bet · GE01FiU20 · 1991-02-21 00:00:00 — Den ekonomiska politiken och budgetregleringen (prop.1990/91:100 bil. I betänkandet behandlar utskottet förslagen till riktlinjer för denekonomiska politiken och för budgetregleringen.En påtaglig avmattning i den ekonomiska aktiviteten kan nu iakttagas i deninternationella ekonomin. Bland de stora industriländerna är det ochTyskland som alltjämt uppvisar en tillfredsställande tillväxt. Förenta Staternaoch flera av har drabbats av en lågkonjunktur.Den vikande inernationella konjunkturen får oundvikligen kraftigaåterverkningar för . Det är framför allt den svaga importefterfråganfrån , , och som får effekt påsvensk export. Därtill kommer att exporttillväxten begränsas av en oförmånligvarusammansättning.Utsikterna är emellertid särskilt svåra att bedöma pågrund av krisen vid och den finansiella oro som råder i mångaländer. Dessutom är effekterna av den tyska återföreningen svåra att bedöma.De problem som överhettningen i den svenska ekonomin har skapat förstärks nuav att har drabbats av en lågkonjunktur. De nominella lönerna harstigit snabbare än i omvärlden. Svenska företag har tappat marknadsandelar,inflationstakten drivits upp och produktivitetstillväxten hämmats. Underskotteti bytesbalansen har successivt vuxit. Denna utveckling ställer mycket storakrav på utformningen av den ekonomiska politiken.Utskottet konstaterar att det i flera avseenden råder stor enighet mellan vadsom sägs i propositionen och vad som uttalas i motionerna från moderatasamlingspartiet, liberalerna och om vilka huvudproblemen äri den svenska ekonomin och vilken huvudinriktning den ekonomiska politikenmåste ha för att återställa balansen i den svenska ekonomin. Det råder sålundainga delade meningar om att inflationsbekämpningen måste prioriteras. Vid enkonkretisering av vilka specifika åtgärder som krävs går emellertiduppfattningarna isär. Detta gäller särskilt inriktningen avfördelningspolitiken.Utskottet avstyrker de förslag till riktlinjer för den ekonomiska politikensom redovisas i de borgerliga motionerna.I motionerna och de gröna föreslås eninriktning av den ekonomiska politiken som enligt utskottets mening förstärkerobalanserna i ekonomin. Utskottet vill bestämt avvisa en sådan uppläggning avden ekonomiska politiken.Företrädare för moderata samlingspartiet, liberalerna (gemensamt)och redovisar alternativ till inriktning av den ekonomiska politiken.Vänsterpartiet och de gröna anger var för sig reservationer tillförmån för de riktlinjer som anges i partimotionerna.I ett antal motioner krävs att löntagarfonderna skall avvecklas. , liberalerna och centerntillstyrker motionerna i en gemensam reservation.Utskottet anger i betänkandet också vissa riktlinjer för penning- ochvalutapolitiken.Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag till budgetpolitiskariktlinjer som innebär en fortsatt stram utgiftsprövning. Erforderligasatsningar måste åstadkommas genom omfördelningar inom given eller minskadbudgetram. Utgiftstrycket i den offentliga sektorn måste minska. På denna punkthar fem reservationer avgivits, i vilka företrädarna i utskottet för moderatasamlingspartiet, liberalerna, , ochmiljöpartiet de gröna knyter an till förslagen i sina resp. partimotioner.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1990/91:100 (budgetpropositionen), i vad avserbilaga 1 Finansplanen, mom. 1, 2 och 4--9,bilaga 2 Utveckling av offentlig sektor, mom. 1,bilaga 9 , avsnittet Kostnader för statens skuld (s.38--45),dels följande under allmänna motionstiden väckta motioner:1990/91:Fi201 av och ()Utnyttjande av investeringsfonder förinfrastrukturinvesteringar1990/91:Fi202 av m.fl. (m)Framtida europeiskt valutasamarbete1990/91:Fi204 av i m.fl. (c,m,fp)Avskaffande av de kollektiva löntagarfonderna1990/91:Fi206 av m.fl. (c)De allmänna investeringsfonderna m.m.1990/91:Fi207 av m.fl. (v)Valutalagstiftning1990/91:Fi208 av m.fl. (m)Principer för investeringar vid lågkonjunktur1990/91:Fi209 av ()Prisövervakning1990/91:Fi210 av m.fl. (c)Löntagarfonderna1990/91:Fi212 av m.fl. (m)AP-fondens tillväxt1990/91:Fi213 av m.fl. (m,fp,c)Avveckling av löntagarfonderna1990/91:Fi215 av m.fl. (fp)Valutahandeln m.m., yrkandena 2 och 31990/91:Fi216 av och ()Pälsdjursnäringens ekonomi1990/91:Fi217 av m.fl. (m)Den ekonomiska politiken1990/91:Fi219 av m.fl. (mp)Samhällsförändringar till följd av ökad internationalisering1990/91:Fi220 av m.fl. (v)Utnyttjande av löntagarfonderna m.m. för järnvägsinvesteringar1990/91:Fi221 av och ()Löntagarfonderna m.m.1990/91:Fi222 av och ()Inriktningen av den ekonomiska politiken1990/91:Fi223 av m.fl. (mp)Den ekonomiska politiken1990/91:Fi224 av m.fl. (v)Den ekonomiska politiken, yrkandena 1--8 och 10--141990/91:Fi225 av och ()Löntagarfonderna1990/91:Fi227 av m.fl. (c)Den ekonomiska politiken, yrkandena 1--3 och 5--81990/91:Fi228 av m.fl. (fp)Frisläpp av investeringsfonder1990/91:Fi229 av m.fl. (fp)Den ekonomiska politiken1990/91:Fi314 av m.fl. (c)ekonomi, yrkande 11990/91:Fi703 av ()Ursprunget till ekonomisk-politiska förslag1990/91:Fi710 av m.fl. (m)Underlag för fördjupad prövning i samband med FAS 901990/91:Fi714 av och ()jubileumsfond1990/91:Fi718 av m.fl. (mp)Miljöredovisning inom offentlig förvaltningPropositionens förslagI proposition 1990/91:100 (budgetpropositionen) har regeringen i bilaga 1Finansplanen () -- efter föredragning av statsrådet --dels föreslagit1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som förordats i propositionen,2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen somförordats i propositionen,4. att bemyndigar regeringen att för myndigheter meduppdragsverksamhet disponera en rörlig kredit i på ,5. att bemyndigar regeringen att under /92 disponeramedel ur inkomsttiteln för att kompensera myndigheter föringående mervärdeskatt, varvid belopp svarande mot mervärdeskatten inte tas ianspråk på utgiftsanslag,6. att bemyndigar regeringen att för /92 ta upp lånför investeringar i ADB- och kommunikationsutrustning intill ett sammanlagtbelopp av ,dels berett tillfälle att ta del av vad i propositionen anförtsom7. finansiell styrning av statsförvaltningen (avsnitt 7),8. statliga garantier (avsnitt 8),9. lönenivån i anslagsberäkningarna (avsnitt 9).I proposition 1990/91:100 bilaga 2 Utveckling av offentlig sektor harregeringen () -- efter föredragning av statsrådet -- föreslagit1. att bemyndigar regeringen att disponera anvisade anslag tilldepartement och utredningar m.m. i enlighet med vad som förordats ipropositionen (avsnitt 3.1, s. 29--30).I proposition 1990/91:100 bilaga 9 , avsnittetKostnader för statens skuld (s. 38--45), har regeringen -- efter föredragningav statsrådet -- berett tillfälle att ta del av vad somanförts om styrningen och uppföljningen av de totala kostnaderna förstatsskulden. I propositionen konstateras att den svenska ekonomin präglas avallvarliga problem. Tillväxten i ekonomin avtar. Arbetslösheten ökar ochinvesteringarna, särskilt i industrin, utvecklas mycket svagt. Redan underloppet av bör dock vändpunkten i den svenska ekonomin kunna nås, dåindustriproduktion och tillväxt på nytt börjar stiga. Inflationen bör dämpaspåtagligt och bör kunna komma ner under nivån ivåra konkurrentländer. Om en snabb lönedämpning kommer till stånd kanlågkonjunkturen bli kort, och en långvarig arbetslöshetskris av det slag mångaandra länder i fått gå igenom kan därigenom undvikas.Den i propositionen föreslagna inriktningen av den ekonomiska politiken kansammanfattas på följande sätt.Åtgärder för att bekämpa inflation och arbetslöshet. Det är i längdenomöjligt att trygga sysselsättningen i en ekonomi med prisstegringar som ärsnabbare än i omvärlden. Den ekonomiska politiken måste därför de närmaste årenmed all kraft inriktas på att varaktigt nedbringa inflationen. Denna uppgiftmåste överordnas andra ambitioner och krav. Det innebär att mycket starkabegränsningar måste läggas på statens liksom på kommunernas och landstingensutgifter.Penningpolitiken skall upprätthålla den fasta växelkursen. Problemen iekonomin skall lösas med intern anpassning och genom att ekonominsfunktionssätt förbättras. Avsteg från valutapolitikens mål är uteslutna.Regeringen följer utvecklingen av det europeiska monetära samarbetet ochbevakar möjligheter till ett närmande till detta samarbete. Denaviserade utredningen om ställning tillsätts inom kort.Utredningens uppgift blir att utforma en klar och ändamålsenlig ram för denframtida penningpolitiken.Finanspolitiken är fortsatt stram. Trots en vikande konjunktur visarförslaget till statsbudget balans mellan utgifter ochinkomster. Inga nya skattehöjningar föreslås.För den kommunala sektorn gäller ett lagfäst kommunalt skattestopp för 1991och 1992. är överens med regeringen om attkommunala skattehöjningar inte heller skall ske efter 1992. Om det visar sigatt kommuner och landsting ändå överväger skattehöjningar är regeringen bereddatt föreslå ett förlängt lagfäst skattestopp. Vidare föreslås att 3 miljarderkronor tillfälligt dras in från kommunerna 1992. Syftet är att förhindra att entillfällig förbättring av kommunernas ekonomi leder till en snabbareutbyggnad än vad samhällsekonomin tål. Medlen kommer senare att återbetalastill kommunerna.De offentliga utgifternas andel av bruttonationalprodukten skall minskas föratt göra det möjligt att sänka skattetrycket. De föreslagna åtgärdernaavser bl.a. bostadsfinansieringssystemet, sjuk- ocharbetsskadeförsäkringssystemen, sjukvården, skolan, högskolan och den statligaadministrationen.Den av regeringen tillsatta förhandlingsgruppens förslag tillstabiliseringsavtal skapar förutsättningar för en snabb återhämtning av svenskekonomi. Förslaget ger också arbetsmarknadens parter en unik möjlighet attreformera lönebildningssystemet. Regeringen kommer att ta ställningtill vilka åtgärder som krävs för att få ett bättre fungerandeförhandlingssystem.För att pressa priserna har ett brett åtgärdsprogram inletts med attavreglera olika marknader och öka konkurrensen. Det omfattar bl.a.jordbruksprodukter, tekovaror, byggmaterial, transporter och finansiellatjänster. Sänkt gränsskydd på jordbruksprodukter föreslås.En ökad arbetslöshet kommer inte att mötas med generellaefterfrågestimulanser. Arbetsmarknadspolitiken utformas så att den bidrar tillinflationsbekämpningen. Därför ges förtur till åtgärder som leder till aktivtarbetssökande, kompetenshöjning, omskolning, rehabilitering och yrkesmässigrörlighet. Kontant stöd skall alltid betraktas som en sista utväg.Åtgärder för att öka investeringar och tillväxt. Den ekonomiska politikenskall skapa utrymme för framtidssatsningar både i näringslivet och i offentligsektor för att bidra till en hög och långvarig stabil tillväxt.Beslut fattas om ett väsentligt vidgat frisläpp av de allmännainvesteringsfonderna och ett frisläpp av investeringsreserverna.För att stimulera utländska investeringar i avser regeringen attunder våren lägga förslag om förändringar av reglerna för utlänningars köp ochförvärv av svenska företag.En infrastrukturfond inrättas som kommer att tillföras 10miljarder kronor. Fonden skall användas för investeringar i vägar, järnvägaroch kollektivtrafik.Utbildning och forskning förstärks.Åtgärder för att skapa en starkare grund för välfärden. Grunden förvälfärden och tryggheten är arbetet. Aktiva åtgärder som leder till arbete,hälsa, vård och rehabilitering kommer att ges förtur i den fortsattareformeringen av välfärdssystemen.Arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken fullföljs. De ökade resurserna satsaskonsekvent på utbildning, rehabilitering och aktivt arbetssökande.Kraftfulla och samordnade insatser görs för en bättre rehabilitering. Undervåren kommer förslag om samordning av sjuk- och arbetsskadeförsäkringen,införandet av en ny rehabiliteringsersättning på samt förslag omarbetsmiljöförbättringar. Resurser inom sjukvård och sjukförsäkringen avdelastill aktiv rehabilitering. Förslag kommer att läggas om en arbetsgivarperiodunder av en sjukperiod.Regeringen avser att lägga förslag om en reformering av pensionssystemet. Enutgångspunkt för reformarbetet är att pensionssystemet måste bidra till attstärka motivationen för arbete i livet.Åtgärder för att säkra en uthållig tillväxt. Den ekonomiska politikenskall bidra till att ställa om produktion och konsumtion för att säkra enlångsiktig balans mellan ekonomisk tillväxt och miljö.En miljöproposition kommer att lämnas till där förslagtill åtgärder som minskar belastningen på miljön kommer att presenteras.På regeringens initiativ utreds frågan om en s.k. grön BNP. Ett förstaunderlag ska redovisas under 1991.För att understödja inflationsbekämpningen inriktas budgetpolitiken underkommande år på att bryta det starka utgiftstrycket i offentlig sektor. Iregeringens budgetförslag läggs förslag till besparingar ochinkomstförstärkningar med en beräknad samlad effekt på budgeten istorleksordningen . Den budget som redovisas är balanseradoch beräknas för /92 uppvisa ett begränsat underskott om 0,6miljarder kronor.Utvecklingen av statsfinanserna för budgetåren 1989/90--1991/92 sammanfattasi propositionen på följande sätt.1989/90 1990/91 1991/92Inkomster 401,6 438,0 454,9Andel av BNP (%) 31,0 31,2 31,0Utgifter 334,5 379,9 394,5Andel av BNP (%) 25,9 27,1 26,9Statsskuldräntor 63,7 60,7 61,0Andel av BNP (%) 4,9 4,3 4,2Redovisat budgetsaldo 3,4 -2,6 -0,6Andel av BNP (%) 0,3 -0,2 -0,0Underliggande budgetsaldo 1,7 -0,1 -15,6Andel av BNP (%) 0,1 0,0 -1,1Det underliggande budgetsaldot -- dvs. saldot rensat från tillfälligaeffekter -- försämras med . Denna försämringsammanhänger främst med den försvagningi inkomstutvecklingen som inträffar under /92 och som i sin turfrämst beror på exceptionellt stora skatteutbetalningar till kommunerna.MotionernaI motion Fi217 (m) framhålls att den tredje vägens socialdemokratiskapolitik har misslyckats. går in i en svår kris. Under de närmasteåren kommer konsekvenserna av detta att drabba alla och envar. Ökade kostnader,minskade marknadsandelar, sjunkande produktion och växande köer är följden avden socialistiska kvarlåtenskapen i den socialdemokratiska politiken. Ett allthögre skattetryck har bromsat tillväxt och företagande. Ett dogmatisktfasthållande vid de offentliga monopolen har skapat kris i välfärdssystemen.Oförmåga att få bukt med de offentliga utgifterna har spätt på inflation ochkostnader.I motionen anges riktlinjerna för den som svensk politik enligtmotionärerna måste följa . Den innebär att den europeiskasamverkan får sätta sin prägel på politikens olika områden. Den innebär ocksåett närmande av till i övrigt för att vi fullt ut skall kunna tatill vara den europeiska samverkans alla möjligheter. En ansökan om fulltmedlemskap i måste lämnas in . Med denna som grund börförhandlingar kunna slutföras för godkännande vid en folkomröstningi samband med riksdagsvalet och fullt förverkligatmedlemskap 1995.En grundläggande förutsättning för att det åter skall kunna bli fart påSverige är att skattetrycket sänks. Dagens extremt höga skattetryck -- världenshögsta -- är det allvarligaste hotet mot välfärden. All erfarenhet visar atthöga skatter bromsar tillväxten. Den extra skattebörda socialdemokraterna lagtpå har bromsat vår utveckling. Den bördan måste snabbtlättas. Skattepolitiken måste därför inriktas på att skattetrycket under1990-talet successivt sänks ner mot nivåerna i motsvarande andra jämförbaraeuropeiska länder. Som riktmärke anges i motionen attskattetrycket sänks med motsvarande en procentenhet av BNP . I1990-talets skattestrategi bör i första hand de skatter som direkt bromsarproduktion, företagande och sparande sänkas eller tas bort. Utan en växandeproduktion, ett ökat företagande och ett stärkt enskilt sparande kommer Sverigeatt fortsätta att halka efter. Därtill kommer det att vara nödvändigt att ocksåsänka skatter på t.ex. konsumtion, som annars kommer att leda till att delar avsvenskt näringsliv förtvinar i konkurrensen. Det gäller t.ex. den rekordhögamomsen. I motionen betonas att skattepolitikens grund alltid är strävan efterett samhälle där en allt större del av människors behov tillgodoses genom egetval och eget ansvarstagande. Genom ett sänkt totalt skattetryck möjliggörs ettminskat bidragsberoende.Det nya ställer nya krav på i en rad olika avseenden. Attsatsa på kunskaper och kvalitet är att satsa på en bättre konkurrenskraft iframtiden. Enligt motionärernas uppfattning krävs det en betydande uppryckningav inte minst den högre utbildningen och forskningen. Mot den bakgrunden läggsförslag om fristående universitet som med kvaliteten i sin utbildning skallkunna konkurrera med det övriga Europa.Väl fungerande kommunikationer blir allt viktigare. Även här krävs enligtmotionärerna en uppryckning. På telekommunikationernas område kommer denavreglering och privatisering som föreslås att öppna för kunkurrens ochmångfald. Det bör innebära en snabbare och en billigare utbyggnad av våratelekommunikationer.Väginvesteringarna har länge eftersatts. I många delar av landet börjarresultaten nu att bli allt tydligare. Därför föreslås en extra satsning på 2miljarder kronor på underhåll av vägar och på nya väginvesteringar. Även dekollektiva kommunikationerna i form av järnvägar har eftersatts. Sommotionärerna ser det riskerar att komma på efterkälken i destorsatsningar som sker i på moderna järnvägsnät. Mot den bakgrundenföreslås en extra satsning på 500 milj.kr. Snabbt beslut omoch snabbt förverkligande av den fasta förbindelsen över är av storbetydelse.Moderata samlingspartiets budgetalternativ innebär betydande besparingarför att bereda vägen för viktiga omedelbara skattesänkningar och skapamöjlighet för kommande större skattesänkningar. Alternativet innebär utgiftersom ligger ca under dem som regeringen föreslagit. Tilldetta skall läggas tillfälliga inkomstökningar genom bl.a. utförsäljningar avstatliga tillgångar på netto ca . Trots dessa storabesparingar inryms viktiga förbättringar på bl.a. rättsskyddets, utbildningens,familjepolitikens, infrastrukturens och . Motionärernaunderstryker att besparingar och skattesänkningar måste ses som en helhet ibudgetalternativet. Minskade kommunbidrag 1992 med 4 miljarder kronorbalanseras t.ex. av minskade löneskatter för kommunsektorn.Budgetalternativet innebär omedelbara skattesänkningar på ca 6,4 miljarderkronor. I budgetalternativet föreslås bl.a. följande.För att dämpa den snabba ökningen av boendekostnaderna föreslås som ettförsta steg en sänkning av fastighetsskatten med en tredjedel. Därmed bromsasden snabba ökningen av bidragsberoendet, bl.a. i form av bostadsbidrag.För att förbättra näringslivets konkurrenskraft och skapa förutsättningar förnya jobb bör en sänkning av löneskatterna på sammanlagt minst 4,5procentenheter genomföras. Av dessa är en följd av vårmetod att införa arbetsgivarperiod i sjukförsäkringen. Skulle denna sänkningenbart resultera i nya arbetsplatser skulle det teoretiskt motsvara ca 70 000nya jobb.För att förhindra att dräneras på sparande och kapital i ettfinansiellt öppet föreslås en sänkning och ett borttagande av en radskatter för sparande. Genom de dynamiska effekter som utlöses är kostnaden fördetta liten eller obefintlig.För att dämpa kostnadsutvecklingen föreslås ett snabbare avskaffande av detenligt motionärernas mening felaktiga extra momsuttaget på 1,5 procentenhetersamt lägre momssatser på bl.a. turisttjänster och inrikes resor.För att öka det ekonomiska oberoendet för individer och familjer villmotionärerna skapa förutsättningar för en sänkning av kommunalskatterna. Dettakan ske genom att skatteutjämningsavgiften avskaffas för de kommuner ochlandsting som tillsammans sänker skatten med eller mer.Det i motionen presenterade budgetalternativet innebär ett /92 ijämförelse med regeringen förstärkt budgetsaldo på ca . Tashänsyn till utförsäljningar m.m. är förstärkningen ca . Idetta budgetalternativ har det även skapats en reserv för ytterligareskattesänkningar på . Införandet av dennareserv motiveras av osäkerheten om den samhälls- och statsfinansiellautvecklingen. Ambitionen är att genomföra ytterligare skattesänkningar under1992, varvid främst löneskatter och moms blir aktuella. Därmed skulle enligtmotionärerna skattetrycket kunna minskas med av BNP.Sverige skulle tydligt slå in på Europavägen.I motion Fi229 (fp) anförs att regeringsinnehav och enlika lång internationell högkonjunktur har socialdemokraterna drivit Sverigetill en ekonomisk kris. Denna kostnadskris kommer att slå ut företag ochindustrier och driva upp arbetslösheten. Som enda land inom väntas Sverigei år få en negativ tillväxt.Det framhålls i motionen att liberalernas politik syftar till attskapa arbetstillfällen i stället för arbetslöshet, lägre prisökningar i ställetför rekordhög inflation och lägre skatter i stället för ständigt högre.Huvuddragen i inriktningen av den ekonomiska politik som föreslås i motionenär följande.1. Den strama finanspolitiken måste innebära enpermanent stark återhållsamhet på utgiftssidan. Vi måste avstå från såvälofinansierade utgiftsökningar som ofinansierade skattesänkningar.2. Anknyt kronan till EMS. Devalvering måste kategoriskt avvisas. Problemenmåste lösas genom intern anpassning. För att öka trovärdigheten för en fastväxelkurs bör offentligt tillkännage att den avser ansöka omanslutning till det europeiska monetära samarbetet (EMS/) när läget i densvenska ekonomin har förbättrats. bör anknyta kronan tillEG-valutan ecu.3. Internationella erfarenheter tyder på attländer där har en förhållandevis självständig ställning också harlåg inflation och låga räntor. I motionen välkomnas den utredning regeringenaviserar om att öka självständighet.4. En flexibel arbetsmarknad. Arbetslöshet får aldrig bli ett medel i denekonomiska politiken. I motionen föreslås därför åtgärder på arbetsmarknadensom underlättar anpassning och flexibilitet.Avskaffa arbetsförmedlingsmonopolet.Reformera arbetslöshetsförsäkringen så att organisationerna får ökade motivatt ta hänsyn till risken för arbetslöshet vid höga löneavtal.Strama upp spelreglerna på arbetsmarknaden genom t.ex. bättre regler för närkonflikter skall anses samhällsfarliga och genom högre skadestånd för vildastrejker.Sätt in särskilda åtgärder mot långtidsarbetslöshet så att människor interiskerar att permanent slås ut från arbetslivet.Avvisa inkomstpolitik och lagstiftning om lönerna.5. Förnya den offentliga sektorn. En valfrihetsrevolution i den offentligasektorn måste komma till stånd. Avmonopolisering och avreglering, att tillåtaenskilda alternativ, att uppmuntra offentliganställda som vill starta eget ochatt skapa mer neutrala statsbidragsregler är viktiga inslag i förnyelsen av denoffentliga sektorn.6. Inkomsttrygghet genomsocialförsäkringar fyller en viktig funktion i den generella välfärdspolitiken.Med dagens regler finns emellertid många brister i systemen. Ersättningsnivåeroch förekomsten av självrisk måste ses över. De i motionen angivnareformförslagen bör innebära att frånvaro och ohälsa minskar kraftigt.Införandet av lagfäst sjuklön måste kombineras med sänktaarbetsgivaravgifter. Därmed sjunker skattetrycket.Arbetsgivarinträde bör införas för att minska byråkratin hosförsäkringskassorna.Inom arbetsskadeförsäkringen bör arbetsgivarnas differentieras medhänsyn till skadeutfallet. En privatisering av försäkringen kan övervägas. Ensamordning med sjukförsäkringen måste genomföras.ATP-systemet måste reformeras för att skapa ett närmare samband mellanavgifter och förmåner.7. Skattetrycket bör sänkas till avbruttonationalprodukten. Utrymme för detta skapas bl.a. genom ovan nämndaförändringar i socialförsäkringssystemen. En sänkning av skattetrycket måste iförsta hand ta sikte på de skatter som är mest skadliga. Förslagen i motioneninriktas på den samlade kapitalbeskattningen, nivån på arbetsgivaravgifterna,speciellt den s.k. särskilda löneskatten, samt momsen.8. Barnomsorgen måste byggas ut så att alla somvill kan få barnomsorg utanför hemmet. Densjätte semesterveckan bör ej genomföras. Beslutet om det första steget, sominneburit att semestern förlängts , bör rivas upp.9.