förekomma.Utskottet anser det angeläget att lagtillämpningen i dessafrågor följs med särskild uppmärksamhet och förutsätter attboverket kommer att samla in och redovisa vunna erfarenheter.Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget omgenomförandetid vid ändring av detaljplan i 5 kap. 12 §och avslår motion Bo72 (m) yrkande 1 såvitt nu är i fråga.Genomförande av fastighetsplan i vissa fall m.m.Ytterligare några lagändringar i syfte att förenklahandläggningen läggs fram i propositionen. Om beslut att anta,ändra eller upphäva en fastighetsplan fattas efter tillämpningav reglerna om enkelt planförfarande och förslaget som liggertill grund för beslutet skriftligen godkänts av alla berörda fårbyggnadsnämnden förordna att beslutet får genomföras utan hinderav att det inte vunnit laga kraft. Sådant förordnande kan skeefter ansökan från en fastighetsägare som omfattas avfastighetsplanen. Fastighetsägaren kan därefter enligtpropositionsförslaget på egen risk föranstalta omfastighetsbildning.Det föreslås vidare att vid beslut omantagande, ändring eller upphävande av en detaljplan,områdesbestämmelser eller en fastighetsplan skall kunna lämnabygglov, rivningslov eller marklov under förutsättning att detvillkoras med att lovet inte får utnyttjas förrän planbeslutethar vunnit laga kraft. Departementschefen understryker därvidatt möjligheten till villkorat lov begränsas till fall i vilkanågon konflikt om planbeslutet inte föreligger och utgår ifrånatt villkorade lov ges endast i klara fall.Vad sålunda föreslås har inte föranlett invändningar imotioner eller på annat sätt. Förslagen om genomförande avfastighetsplan i vissa fall och villkorat bygglov i vissa falltillstyrks.I motion Bo74 (c) yrkande 3 föreslås att det införs enmöjlighet att lämna marklov för tillfälliga åtgärder i avvaktanpå planbeslut. Enligt motionärerna visar erfarenheterna att detvore lämpligt att kunna ge möjlighet för en exploatör attförkomprimera marken en planändringsprocess pågår.I vissa fall kan tillfälligt bygglov lämnas. Enligt 8 kap. 14§ skall sådant lov lämnas om den sökta åtgärden har stöd idetaljplanebestämmelse om tillfällig användning av byggnad ellermark. Avsikten synes ha varit enligt PBL-propositionen(1985/86:1 s. 163) att i de fall ett område reserverats förnågon åtgärd som kommer att genomföras först det iavvaktan härpå skall ges möjlighet att använda marken på någotmeningsfullt sätt. Ett tillfälligt bygglov är avsett attvara tillfälligt. Det syftar alltså inte till ett permanenttillstånd. Det som motionärerna efterlyser tycks mera ta siktepå ett villkorat marklov under planprocessens gång.Motionärernas avsikt synes vara att detta skall kunnaverkställas även om planen inte vunnit laga kraft. mening skulle ett sådant förfarande innebära storrisk för att medborgarinflytandet inte skulle kunna tillgodoses.Utskottet avstyrker motion Bo74 (c) yrkande 3.Hushållning med grundvatten m.m.Under denna rubrik behandlas i propositionen degrundvattenproblem som blivit akuta på mångaplatser. Vissa ändringar i PBL föreslås för att möjliggöra förkommunerna att införa restriktioner mot åtgärder som ökargrundvattenuttagen eller som kan medföra risker för attgrundvattenmagasin förorenas. Det föreslås sålunda att en kommungenom detaljplan eller områdesbestämmelser -- om det finnssärskilda skäl -- får införa bygglovsplikt för att anordna ellerväsentligt ändra anläggningar för grundvattentäkter för en-eller tvåfamiljsfastigheter eller jordbruksfastighetershusbehovsförbrukning eller värmeförsörjning. Bedömningen avskälen för att införa bygglovsplikt måste enligt propositionensjälvfallet ske med utgångspunkt från vattensituationen. Vidareföreslås att ansökningar om bygglov skall bifallas om åtgärdeninte medför risk för skada på befintliga eller i den kommunalaplaneringen redovisade grundvattentäkter. Slutligen föreslås idenna fråga att fritidshus med högst två bostäder i skäligutsträckning skall omfattas av de krav på god hushållning medvatten som gäller för byggnader i allmänhet. Detta innebär bl.a.att det blir möjligt att i detaljplan eller iområdesbestämmelser förbjuda vattentoaletter i fritidshus om detråder knapphet på vatten och annan användning av vatten måsteprioriteras.I motion Bo72 (m) yrkande 2 begärs att regeringsförslagetändras såvitt avser möjligheten att införa bygglovsplikt förvattentäkter i områdesbestämmelser. Yrkandet har sin grund imoderata samlingspartiets principiella inställning attplaninstitutet områdesbestämmelser bör avskaffas. Ett sådantyrkande framförs också i motion Bo532 yrkande 2. Någoninvändning mot förslagen i övrigt i aktuell fråga framförs inteav motionärerna.Områdesbestämmelser får antas för begränsade områden som inteomfattas av detaljplan för att säkerställa att syftet medöversiktsplanen uppnås eller att ett riksintresse enligt NRLtillgodoses. Med sådana bestämmelser kan bl.a. bygglovspliktbegränsas eller utökas. Bestämmelserna antas efter ettförfarande som i allt väsentligt överensstämmer medbestämmelserna för antagande av detaljplan. De beslutas såledesi demokratisk ordning och ger vägledning om vad som kan tillåtasi det enskilda fallet. Utskottet anser till skillnad motmotionärerna att områdesbestämmelser bör ingå som en planform iPBL. Regeringsförslaget om möjligheten att i bl.a.områdesbestämmelser införa bygglovsplikt för grundvattentäkteri vissa fall m.m. tillstyrks. Motionerna Bo72 yrkande 2 ochBo532 yrkande 2 (båda m) avstyrks.I motion Bo73 (m) tas upp förslaget om att etthushållningskrav med vatten bör införas också för fritidshus.Motionären synes i och för sig dela den oro förgrundvattentillgången som propositionsförslaget ger uttryck för.Han anser att alla bör göras medvetna om att vattnet är enbegränsad resurs som alla har ansvar för. Motionären förordarförstärkta informationsinsatser kring vattenförsörjningen istället för förbud mot vattentoaletter.Han hänvisar också till att det finns vattentoaletter som intehotar vattenförsörjningen eftersom vattnet i huvudsakrecirkulerar. Han anför slutligen att vattenuttag med fördelskulle kunna regleras med hjälp av ett förrättningsförfarande avden typ som används vid markavvattningsföretag.Utskottet vill först påpeka att förslaget inte innebär ettförbud mot vattentoaletter i fritidshus. Däremot kan införandeav ett hushållningskrav också för fritidshus innebära att isådana i ett område där vattentillgången är knappvattentoaletter inte får installeras eller att endastsnålspolande vattentoaletter tillåts. Huruvida det skulle varamöjligt att reglera vattenuttag med hjälp av ettförrättningsförfarande liknande markavvattningsföretag kan varaen fråga för den utredningsman som enligt propositionen avsestillsättas för att se över reglerna om uttag och fördelning avgrundvatten för enskild vattenförsörjning och klarläggamyndighetsansvaret i detta sammanhang. Utskottet delarmotionärens uppfattning att alla bör ta ansvar för den sinanderesurs som grundvattentillgången utgör men har inte lika storförhoppning som motionären om att det skulle vara tillräckligtmed informationsinsatser för att motverka de problem som finnspå vissa platser. Utskottet anser det rimligt att ett krav påhushållning med vatten ställs också på fritidshusen i skäligutsträckning. Utskottet tillstyrker således regeringsförslagetoch avstyrker motion Bo73 (m).Ett annat förslag om utökad bygglovsplikt förs fram ipropositionen. Det föreslås att kommunen skall ges rätt att iområdesbestämmelser föra in en bygglovsplikt för att sättaupp eller väsentligt ändra skyltar och ljusanordningar isådana områden som utgör värdefulla bebyggelsemiljöer. Genombegränsningen till värdefulla bebyggelsemiljöer omfattarförslaget inte områden som hyser särskilda naturvärden. Ingreppi sådana miljöer prövas enligt naturvårdslagen. Vad som skallförstås med värdefull bebyggelsemiljö berörs något ipropositionen. Sådana bebyggelseområden som avses i 3 kap. 12 §är att hänföra dit. Även bebyggelseområden av inte fullt så högkvalitet liksom miljöer med enstaka byggnader med särskildakvaliteter bör enligt regeringsförslaget omfattas avbestämmelsen. Det förutsätts att eventuellagränsdragningsproblem kommer att kunna lösas vid det samråd somskall ske mellan kommunen och innan bygglovspliktinförs.I motion Bo72 (m) yrkande 3 förordas att förslaget avslås. Somskäl anförs inte bara principiella synpunkter på planinstitutetområdesbestämmelser utan även att behovet av bygglovplikt intekan vara särskilt stort samt hyses stort förtroende förfastighetsägarnas intresse av att inte förfula en värdefullbebyggelsemiljö.Regeringsförslaget innebär att kommunen vid behov får införaett bygglovskrav för att skydda värdefulla bebyggelsemiljöerfrån olämpligt placerade och olämpligt utformade skyltar ochljusanordningar. Företrädare för kulturminnesvården anser attnuvarande möjligheter till ingripande är för begränsade. mening bör regeringsförslaget godtas. Motion Bo72 (m)yrkande 3 avstyrks.Handläggning av ersättningsfrågor i vissa fallEnligt gällande rätt (14 kap. 8 § första stycket 2 och 3) kanen rätt till ersättning eller inlösen uppkomma om det i endetaljplan eller i områdesbestämmelser meddelas rivningsförbudeller skyddsbestämmelser för byggnader som är särskiltvärdefulla från olika synpunkter. Ersättningstalan skall väckasinom från det att beslutet på vilken talan grundas harvunnit laga kraft. Talan får dock väckas senare om skadan interimligen kunnat förutses inom den angivna tiden.Frågan om när ersättningsanspråken skall aktualiseras hartagits upp i bl.a. motioner till och föranlettriksdagen att ge regeringen till känna att frågan bordeövervägas. En olägenhet med nuvarande ordning har ansetts varaatt kommunerna under planärendets gång inte kan förutse deekonomiska konsekvenserna och därför avstår från att besluta omt.ex. skyddsbestämmelser.I propositionen föreslås att en kommun som avser att meddelarivningsförbud eller skyddsbestämmelser i detaljplan eller iområdesbestämmelser skall kunna förelägga den som till följd avbeslutet kan komma att drabbas av skada att inom av anmäla sina anspråk på ersättning eller inlösen. Densom inte gör det förlorar sin rätt till ersättning eller inlösenutom i de fall skadan inte rimligen kunnat förutses inom denangivna tiden.Förslaget överensstämmer i väsentliga delar med de regler somfinns i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. ochnaturvårdslagen (1964:822).När det gäller ändring eller upphävande av detaljplan föregenomförandetidens utgång kan ersättningsfrågorna bli merakomplicerade, varför något förslag inte lämnas om föreläggande isådan situation.Invändningar riktas mot regeringsförslaget i tre motioner,Bo69 (fp) yrkande 3, Bo72 (m) yrkande 4 och Bo74 (c) yrkande 5.I samtliga motioner förordas att förslaget avslås. Som skälanförs bl.a. den osäkra plansituationen som råder före ettantagandebeslut och risken för att utredningskostnaderna vältrasöver på de enskilda fastighetsägarna.Utskottet vill till en början förorda att ersättningsfrågornai största möjliga utsträckning upp på ett tidigt stadiumgenom förhandlingar och avtal med fastighetsägarna. Strävan böralltså i första hand vara att genom frivilliga överenskommelserlösa ersättningsfrågorna. Den ordning som föreslås ipropositionen kan dock vara ett sätt för kommunerna att, i defall då avtal inte kan träffas, i ett tidigt skede få kännedomom vilka ersättningsanspråk eller anspråk på inlösen som kankomma att väckas. Den minsta tid för att lägga fram anspråkföreslås vara . En sådan minimitid kan vara befogadom frågorna inte är komplicerade och det behövs ett snabbtställningstagande. Om det däremot krävs mera ingåendeutredningar och överväganden för att utreda skadan ochskadeersättningen får det anses naturligt att fastighetsägarenges . Det är naturligtvis viktigt att sakägaren fårett så fullständigt underlag för den åtgärd som avses att dennekan göra en riktig bedömning. Med hänvisning till vad somanförts tillstyrker utskottet regeringsförslaget och avstyrkermotionerna Bo72 (m) yrkande 4, Bo69 (fp) yrkande 3 och Bo74 (c)yrkande 5 om handläggning av ersättningsfrågor i vissa fall.Beräkning av ersättningsbelopp i visst fallI regeringens förslag behandlas den s.k. garantiregeln i 17kap. 8 § PBL och föreslås viss ändring av begränsningsregeln iparagrafens tredje stycke sista meningen. Enligt den s.k.garantiregeln i 17 kap. 8 § PBL kan ersättning utgå om skadauppkommer till följd av att en plan eller bestämmelse, varsgenomförandetid enligt 17 kap. 4 § skall anses ha gått ut,ändras eller upphävs under vissa förutsättningar. Enförutsättning är att beslut om ändring eller upphävandemeddelats före utgången av , dock kan garantiregeln blitillämplig även därefter om bygglov enligt den äldre planen harsökts men ärendet inte avgjorts före den tidpunkten.Begränsningsregeln kan åberopas av kommunen varvid värdet på denaktuella fastigheten inte skall bestämmas högre än vad somenligt tidigare gällande regler fick dras av vid beräkning avrealisationsvinst vid avvyttring av fastigheter. Förslaget ärföranlett av att de nya reglerna om realisationsvinst har fåtten annan utformning än de tidigare och ger ett annat resultat ändet som avsetts i PBL och att den indexserie som använts vidtillämpningen inte längre fastställs. Regeringsförslaget innebäratt det omkostnadsbelopp som kunnat räknas fram enligtanvisningarna till 36 § kommunalskattelagen om fastighetenavyttrats justeras med hänsyn tillutvecklingen av basbeloppet fram till det år under vilketvärdetidpunkten infaller.I motion Bo72 (m) yrkande 5 hemställs att förslaget avslås.Som skäl anförs att markägaren bör hållas skadeslös vid ingreppi äganderätten och således ersättas för det fullamarknadsvärdet.Motionen ger uttryck för moderata samlingspartietsprincipiella inställning till ersättningsfrågor vid ingrepp iäganderätten. Någon invändning mot förslagets utformning somsådant görs inte. Motionsyrkanden med motsvarande innehåll hartidigare avstyrkts av utskottet. Utskottets inställning tillfrågan är densamma som .