bet · GE01NU31 · 1991-05-21 00:00:00 — I det följande redogörsför resultatet och görs vissa kommentarer, såvitt angår deviktigare frågor som har samband med gruppförsäkring. Förstskall emellertid i all korthet erinras om vissa utgångspunktersom gäller för gruppsakförsäkring.Det går att skilja mellan två olika huvudmodeller förgruppsakförsäkring liksom för grupplivförsäkring ochgruppolycksfallsförsäkring.Den ena modellen -- ibland kallad oäkta gruppförsäkring --innebär att en organisation tecknar ett paraplyavtal med ettförsäkringsbolag och att detta avtal sedan kan utnyttjas avmedlemmarna i organisationen genom att de kompletterar medindividuella avtal med försäkringsbolaget. Det är såledesmedlemmarna som var och en har att betala en bestämdförsäkringspremie till försäkringsbolaget, ochskälighetsprincipen är i vanlig ordning tillämplig på detindividuella avtalet. Enligt gammal praxis får s.k. negativavtalsbindning inte tillämpas på avtal med en konsument. Detinnebär alltså att en medlem inte får anslutas till försäkringengenom att avtal anses träffat för det fall han inte reserveratsig.Den andra modellen -- den som kallas äkta gruppförsäkring ochsom gett upphov till den pågåendediskussionen om gruppsakförsäkring -- innebär att det är enorganisation, förbund etc. som för sina medlemmar träffar ettförsäkringsavtal med ett försäkringsbolag. Det är en enda premiesom betalas och skälighetsprincipen har betydelse för denna, mendäremot inte i fråga om hur organisationen väljer att finansierapremien. Den enskilde medlemmen kan anslutas antingen genom ettsystem med positiv anmälan eller genom att han ges tillfälle attförklara att han inte vill omfattas av avtalet. Avtal medobligatorisk anslutning, dvs. avtal där den enskilde inte harmöjlighet att ställa sig utanför en gruppsakförsäkring,accepteras inte av försäkringsinspektionen utom vid vissa typerav ansvarsförsäkring för företagare, yrkessammanslutningar ochliknande.2. Utveckling av gruppsakförsäkringAv undersökningen framgår att de kollektiva hemförsäkringarnafortsätter att öka. Sedan förra mättillfället har antalet ökatfrån 69 till 108. Tabell 1 belyser utvecklingen till år.Tabell 1. Den kollektiva hemförsäkringens utveckling i SverigeÅrtal när grupp- Antal därav äktaavtalet ingicks försäkringar1943 1 1....1983 1 11984 0 01985 2 11986 17 11987 19 41988 37 51989 17 51990 (1/1-1/10) 14 11Summa: 108 29Alla de stora riksbolagen har tecknatgruppsakförsäkringsavtal. Bland dessa är som sagt kollektivhemförsäkring i särklass störst. Avtalen omfattade enligtundersökningen ca 800 000 gruppmedlemmar. Under förutsättningatt varje sådan medlem representerade ett, och endast ett,hushåll skulle av landets ca 3,6 milj. bostadshushållomfattas av grupphemförsäkring -- av den äkta och ca 13 %av den oäkta. (Senaste FoB-räkningen är inte klar men SCBsupplysningstjänst anser att denna mängd bör användas. )Motsvarande andel var enligt undersökningen 1988. Av dettotala antalet gruppförsäkrade faller påFolksam. Vad gäller de äkta grupphemförsäkringarna var isamtliga fall utom två avtalspartner.Av tabell 2 framgår hur förändringen ser ut vadavser grupphemförsäkring, dels beträffande antal avtal, delsbeträffande omfattade enskilda personer. Vad gäller desistnämnda kan konstateras att antalet, totalt sett, gått frånca 470 000 till ca 800 000 personer -- en ökning med närmare60%.Tabell 2. Bolagens äkta och oäkta kollektiva hemförsäkringarFörsäkrings- Gruppförsäkrings- Gruppmedlemmarform avtalAntal Antal1988 1990 1988 1990Äkta grupp- 10 29 73 000 321 000försäkringOäkta grupp- 45 79 398 000 478 000försäkringTotalt 55 108 471 000 799 0003. Utvecklingen av hemförsäkringsbeståndenLämnade uppgifter tyder på att totala antalet hemförsäkringar-- såväl individuellt tecknade som försäkringar viagrupphemförsäkringen -- ökat med ca 135 000 . Ökningenav marknaden kan förklaras bl.a. med att antaleten-personshushåll ökat, att ungdomar som studerar på annan ort istörre utsträckning tecknar egen försäkring (i allmänhetgruppförsäkring) och att personer som inteuppmärksammat behovet av hemförsäkring nu försäkrar sitt lösöre.I tabell 3 finns en översikt över förändringarna i riksbolagenshemförsäkringsbestånd . Av denna framgår attSkandia och har minskat sina bestånd medan har ökatkraftigt och LF-bolagen en hel del.Om man jämför SCBs uppgift på antalet bostadshushåll(3,6milj.) med ungefärliga antalet hemförsäkringar (2,4 milj.)så ser det ut som om ca en tredjedel av hushållen i landet äroförsäkrade. Emellertid är sambandet inte så enkelt. För detförsta inkluderar verksamhetsgrenarna "/hemförsäkring" och"Företags- och fastighetsförsäkring" (t.ex.lantbruksförsäkringen som där ingår) också ett inte obetydligtantal försäkringar av enskilda hushålls lösören. För det andrakan dubbelförsäkring förekomma bland de 2,4 milj.hemförsäkringarna. Man kan ändå dra den slutsatsen att antaletoförsäkrade hushåll troligen inte minskat särskilt påtagligtsedan de kollektiva hemförsäkringarna infördes. Menmarknadsandelarna har förskjutits.Tabell 3. Förändring i riksbolagens hemförsäkringsbeståndBolag (individuella Förändring Procentuelloch kollektiva) fördelningi tusental till 1990 ultimo1982 1986 1987 1990 1982 1987 1990Folksam 565 710 852 1032 + 180 29 37 43LF-bo- 443 498 510 547 + 37 23 22 23lagenSkandia 380 334 304 274 - 30 20 14 11Trygg- 305 354 362 374 + 12 16 16 15HansaWASA 145 147 176 112 - 64 8 8 5Övr. riks- 74 78 78 78 0 4 3 3bolagSamtl 1912 2121 2282 2417 + 135 100 100 100bolag4. Avtalsslutande parterI föregående enkät redovisades också vilka typer avavtalsslutande organisationer som sluter gruppförsäkringsavtal.Formen för gruppavtalet, äkta eller oäkta, och vilkaförsäkringsbranscher som ingår i avtalet beror till stor del pådem som får till stånd gruppavtalen. I det följande, tabell 4,finns en uppföljning av motsvarande tabell från 1989.Tabell 4. Översikt över avtalsslutande organisationerTyp av avtalsslutande Antal gruppförsäkringarorganisation (äkta och oäkta)1988 1990Fackförbund 32 68Förening 36 36Personalgrupp 15 11Övrigt 2 3Totalt 85 1185. DubbelförsäkringsproblematikenFör att säkert kunna konstatera hur många dubbelförsäkradehushåll som finns skulle i princip krävas ett bolagsgemensamtdataregister över försäkrade. Detta är dock inte möjligt. Det ärrimligt att förmoda att dubbelförsäkring fortfarande existerar,även om det är svårt att konstatera i vilken omfattning. förekomma att familjemedlemmar är medlemmar i olikafackförbund eller t.o.m. samma fackförbund och således har varsin hemförsäkring fast de endast skulle behöva en enda. Folksamger sådana dubbelförsäkrade hushåll viss fördel genom att te.x.slopa självrisk för dem vid skador. Fackförbunden harsinsemellan överenskommelser om hur premiefrågan skallfördelas vid upptäckt dubbelförsäkring.Det nu beskrivna gäller för äkta gruppförsäkringsavtal. För deoäkta gruppavtalen bör ju inte dubbelförsäkring uppkommaeftersom varje medlem anmäler sig till försäkringen.Enligt uppgift försöker bolagen också upptäckadubbelförsäkringsfall som kan finnas på grund av att det finnsbåde individuell hemförsäkring och anslutning till enkollektiv genom ett fackförbund. Det är naturligtvis svårare,men i varje fall vid skador görs ofta en förfrågan omfacktillhörighet för att få reda på dubbelförsäkring.6. Premiesättningen och lönsamheten i grupphemförsäkring6.1 Äkta gruppförsäkringsavtalSom förut nämnts tillämpas skälighetsprincipen enbart på dentotalpremie som organisationen har att betala. Det framgåremellertid att försäkringsbolagen i 9 av de 29aktuella äkta gruppförsäkringsavtalen bestämmer den premie somorganisationen har att betala utifrån medlemmarnas hemort(postnummerbaserat system). I övriga fall har organisationenspremie också avtalats med hänsyn till beräknad riskpremie,erfarenhet, gruppens sammansättning, huvudsakliga belägenhet ochantagna driftskostnader. Många gruppavtal är fortfarande så nyaatt någon riskutjämning över tiden inte hunnit ske. Ett intryckär dock att flera avtal har en för låg premie och attpremiehöjningar därför kan förutses. I flera fall har ocksåbolag anmält premiehöjningar pågrupphemförsäkringar till inspektionen.6.2 Oäkta gruppförsäkringsavtalDet finns 79 avtal i den här gruppen. Alla utom deförsäkringar som slutits för studentkårer harriskklassindelning, vanligen den som respektive bolag tillämpar.Någon form av rabatt på den tariffenliga premien tillämpar ocksåalla utom för studentkårsavtalen. Även de här avtalen är i deflesta fall relativt nya. Vissa grupper är inte särskilt storavilket medför att driftskostnaderna för respektive grupp ärsvåra att beräkna enligt bolagen. Driftskostnaderna beräknas idessa fall totalt över grupperna och behovet av täckningsbidragfrån respektive grupp bedöms från fall till fall.Den kollektiva hemförsäkringsaffären synes alltså än så längeinte vara lönsam. Man kan dock inte dra några slutsatser frånenkätmaterialet om de kollektiva försäkringarna har påverkat deindividuella försäkringarnas eller lönsamheten i denaffären på något sätt.7. Sammanfattande kommentarerUtvecklingen visar att antalet försäkrade viagruppförsäkringsavtal har fortsatt att öka. Alla stora riksbolaghar tecknat avtal, men täcker flest försäkrade genom sindominerande ställning på den kollektiva hemförsäkringsmarknaden.Undersökningen visade att av ca 2,4 milj. försäkrade täcktes ca800 000 via kollektiva hemförsäkringsavtal. Enligt vad somsenare inhämtats fortsätter de kollektiva lösningarna attväsentligt öka. Av allt att döma finns fortfarande mångaoförsäkrade hushåll. Det torde knappast med fog kunna hävdas attgruppförsäkringarna nu når en så stor omfattning att detinte är möjligt att lösa sitt försäkringsbehov på rimligavillkor för de personer, som inte ingår i något kollektiv somkan ta hand om försäkringsfrågan.Dubbelförsäkringsfrågan har såvitt gäller de äktagrupphemförsäkringsavtalen stått i förgrunden i den kritiksom anförts mot grupplösningar.Risk för dubbelförsäkring kan till en början uppkomma vidövergång från individuell försäkring till gruppförsäkring.Inspektionen har varken vid undersökningen eller i övrigt i sintillsynsverksamhet, genom klagomål eller på annat sätt, fåttnågra indikationer på att dubbelförsäkringsproblem med nackdelarför enskilda nu uppkommer i någon nämnvärd omfattning.Risk för dubbelförsäkring kan också uppkomma om fleramedlemmar i ett hushåll omfattas av olika gruppförsäkringar. mån det är samma försäkringsgivare i de olika fallen kankontrolleras att hushållen inte drabbas av flera avgifter.För att förebygga olägenheter i andra fall är det viktigt attde personer som omfattas av gruppförsäkringsavtal får entillräcklig information i frågan.Dubbelförsäkringsfrågan har utförligt belysts i inspektionenspromemoria . Sammanfattningsvis kan framhållas att avden nu utförda kompletterande undersökningen inte kan drasslutsatser i fråga om förekomsten av missförhållanden medanknytning till dubbelförsäkringsriskerna.Lönsamheten synes i flera fall något vacklande. Enfördjupad studie mot bakgrund av såväl soliditets- somskälighetsprinciperna bör göras av de tekniska resultaten isamband med den normala inspektionsverksamheten. På grund avpågående premiehöjningar kan lönsamheten väntas bli väsentligtförbättrad under 1991.Som slutsats av den kompletterande undersökningen kanframhållas att den inte bör föranleda inspektionen att ändra sini allt väsentligt positiva syn på gruppsakförsäkring som en bralösning när det gäller att motverka takten i premiehöjningarna.