bet · GF01NU8 · 1991-11-19 00:00:00 — 1991/92NU8ÄrendetI detta betänkande behandlas två motioner från allmännamotionstiden om kommunala varuförsörjningsplaner ochdetaljhandelns lokalisering. I fråga om varuförsörjningsplaner uttalar sig utskottet mot enytterligare reglering. Förslag om nya ekonomiska styrmedel förpåverkan på detaljhandelns lokalisering har tidigare avvisats avriksdagen, påpekar utskottet vidare, och frågan om plan- ochbygglagens roll i sammanhanget kommer snart att behandlas. Bådamotionerna avstyrks alltså. YrkandenDe motioner som behandlas här är följande:1990/91:N223 av () ochLars-Erik () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om kommunalavaruförsörjningsplaner inom ramen för en total serviceplanering.1990/91:N310 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om lokalisering av detaljhandel.MotiveringSveriges detaljhandel har en kapacitet som skulle räcka dubbelt så stor befolkning som den nuvarande, anförs i motion1990/91:N223 (s) med hänvisning till uppgifter i debatten ommatpriserna. För att man skall komma till rätta med de problem-- däribland det stora antalet konkurser -- som är förknippademed överetableringen inom detaljhandeln krävs att kommunernagenomför en serviceplanering, anser motionärerna. En sådanplanering bör syfta till att skapa stabilitet i tillvaron förden redan etablerade handeln och ge de anställda bättre tryggheti arbetet. Även konsumenterna skulle, menar motionärerna, vinnapå en väl genomförd serviceplanering.Också i motion 1990/91:N310 (s) hänvisas till matprisdebatten.De krav på ökad konkurrens som har kommit till allt starkareuttryck i denna debatt har gjort kommunerna mer undfallande ochängsliga vid tillämpningen av det kommunala planmonopolet, heterdet. Tillgodoseendet av kraven på rättvisa och konkurrensbehöver emellertid, menar motionärerna, inte innebära attsamhället måste avstå från andra väsentliga krav.Konkurrensaspekten kan beaktas genom t.ex. att man för allahandelsintressenter ställer exakt samma krav på socialt ochmiljömässigt lämplig lokalisering. Motionärerna finner attutvecklingen har gått i fel riktning trots de juridiskastyrmedel som kommunerna har genom PBL. Behovet av ytterligarestyrmedel -- t.ex. ekonomiska -- för att man skall få en urnationellt perspektiv godtagbar utveckling bör därför utredas,anser de.Uppgifter i anslutning till motionernaDetaljhandelns strukturEn indelningsgrund för detaljhandeln är varuhushandel,dagligvaruhandel (livsmedel och övriga branscher) ochfackhandel. Under främst och början av 1970-taletgenomgick detaljhandeln en markant strukturförändring, som komtill uttryck genom bl.a. varuhusexpansion ochbutiksnedläggelser. Utvecklingen härefter har varit något mindredramatisk. Antalet dagligvarubutiker samt stormarknader ochvaruhus med livsmedelsavdelning uppgick till ca 10000och till ca 8300. Den totala omsättningen avdagligvaror beräknades till ca ; år1990 hade omsättningen -- i löpande priser -- ökat till 149miljarder kronor.Plan- och bygglagstiftningenPlan- och bygglagen (1987:10, PBL) innehåller bestämmelser somger kommunerna rätt att fatta beslut i frågor om delsplanläggning av mark och vatten, dels byggande. Frågor rörandedetaljhandeln i en kommun berörs på flera sätt avlagbestämmelserna.I lagens inledande bestämmelser i 1 kap. sägs att, vidprövning av frågor enligt denna lag, både allmänna och enskildaintressen skall beaktas, om inte annat är särskilt föreskrivet(5 §).S.k. allmänna intressen, som skall beaktas vid planläggningoch vid lokalisering av bebyggelse, anges i 2 kap. Planläggningskall ske så att den främjar en från allmän synpunkt lämpligutveckling och ger förutsättningar för en från social synpunktgod bostads-, arbets-, trafik- och fritidsmiljö (1§).Bebyggelse skall lokaliseras till mark som är lämpad förändamålet med hänsyn till bl.a. de boendes och övrigas hälsa ochmöjligheterna att ordna samhällsservice (3§).Närmare reglering av markens användning och bebyggelse skergenom en s.k. detaljplan. Bestämmelser härom finns i 5 kap.Jämfört med tidigare byggnadslagstiftning ger PBL ökademöjligheter till preciseringar i detta avseende. När det gällerhandelsändamål kan enligt uttalanden i förarbetena (prop.1985/86:1 s.576) tre kategorier regleras särskilt, nämligenpartihandel, detaljhandel med skrymmande varor och detaljhandelmed livsmedel. Huvudregeln är dock att handelsändamålet inteytterligare får preciseras i detaljplanen. Skälet till detta äratt konkurrensen inom ramen för den kommunala planeringen skallges ett så fritt spelrum som möjligt.Kommunala varuförsörjningsplanerKommunala mål för varuförsörjningen syftar till enkonkretisering av kommunens allmänna ansvar för entillfredsställande lokal försörjning med kommersiell service.Ett underlag i detta arbete kan vara s.k. kommunalavaruförsörjningsplaner. Dessa avser normalt dagligvaror ochdrivmedel. Planerna bygger bl.a. på beräkningar avkonsumtionsunderlag och uppgifter om butikernas antal,lokalisering och omsättning. I lagstiftningen ställs inga kravpå att kommunerna skall upprätta varuförsörjningsplaner; däremotfinns indirekta kopplingar till vissa författningar. Enligtförordningen (1990:643) om glesbygdsstöd kan kommuner sombekostar hemsändning av dagligvaror till konsumenter i glesbygderhålla bidrag härför från staten. En förutsättning för statligtstöd är att kommunen har ett underlag som medger bedömning avstödbehovet. Vidare behövs ofta underlag i form av envaruförsörjningsplan vid upprättandet av detaljplaner enligt PBL(se s.0). Ett tredje fall är lagen (1990:1183) om tillfälligförsäljning. I dess förarbeten sägs (prop. 1990/91:17s.25f.) att den tillfälliga handeln i vissa fall kan utgöraett hot mot konsumenternas långsiktiga intresse av tillgång god kommersiell service. Vikten av att den itillståndsärenden beslutande nämnden har tillfredsställandeunderlag understryks.Konsumentverket, som har till uppgift att bevakakonsumenternas intressen på distributions- ochvaruförsörjningsområdet, genomförde en undersökning ombl.a. förekomsten av kommunala varuförsörjningsplaner. Därvidframkom att 220 av landets 284 kommuner hade planer av dettaslag, varav hälften kunde betecknas som i huvudsak aktuella.Omkring 75 kommuner angav att de hade för avsikt att göra enrevidering. På frågan om kommunen -- efter PBLs ikraftträdande-- har utnyttjat möjligheten att i detaljplan reglera ytan förlivsmedelsförsäljning svarade 62 kommuner ja.Tidigare riksdagsbehandlingFrågor om detaljhandeln har behandlats av näringsutskottet viden rad tillfällen, . Vid detta tillfälleföreslogs i en motion (s) ett system för stöd till närbutiker. annan (mp) förespråkades avgifter för den del avdetaljhandeln som genom sitt läge kunde anses bidra till ökadesamhällskostnader. Utskottet avstyrkte (1989/90:NU36 s.12f. )båda motionerna. Förbättrad serviceplanering på basis avvaruförsörjningsplaner efterlyses i den ena -- 1990/91:N223 (s)-- av de båda motioner om detaljhandeln som behandlas här. I denandra -- 1990/91:N310(s) -- begärs en utredning om ytterligarestyrmedel varigenom kommunerna kan påverka detaljhandelnslokalisering.Såsom har framgått av det föregående ställer lagstiftningeninget krav på en kommun att den skall upprätta envaruförsörjningsplan. Flertalet kommuner har emellertid sådanaplaner. Utskottet finner inte skäl att föreslå någon ytterligarereglering på detta område. Motion 1990/91:N223 (s) avstyrkssålunda.År 1990 avslog , såsom ovan har redovisats, motionerom nya ekonomiska styrmedel -- stöd resp. avgifter -- varigenomdetaljhandelns lokalisering skulle kunna påverkas. Dennytillträdande regeringen har i proposition 1991/92:51 om en nysmåföretagspolitik anfört att den lokala konkurrensen börstimuleras genom friare etableringsmöjligheter för handeln, isynnerhet livsmedelshandeln. I detta syfte har den föreslagit enkomplettering av bestämmelsen i 1 kap. 5§PBL (s.2f.) avinnebörd att näringsfrihet och en effektiv konkurrens skallfrämjas. Propositionen kommer att behandlas av näringsutskotteti betänkandet 1991/92:NU14. Med hänvisning till det sagdaavstyrker utskottet motion 1990/91:N310 (s). beträffande kommunala varuförsörjningsplaneratt avslår motion 1990/91:N223,2. beträffande kommunernas styrning av detaljhandelnslokaliseringatt avslår motion 1990/91:N310.Stockholm den 19 november 1991På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), (), Axel (), (), (), Bo Finnkvist (s), (), (), (), (nyd), (), (), (), () ochChrister Eirefelt (fp).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.