bet · GE01KU32 · 1991-04-25 00:00:00 — Det kan därför finnas skäl attutreda frågan om inrättande av en författningsdomstol.En författningsdomstol i skulle enligt utskottetsmening ha till främsta uppgift att vaka över att de i grundlagenförankrade fri- och rättigheterna inte kränks.Behovet av att få vissa frågor med anknytning till grundlagoch t.ex. vallag prövade, utifrån strikt juridiskautgångspunkter, framstår som alltmer markerat.dels att moment 2 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:2. beträffande lagprövningsrätt, författningsdomstol m.m.att med bifall till motionerna 1989/90:K206yrkandena 13 och 14 samt 1990/91:K216 yrkandena 11 och 12 ochmed anledning av motionerna 1989/90:K204, 1989/90:K215 yrkande6, 1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nu är i fråga, 1989/90:K251,1990/91:K202 samt 1990/91:K205 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.4. (mom. 3)(), (), Hans Nyhage (m),(), Hans Leghammar (mp), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet gör" och slutar med "1990/91:K216 yrkande4" bort ha följande lydelse:Den svenska författningen har -- jämfört med många andraländers -- ett begränsat minoritetsskydd. Det finns enligt våruppfattning anledning att i olika sammanhang stärkaminoriteternas rätt. Det ter sig naturligt att en minoritet iriksdagen i vissa lägen skall ha rätt att föra en fråga direkttill rådgivande folkomröstning.Skälen för att utöka möjligheterna till folkomröstning ärflera. Nya frågor kan bli aktuella där de politiska partiernainte kan göra anspråk på att tala för en samlad folkopinion.Vissa frågor skär genom partilinjerna eller följer intetraditionella skiljelinjer i politiken.Mot denna bakgrund framstår det som viktigt att prova om t.ex.en minoritet inom skall ges möjlighet att få tillstånd folkomröstningar.Enligt utskottets mening bör frågan bli föremål för nybehandling i lämpligt sammanhang i syfte att ge den en merinträngande och fullständig beredning.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3. beträffande folkomröstningsinstitutetatt med bifall till motionerna 1989/90:K206 yrkande3, 1989/90:K215 yrkande 3, 1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nu är ifråga, 1990/91:K205 yrkande 4 och 1990/91:K216 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.5. Folkomröstning i grundlagsfråga (mom. 4)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 12 sombörjar med "Enligt utskottets" och slutar med "Yrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör huvudregeln vara att vilandegrundlagsförslag blir föremål för särskild folkomröstning isamband med de ordinarie valen. Grundlagen -- spelreglerna förden politiska makten -- bör vara en angelägenhet för och ha enförankring i hela folket. Endast okontroversiellaförändringsförslag, t.ex. förslag som vid första omröstningen iriksdagen vunnit mer än fem sjättedels majoritet skall kunnagenomföras som -- utan folkomröstning -- via ett andrabeslut i efter mellanliggande val.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:4. beträffande folkomröstning i grundlagsfrågaatt med bifall till motion 1990/91:K205 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Utlandssvenskarnas rösträtt (mom. 5)(), (), Hans Nyhage (m),(), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Utskottet gör" och slutar med "yrkande 5 avstyrks"bort ha följande lydelse:Enligt gällande lag har så gott som alla utlandssvenskarrösträtt, men den är inte grundlagsreglerad. De senaste årensdebatt och utveckling har enligt utskottet visat att detta ärotillfredsställande. Genom ett enda riksdagsbeslut med enkelmajoritet kan svenska medborgare som vistas utomlands berövasmöjligheten att utöva sin rösträtt. Det är därför av storbetydelse att skyddet för rösträtten förstärks. Detta bör enligtutskottets mening ske genom att nuvarande bestämmelser omutlandssvenskarnas rösträtt skrivs in i 3 kap. 2§regeringsformen. Utskottet tillstyrker således motionerna1989/90:K206 yrkande 4, 1989/90:K210, 1989/90:K215 yrkande 4,1990/91:K205 yrkande 6 och 1990/91:K216 yrkande 5.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5. beträffande utlandssvenskarnas rösträttatt med bifall till motionerna 1989/90:K206 yrkande4, 1989/90:K210, 1989/90:K215 yrkande 4, 1990/91:K205 yrkande 6,1990/91:K216 yrkande 5 och 1990/91:K217 som vilande antarföljandeFörslag tillLag om ändring i regeringsformenHärigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen att 3 kap.2§ skall ha nedan angivna lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelseRösträtt vid val till Rösträtt vid val tillriksdagen tillkommer svensk tillkommer svenskmedborgare som är bosatt i medborgare som är ellerriket. Om rösträtt varit bosattför svensk medborgare som i riket. Den som icke harej är bosatt i riket finns uppnått aderton årsbestämmelser i lag. Den som ålder senast på valdagenicke har uppnått aderton har ej rösträtt.års ålder senast påvaldagen har ejrösträtt.Fråga om huruvida rösträtt enligt första stycket föreliggeravgöres på grundval av en före valet upprättad röstlängd.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.7. Invandrarnas rösträtt (mom.6)() och Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Inte heller" och slutar med "1990/91:K710 avstyrks"bort ha följande lydelse:Det är vanligt att den situationen uppstår att av demänniskor som arbetar på samma arbetsplats och har gemensammasociala och ekonomiska intressen är en del utestängda frånmöjligheten att politiskt påverka dessa intressen på grund avatt de är utländska medborgare. Från demokratisk utgångspunkt ärdetta djupt otillfredsställande. Invandrarna bör därför gesrösträtt också i riksdagsvalen.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6. beträffande invandrarnas rösträttatt med bifall till motionerna 1989/90:K223,1990/91:K245 och 1990/91:K710 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.8. Rösträttsåldern m.m. (mom. 7)Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 13 sombörjar med "Utskottet gör" och slutar med "1990/91:K256avstyrks" bort ha följande lydelse:Om det politiska systemet skall fungera är det enligtutskottet viktigt att människor intresserar sig för politik ochtycker att politik är viktigt. Om yngre människor ges rösträttkan det politiska intresset bland ungdomar stimuleras eftersomdet känns meningsfullt att engagera sig i politik om rätten attrösta inte ligger alltför långt fram i tiden. Den nuvaranderösträttsåldern måste betraktas som hög. Skolplikten upphör vid16 års ålder, och den obligatoriska skolan har bl.a. tilluppgift att informera om hur samhället inkl. det politiskasystemet fungerar. En 16-åring skall alltså ha fått deninformation som har ansett behövas för att kunna deltaaktivt i samhällslivet. Enligt utskottets mening finns detdärför ingen anledning att behöva vänta med att få rösträtt ändatill . Rösträttsåldern bör därför sänkas till 16 år.Även om så sker finns dock enligt utskottet anledning att sökaöka barns och ungdomars delaktighet i den politiskabeslutsprocessen genom inrättande av en särskild politiskförsamling av det slag som föreslås i motion 1990/91:K222.Eftersom detta är ett helt nytt område för demokratin börexperiment få göras. Förslag måste alltså kunna tidsbegränsas.Motionerna 1989/90:K233, 1990/91:K222 och 1990/91:K256tillstyrks.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:7. beträffande rösträttsåldern m.m.att med bifall till motionerna 1989/90:K233,1990/91:K222 och 1990/91:K256 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.9. Mandatperiodens längd och den gemensamma valdagen (mom.8)(), (), Hans Nyhage (m),(), Hans Leghammar (mp), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 16 sombörjar med "Enligt utskottet" och slutar med "1990/91:K229avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet skulle fyraåriga mandatperioder skapaförutsättningar för och motverka denryckighet som nuvarande korta mandatperioder skapar.Knuten till frågan om mandatperiodens längd är frågan omvaldagarna för riksdags- och kommunalval som skall varadesamma eller om de skall vara åtskilda. Enligt utskottet ärskilda valdagar en förutsättning för de fyraårigamandatperioderna. Härigenom får väljarna tillfälle att vartannatår göra sin stämma hörd vad gäller politiska preferenser.Därtill kommer att skilda valdagar skulle öka intresset för dekommunala frågorna och medverka till att vitalisera denkommunala debatten. I tidigare genomförda utredningar finns ettomfattande underlag i denna fråga. Ett konkret beslutsunderlagbör således kunna tas fram utan alltför lång tidsutdräkt.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:8. beträffande mandatperiodens längd och den gemensammavaldagenatt med bifall till motionerna 1989/90:K206 yrkande5, 1989/90:K215 yrkande 2, 1989/90:K219, 1989/90:K230 yrkande 1såvitt nu är i fråga, 1989/90:K245, 1990/91:K205 yrkandena 2 och3, 1990/91:K216 yrkande 6 och 1990/91:K229 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.10. Personval (mom. 9)(), (), Hans Nyhage (m),(), Hans Leghammar (mp), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 17 sombörjar med "Utskottet gör" och slutar med "yrkande 1 avstyrks"bort ha följande lydelse:Det svenska valsystemet ger väljarna små möjligheter att väljakandidater inom partierna. Särskilt i stora valkretsar och inomde stora partierna är detta påtagligt. Väljarna får lätt enkänsla av att valet av personer är avgjort på förhand. Avståndetmellan väljare och valda ökar. Det är därför angeläget att dennafråga får ingå i ett fortsatt reformarbete påförfattningsområdet och att fåranledning att ta ställning till ett system som innebär att denenskilde väljaren får ökade möjligheter till personval.Folkstyrelsekommitténs förslag bör ingå bland de alternativ somövervägs i detta reformarbete.dels att moment 9 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:9. beträffande personvalatt med bifall till motionerna 1989/90:K206 yrkande1, 1989/90:K215 yrkande 1, 1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nu är ifråga, 1990/91:K205 yrkande 1 och 1990/91:K216 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.11. Fyraprocentsspärren (mom.10)() och Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande 2 avstyrks"bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör den nuvarande fyraprocentsspärren vidriksdagsval sänkas till . En spärr på den nivån skulleenligt utskottet underlätta för starka men mindre opinioner attgöra sina stämmor hörda i . I konsekvens härmed börockså den nuvarande spärren på av rösterna i en enskildriksdagsvalkrets sänkas.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10. beträffande fyraprocentsspärrenatt med bifall till motionerna 1989/90:K248 yrkande2 och 1990/91:K709 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.12. Partistödet (mom. 11)Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Vid beredningen" och slutar med "yrkande 1 avstyrks"bort ha följande lydelse:Nya partier har stora ekonomiska hinder för att kunnadelta i den politiska debatten. Opinionsbildning och valrörelserkostar stora summor, och detta har de etablerade partiernastatligt partistöd för att kunna klara.Enligt utskottets mening måste det finnas ett grundstöd föralla rikstäckande partier, om de har registrerat ett visst antalnamnunderskrifter. Vidare bör de partier som uppnått avrösterna i föregående val också garanteras ett visst grundstöd.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:11. beträffande partistödetatt med bifall till motionerna 1989/90:K248 yrkande1 och 1990/91:K709 yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.13. Antalet ledamöter i (mom.12)Hans Nyhage, och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 19 sombörjar med "Utskottet gör" och slutar med "yrkande 2 avstyrks"bort ha följande lydelse:Sveriges riksdag omfattar 349 ledamöter. Mot bakgrund avvårt lands folkmängd är detta i ett internationellt perspektivett alltför stort antal. Om antalet riksdagsledamöter minskadeskulle detta inte endast medverka till att ledamöterna blevbättre kända av medborgarna. Det skulle också leda till en"arbetsdugligare" riksdag. Enligt utskottets mening vore 249ledamöter ur denna synpunkt ett lämpligt antal.Å andra sidan kan intresset för att alla delar av vårt landfår en god representation tala för ett större antal ledamöter.Då en minskning av antalet riksdagsledamöter även medför andranödvändiga ändringar i valsystemet bör frågan bli föremål förutredning.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12. beträffande antalet ledamöter i riksdagenatt med bifall till motionerna 1989/90:K206 yrkande2 och 1990/91:K216 yrkande 2 samt med avslag på motion1989/90:K323 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.14. Mångsyssleriet i politiken (mom.13)Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 19 sombörjar med "Utskottet gör" och slutar med "1989/90:K307avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är det väsentligt att innehav av politisktförtroendeuppdrag inte blir att jämföra med att ha ett yrkevilket som helst på vilket man försörjer sig. En förändring avvalbarhetsreglerna bör därför göras så att omval efter trevalperioder till riksdag, landsting eller kommunfullmäktigeomöjliggörs. De politiska uppdragen måste enligt utskottet ocksåspridas. Ju fler människor som tar aktiv del av politiskauppdrag, desto mer levande kan den parlamentariska demokratinbli. Frågan om det politiska mångsyssleriet bör därför utredas.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:13. beträffande mångsyssleriet i politikenatt med bifall till motion 1989/90:K307 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.15. Val av statsminister (mom.14)Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "I förra årets" och slutar med "1990/91:K212avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att i enlighet med parlamentarismens principerbör en nyvald riksdag alltid ges tillfälle till att pröva fråganom statsminister. Denne bör inte kunna sitta kvar automatiskt pågrundval endast av det förtroende en tidigare riksdag gett.Motionerna 1989/90:K203 och 1990/91:K201 tillstyrks.Några förändringar i reglerna i övrigt för utseende avstatsminister är enligt utskottet inte påkallade.Motionerna 1989/90:K304 och 1990/91:K212 avstyrks.dels att moment 14 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:14. beträffande val av statsministeratt med bifall till motionerna 1989/90:K203 och1990/91:K201 samt med avslag på motionerna 1989/90:K304 och1990/91:K212 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.16. Utlysande av extra val (mom.15)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Utskottet avstyrkte" och på s. 23 slutar med "idenna del" bort ha följande lydelse:Det finns enligt utskottet en rad skäl mot att regeringenskall ha rätt att anordna extra val. Denna möjlighet är ettobehörigt och principiellt felaktigt intrång i riksdagensbeslutanderätt, och den kan särskilt i känsliga och instabilalägen vara till uppenbar skada.Det är som har ansvaret för vilken regering somskall finnas. kan också avsätta en regering. Omstatsministern själv gör den bedömningen att han inte längre harriksdagens förtroende är den naturliga lösningen att han ochdärmed hela regeringen avgår. Det är därefter uppgiftatt i den ordning som är föreskriven välja ny statsminister.Regeringens rätt att anordna nyval och upplösa börsåledes avskaffas.dels att moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:15. beträffande utlysande av extra valatt med bifall till motion 1989/90:K230 yrkande 1såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.17. Behörighetskrav för statsråd (mom.16)() och Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 24 sombörjar med "Utskottet finner" och slutar med "1989/90:K217avstyrks" bort ha följande lydelse:Det får enligt utskottets mening förutsättas attstatsministern noga prövar kompetens, integritet och nationellpålitlighet hos dem som kan komma i fråga för medlemskap iregeringen. har därutöver alltid möjlighet att uttalasitt misstroende mot enskilt statsråd. Speciella kompetenskravav det slag som kommer till uttryck i 6 kap. 9§regeringsformen kan därför inte anses behövliga. Motion K217tillstyrks.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16. beträffande behörighetskrav för statsrådatt med bifall till motion 1989/90:K217 som vilandeantar följandeFörslag tillLag om ändring i regeringsformenHärigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen att 6 kap.9§ skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelseEndast den får vara Endast den får varastatsråd som är svensk statsråd som är svenskmedborgare sedan minst tio medborgare.år.Statsråd får icke utöva allmän eller enskild tjänst. Han fårej heller inneha uppdrag eller utöva verksamhet som kan rubbaförtroendet för honom.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.18. Domarnas arbetsrättsliga ställning (mom.17)Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 26 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "Motionen avstyrks"bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är det ostridigt att den nyagrundlagsregleringen av domarnas arbetsrättsliga ställning,sådan den har omsatts i andra författningar, har försvagatdomarnas ställning i flera avseenden. Ändringar bör vidtas isåväl regeringsformen som övriga berörda författningar så attordinarie domare i fortsättningen kan skiljas från sin tjänstendast genom dom i brottmål samt att påföljd för åsidosättandeav tjänsteåliggande skall kunna ådömas domare endast genom dom ibrottmål. Detta bör ges regeringen till känna.dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:17. beträffande domarnas arbetsrättsliga ställningatt med anledning av motion 1989/90:K247 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.19. Åtal mot justitieråd och regeringsråd (mom.18)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 26 sombörjar med "Utskottet uttalade" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse:Av principiella maktdelningsskäl är det av största vikt attvärna om domstolarnas totala oberoende av regeringsmakten.Justitiekanslern bevakar under regeringen statens rätt och skalläven tillhandagå regeringen med råd och utredningar i juridiskaangelägenheter. Av detta skäl bör justitiekanslern enligtutskottets mening inte längre ha som uppgift att väcka åtaleller talan mot ledamot av högsta domstolen ellerregeringsrätten. ombudsmän bör ensamma ha dessauppgifter.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:18. beträffande åtal mot justitieråd och regeringsrådatt med bifall till motion 1989/90:K216 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.20. Etikregler för politiker m.m. (mom.20)Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 28 sombörjar med "Utskottet gör" och slutar med "och 1990/91:K223"bort ha följande lydelse:Enligt utskottet visar en rad händelser attpolitikers och andra makthavares privatekonomi har betydelse förförtroendet för dem och deras handlande och därför är enoffentlig angelägenhet. En utredning bör därför komma till ståndmed uppgift dels att sammanställa inträffade fall avmaktmissbruk för privatekonomisk inom privat ochoffentlig sektor i , dels att kartläggagällande praxis vad gäller insyn, kontroll m.m. beträffande högamakthavare i näringsliv, politik och offentlig tjänst i ettantal demokratier i olika delar av världen.dels att moment 20 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:20. beträffande etikregler för politiker m.m.att med bifall till motionerna 1989/90:K813 och1990/91:K223 samt med anledning av motionerna 1989/90:K226,1989/90:K257, 1990/91:K214, 1990/91:K249 och 1990/91:K251 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.21. Regler för opinionsundersökningar (mom.22)Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 31 sombörjar med "Utskottet avvisar" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse:Formerna för opinionsbildningen har de senaste årtiondenautvecklats enormt snabbt. Denna snabba utveckling har gett mångamänniskor som inte kom till tals ny möjlighet genomtekniska och praktiska landvinningar på mediaområdet. finns det dock risker med denna utveckling. En sådanrisk är att det för den kapitalstarke intressenten ges möjlighetatt styra opinionsundersökningar på ett tvivelaktigt sätt. Enannan risk är att opinionsundersökningar presenteras på ett sättoch på tidpunkter som gör att de tar bort intresset försakfrågorna. Ett exempel på det senare är opinionsundersökningarnära ett val, varvid man faktiskt påverkar det man skall mäta,en vetenskapligt ytterst tvivelaktig procedur.Enligt utskottet bör en utredning tillsättas för att utredamöjligheterna att genom lagstiftning begränsa rätten attpublicera opinionsundersökningar i direkt anslutning till valen.Utredningen bör också överväga vilka krav som bör ställas på huropinionsundersökningar skall gå till.dels att moment 22 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:22. beträffande regler för opinionsundersökningaratt med bifall till motion 1990/91:K426 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.22. Ny grundlagsutredning (mom.23)(), (), (), Hans Leghammar (mp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 33 sombörjar med "Enligt utskottet" och slutar med "politiskalösningarna" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet föreligger behov av en översyn av grundlagenpå en rad områden. Förändringar krävs i syfte såväl att stärkademokratin genom förändringar i reglerna för det politiska livetsom att förstärka skyddet för de medborgerliga fri- ochrättigheterna. Därutöver bör de brister som visat sig vidtillämpningen av grundlagen rättas till och oklarheter somorsakat tolkningstvister undanröjas. Möjligheterna är ocksålångt större att inom ramen för en sådan utredning med bredaremandat finna gemensamma lösningar på exempelvis frågorna ommandatperiodens längd och den gemensamma valdagen,personvalsinslaget samt valsystemets utformning i övrigt.Översynen av grundlagen bör göras i en parlamentarisk utredning.Vad utskottet anfört bör ges regeringen till känna.dels att moment 23 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:23. beträffande ny grundlagsutredningatt med bifall till motionerna 1989/90:K215 yrkande12, 1989/90:K230 yrkande 1 såvitt nu är i fråga, 1989/90:K254,1990/91:K205 yrkande 14 samt 1990/91:K248 yrkandena 1 och 3 somsin mening ger regeringen till känna att en nygrundlagsutredning bör tillsättas.Särskilt yttrandeNy grundlagsutredning (mom. 23)Hans Nyhage, och (alla m)anför:Under det senaste decenniet har ett flertal utredningararbetat med frågan om författningsrevision.I huvudfrågan, fyraåriga mandatperioder och skilda valdagarför riksdags- och kommunalval, har det på grund avsocialdemokraternas motstånd inte varit möjligt att uppnåförändringar.En ny författningsutredning framstår därför som mindremeningsfull så länge som socialdemokraternas motstånd mot skildavaldagar kombinerat med fyraåriga mandatperioder kvarstår.Skulle detta motstånd upphöra kommer frågan i ett annat läge.På ett antal områden, t.ex. frågan om personval, finns detanledning att starta ett utredningsarbete, oavsett omen ny författningsutredning kommer till stånd eller ej.