bet · GE01FöU8 · 1991-04-25 00:00:00 — Beslutet att flytta InfOHS bör därförenligt motionärerna omprövas.Utskottet erinrar om att beslutet att flytta InfOHS frånHalmstad till var en del i beslutet om arménsgrundorganisation (prop. 1989/90:9, FöU3, rskr.87). Utskottetkan inte finna att det efter den behandling som ärendet då fickhar framkommit något som gör att beslutet om InfOHS böromprövas. bör följaktligen avslå motionerna Fö412 (fp)och Fö415 (c, m).Sex motioner, Fö420 (fp), Fö3 (fp), Fö4 (s), Fö6 (m), Fö7 (mp)och Fö17 (c), tar upp frågan om ingenjörregementes (1)framtid och användningen av Almnäsetablissementet. I motionFö420 (fp) framhåller motionären flera skäl för att bevara Ing1. Det viktigaste anses vara den strategiska betydelsen av dettaregemente med hänsyn till det känsliga kommunikationsnätet runtStorstockholm där det i krig snabbt kan bli behov av att kunnaåtgärda förbindelseavbrott. Vidare anförs att 226 milj.kr.skulle kunna sparas genom att låta 1, liksom fältarbets- ochFN-skolorna, vara kvar och genom att inte etableraingenjörutbildning i . Det kan heller inte, enligtmotionären, vara i försvarets intresse att överge en modernanläggning som Almnäsetablissementet. I stället bör undersökasmöjligheterna för att bättre kunna utnyttja detta.Samma motionär återkommer i motion Fö3 (fp) och utvecklar sinatidigare synpunkter i frågan. Härvid betonar hon att detförväntade försvarsbeslutet kan komma att ändraförutsättningarna för en verksamhet på . För att behållahandlingsfriheten inför detta beslut bör därförställningstagandet beträffande 1s framtid vänta ytterligareett år. På motsvarande grunder förordas i motion Fö4 (s) uppskovmed beslutet om 1. Samma yrkande görs i motionerna Fö6 (m)och Fö17 (c) med tillägget att även flyttningen av FN- ochfältarbetsskolorna bör anstå. Motion Fö7 (mp) förordar för sindel att 1 bevaras på och utvecklas till ettingenjörcentrum där. Detta skulle vara i linje med denomstrukturering av armén som förespråkar.Utskottet vill även i denna fråga hänvisa till riksdagensbeslut (prop. 1989/90:9, FöU3, rskr. 87) medinnebörden bl.a. att 1 skulle flytta från tillSträngnäs och där samlokaliseras med (P10), att FN-skolan skulle flytta från till ochsamlokaliseras med (I 1) samt attfältarbetsskolans (FältarbS) verksamhet tillsammans medingenjörinspektören med truppslagsavdelning ur arméstaben skullebilda ett ingenjörtruppernas truppslagscentrum i ,samlokaliserat med ingenjörregemente. Vad som föreslås avförsvarsministern är att lägga ned 1 i stället för attflytta regementet till , dels med hänsyn till detminskande utbildningsbehovet när det gäller ingenjörsoldater,dels av besparingsskäl.Utskottet kan konstatera att synen på Almnäsetablissementetsbetydelse och förutsättningarna för att lämna detta delvis harförändrats sedan frågan ursprungligen väcktes . En störreosäkerhet råder t.ex. om hur många värnpliktiga som skallutbildas och med vilken inriktning. Det råder också osäkerhet omutvecklingsmålen för arméns framtida krigs- ochfredsorganisation. Inför de överväganden härom som behöver ske ianslutning till försvarsbeslut torde det enligtutskottets uppfattning vara en fördel att också kunna merförutsättningslöst värdera ett möjligt framtida utnyttjande avAlmnäsetablissementet. ligger lämpligt till för atttillsammans med (I 1) kunna svara för utbildningenbl.a. av de territoriella förband som kommer att få uppgifter iStorstockholmsområdet. Genom att utbilda dessa värnpliktiga inärheten av sin bostadsort skulle betydande kostnader förvärnpliktsresor kunna sparas jämfört med om utbildningenförläggs till t.ex. Norrlandsförbanden, vilket i betydandeomfattning nu gäller för de värnpliktiga som bor i sagda innebär att det är angeläget med en samlad genomgångav utbildningsbehoven i och att dessa vägs motbefintliga resurser för utbildning m.m.Enligt utskottets mening finns det således motiv för att tillsvidare behålla Almnäsetablissementet som en nytotalbild över arméns fredsorganisationsutveckling behöverredovisas. Ett mera definitivt avgörande borde kunna ske i 1992års försvarsbeslut. Om det visar sig attAlmnäs bör behållas är det utskottets uppfattning attett annat etablissement behöver avvecklas för att uppnåmotsvarande besparingseffekt.Det finns också skäl för att vänta med beslut om att lägga nedmyndigheten ingenjörregemente eftersom det i fallet medverksamheter vid ett bevarat Almnäsetablissement behövs någonform av ledning där. Blir verksamheten omfattande, vilket denbör bli för att motivera ett behållet , torde det varabättre att organisera verksamheten inom ramen för en myndighetän att leda verksamheten från t.ex. I 1 eller P 10. Denna frågabör också avgöras i försvarsbeslutet , liksom även frågan omFN-skolans lokalisering.Med den av utskottet här angivna inriktningen blir det ocksåföljdriktigt att avstå från att genomföra beslut attomlokalisera 1 till Strängnäs.När det däremot gäller organisation och lokalisering avingenjörtruppernas truppslagscentrum anser utskottet attgällande planering skall fullföljas.Utskottet godtar att skälet för regeringens förslag att lägganed 1, förutom besparingsmotivet, varit att det framtidabehovet av utbildning vid särskilda ingenjörsförband minskar iframtiden. Propositionens förslag att inte etableraingenjörsutbildning i bör alltså godkännas.Vad utskottet här sammanfattningsvis föreslår med anledning avpropositionens förslag om avveckling av ingenjörregementesamt tillhörande motioner ärbifall till propositionens förslag att inte flytta 1 tillSträngnäs och att inte planera för ingenjörutbildning iSollefteå,bifall till propositionens förslag att lägga ned 1 somutbildningsregemente för ingenjörförband,med avslag på propositionens förslag i denna del tills vidarebehålla myndigheten ingenjörregemente som ett ledningsorganför den verksamhet som bedrivs vid ,att beslut (prop. 1989/90:9, FöU3, rskr. 87) attflytta FN-skolan till och att avvecklaAlmnäsetablissementet tills vidare inte skall verkställas,att regeringen års försvarsbeslut skall redovisa enplan för utformningen av arméns fredsorganisation.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebär:delvis bifall till motionerna Fö420 yrkandena 2 och 3 (fp),Fö3 (fp), Fö4 (s), Fö6 yrkande 9 (m) och Fö17 yrkande 10 (c),avslag på motion Fö420 yrkande 1 (fp) och Fö7 yrkandena 19 och20 (mp).I motion Fö418 (m) noterar motionärerna att s.k.idrottsplutoner finns vid flera utbildningsförband inom armén.Plutonerna anser motionärerna vara bra för såväl idrottsutövarensom för försvaret. Fler idrottsplutoner borde därför organiserasoch även kvinnor beredas plats i dessa.Utskottet har tidigare, senast vid föregåenderiksmöte (1989/90:FöU7, s. 43), behandlat förslag om att utökaantalet idrottsplutoner. har inteutskottet funnit anledning att bifalla förslagen. Enligt vadutskottet har erfarit kommer kvinnor att beredas plats vid deidrottsplutoner som finns organiserade och på samma villkor somför män. På denna punkt är således motionärernas yrkandetillgodosett. När det gäller antalet idrottsplutoner som skallorganiseras och deras lokalisering, anser utskottet att detta ären fråga för de militära myndigheterna att bestämma och attdärför inte bör uttala sig. Motionen bör därföravslås.I motion Fö425 (m), som behandlar försvar, ansermotionärerna att det är nödvändigt att behålla P 6, eftersom denpansarbrigad som detta regemente producerar har en viktigoperativ uppgift och därför inte bör utgå urkrigsorganisationen.Det finns inte underlag för att nu avgöra inriktningen för denframtida krigsorganisationen inom armén och den därav betingadefredsorganisationen. Frågan hör till de viktigare att behandla i1992 års försvarsbeslut. I avvaktan härpå föreslårförsvarsministern, som framgått tidigare, en minskning avantalet infanteribrigader. Utskottet återkommer till dennafråga men vill redan nu säga att det inte är berett att uttalasig om den framtida pansarorganisationen. Utskottet föreslårdärför att avslår motion Fö425 yrkande 6 (m).Med hänvisning till motionärens uppfattning om att detmateriella tillståndet inom främst armén behöver förbättrasförordas i motion Fö10 yrkande 2 (m) att hälften av devärnpliktigas resekostnader överförs till materielanslaget. Enbegränsning till en hemresa högst , ochendast till hemorten, skulle kunna ge besparingar som kananvändas för materielunderhåll och för ett snabbare utbyte avföråldrad materiel.Tidigare har utskottet behandlat (1989/90:FöU7, s. 55) ettförslag om att föra över medel från värnpliktsresor tillmaterielanskaffning. Utskottet fann då att det inte torde varamöjligt att halvera dessa kostnader i enlighet med förslageteftersom detta bl.a. skulle leda till orättvisor för vissavärnpliktiga och till merkostnader vid förbanden för utspisningoch fritidssysselsättningar. Utskottet gör nu ingen annanbedömning. Motionen bör följaktligen avslås i denna del.Motion Fö7 (mp) innehåller en rad förslag som syftar till attpåbörja den omstrukturering av det militära försvaret sommotionärerna pläderar för. Pansarregementena P 4, P 5, P 6 och P10 bör således (yrk. 16) påbörja infanteriutbildning eftersompansarvapnet i denna framtida organisation minskar i betydelse.Med liknande motiv förordas (yrk. 17) att beställningen avstridsfordon 90 omförhandlas till halva volymen. I samma motionföreslås vidare att skyddsvästar och ABC-skyddsmaterielanskaffas för 100 milj.kr. 18) samt att trängregementena iSollefteå och skall vara självständiga myndigheter(yrk. Det senare för att poängtera en mera oberoendeställning för trängtrupperna med hänsyn till deras avgörandebetydelse för såväl de militära styrkorna som för den civilaberedskapen.Även utbildningsfrågor behandlas i motion Fö7 (mp). Sålundaförordas dels (yrk. 21) att repetitionsutbildningen förstärksmed 400 milj. kr. i förhållande till propositionens förslag,dels (yrk. 4) att utbildning i civilt motstånd initieras ochförläggs till I 3 i , dels att ett särskilt anslag på 100milj.kr. 13) anvisas för försök medcivilmotståndsutbildning, miljövärnsutbildning och ekologiskademonstrationsgårdar. Dessa förslag emanerar också från dengrundsyn på ett alternativt försvar som motionärerna i denna ochtidigare motioner gjort sig till tolk för.Utskottet har tidigare tagit ställning till utgiftsramenför det militära försvaret. Utskottet konstaterar att de förslagsom avges i motion Fö7(mp) såväl i fråga om inriktning som närdet gäller resurstilldelning skulle medföra betydandeförändringar av mål, organisation och utbildning för detmilitära försvaret i förhållande till den inriktning somutskottets majoritet ställt sig bakom. Utskottet anser inte attdet nu finns skäl för att föreslå så radikala förändringar avarmén som motionen pläderar för. Motion Fö7 yrkandena 13, 18 och21 (mp) bör därför avslås såvitt nu är i fråga.Utskottet har inte heller ställt sig bakom de övriga förslagom arméförbandens inriktning som förordas i motion Fö7 yrkandena4 och 15--17 (mp).I motion Fö6 (m) anförs att de stora förändringarna i arménskrigs- och grundorganisation nu behöver följas av en period och bedömning. En balans behöver etableras mellan kravetpå god materiell och utbildningsmässig status å ena sidan ochbehovet av ett tillräckligt antal förband för att täcka ytan åandra sidan. Från den utgångspunkten, och innan det framtidabehovet av brigader närmare har analyserats årsförsvarsbeslut, kan inte motionärerna acceptera (yrk.4) att nubesluta om en neddragning till 18 brigader, i synnerhet som denskulle drabba tre förhållandevis moderna och välutrustadesådana.Motion Fö11 (v) ifrågasätter över huvud tagetbrigadorganisationen men stöder ändå propositionens förslag attminska antaler brigader. Även pansarbrigaderna bör enligtmotionärerna läggas ned (yrk.2) eftersom ett effektivt försvaranses möjligt att upprätthålla också utan stridsvagnar.Härigenom skulle också problemet med anskaffning av nyastridsvagnar falla bort.I motion Fö419 (m), som behandlar försvar ur olikaaspekter, hävdas (yrk. 2) behov av en materiell förstärkning avde skånska förvarsförbanden. För att kunna möta en mekaniseradmotståndare krävs sålunda att pansarvärnsresurserna förstärksgenom tillförsel av pansarvärnshelikoptrar. Även i motion Fö425(m) förordas en förstärkning i med pansarvärnshelikoptrarsamt att nya stridsvagnar tillförs (yrk. 2).Materielanslaget föreslås också få ökade resurser. I motion Fö6(m) (yrk. 14) förordas sålunda ett tillskott på 420 milj.kr.,avsett för dels Haubits 77 B (230 milj.kr. ), dels för attbibehålla industrins utvecklingskapacitet (90 milj.kr. ), delsför förstärkning av pansarvärnsfunktionen (100milj.kr. ).Motionärerna i motion Fö17 (c) anser att det i längden ärohållbart att återkommande göra nedskärningar på drift ochrepetitionsutbildning. Det ger en bristande trovärdighet åtSveriges försvarsförmåga. Som det nu är kräver flera förband enkompletterade utbildning i samband med mobilisering.Motionärerna föreslår (yrk. 12) mot den bakgrunden att riksdagenanvisar 200 milj.kr. utöver vad regeringen förordat förrepetitionsutbildning till armén. Med likartade motiv föreslås imotion Fö6 yrkande 13 (m) att anslaget för ledning ochförbandsverksamhet tillförs ytterligare 300 milj.kr., avseddaför repetitionsutbildning.Utskottet anser att utvecklingen av den framtidabrigadstrukturen är en av de viktigaste frågorna som bör avgörasi försvarsbeslut. Utskottet delar föredragandestatsrådets uppfattning att det i avvaktan härpå börupprätthållas en organisatorisk handlingsfrihet på en lägre nivåän . Utskottet har således ingen erinran mot attplaneringen inriktas mot en struktur med 18 brigader medinnebörd att tre infanteribrigader77 läggs ned. Åtgärden gerockså möjlighet till överföringar till andra delar avkrigsorganisationen där personella och materiella brister nuförekommer. Utskottet accepterar vidare inriktningen attavveckla Närkebrigaden, Kronobergsbrigaden och Bohusbrigaden medhänsyn till att erforderliga fredsorganisatoriska beslut redanhar fattats. Mot bakgrund av denna utskottets uppfattning börmotion Fö6 yrkande 4 avslås.Utskottet kan heller inte ställa sig bakom den förändradeinriktning som följer av motionerna Fö419 yrkande 2 (m) ochFö425 yrkande 2 (m).Mot bakgrund av det sagda om behovet att i nästaförsvarsbeslut ta ställning till den framtida brigadstrukturenbör inte nu göra något uttalande ompansarbrigadorganisationen. Motion Fö11 yrkande 2 bör därförockså avslås.Utskottet har i det föregående i samband med redovisningenav läget i försvarsmakten och i samband med beräkningen avutgiftsramen framhållit nödvändigheten av att planeraverksamheten utifrån oförändrade resurser och med sikte påstörsta möjliga grad av bevarad handlingsfrihet inför detlångsiktiga försvarsbeslutet. Utskottet kan då inte tillstyrkade förslag till resursökningar som förs fram i motionerna Fö6yrkandena 13 och 14 (m) och Fö17 yrkandena 4, 6 och 12 (c).Dessa motioner bör därför avslås såvitt nu är i fråga.Utskottet föreslår sammanfattningsvis att det som föredragandestatsrådet har anfört om arméförbandens inriktning godkänns avriksdagen.Utskottet föreslår vidare att begärda medel ochbeställningsbemyndiganden anvisas under arméns anslag.MarinförbandFöredragande statsrådetFörsvarsministern anför att det är nödvändigt att kraftigtreducera marinens lednings-, bas- och underhållsorganisation föratt uppnå balans mellan stridande och understödjande förband.Den påbörjade omstruktureringen bör därför fullföljas. Iavvaktan på ytterligare underlag om helikopterorganisationensframtida utformning bör investeringar för helikopterdivisionen iSäve inte göras.Han anför vidare att det mot bakgrund av densäkerhetspolitiska utvecklingen i bör vara möjligt attsätta vissa beredskapskrav lägre . Bl.a. börytstridsförbanden få en lägre beredskap under budgetåret1991/92. Motsvarande lägre beredskapskrav kan enligtförsvarsministern av besparingsskäl också accepteras för andraförband, dock utan att förmågan att ingripa motundervattenskränkningar försämras.Kravet på operativ förmåga i olika avseenden behöver enligtförsvarsministern övervägas ytterligare. Därför bör beslut ominriktning avseende nya ytstridsfartyg anstå tillförsvarsbeslutet . Nuvarande antal ubåtar bör tills vidareupprätthållas med hänsyn till denna funktions stora betydelse iinvasionsförsvaret och för ubåtsskyddet. bör påbörjadkvalitetshöjning på ubåtar typ Sjöormen fullföljas liksombeställningen av tre ubåtar typ 90.Föredragande statsrådet anser vidare att organiserandet avamfibieförband, främst genom anskaffning av stridsbåtar, bör hahög prioritet även om anskaffningsvolymen med hänsyn till detekonomiska läget kan behöva övervägas ytterligare /92. Däremot finns det ingetekonomiskt utrymme för en långtgående modernisering av det fastakustartilleriet. Beslut om modifiering och omfattning av dettaartilleri bör fattas i försvarsbeslutet 1992.I det nya försvarsbeslutet bör också ytterligaresamordningsmöjligheter prövas bl.a. isjöbevakningsorganisationen.Begränsningar i utbildningen föreslås för marinen påmotsvarande sätt som för armén. Sålunda avses fler värnpliktigafå fem månaders grundutbildning och repetitionsutbildningen drasned.Föredragande statsrådet föreslår att regeringen hemställer omriksdagens godkännande av denna inriktning samt att riksdagenför /92 anvisar anslagsmedel ochbeställningsbemyndiganden i enlighet med propositionens förslag.UtskottetI fem motioner lämnas förslag som berör de styrkornasbasering eller förbandstilldelningen till de olikamarinkommandona. I motion Fö409 (m) förordas sålunda, motbakgrund av att ubåtskränkningar även förekommit norr omÅlandsförträngningen, att en patrullbåtsdivision eller ettmotsvarande förband ombaseras till Norrlandskustensmarinkommando ävensom att resurser för fast ubåtsskydd överförsdit.Försvaret i behandlas i motion Fö419 (m) som iyrkande 4 framför ett allmänt krav på en förbättrad marinförsvarsförmåga. Motion Fö421 (m, c) är mer precis och förordar(yrk. 1) en väsentligt utökad basering vid Sydkustensmarinkommando, varvid avses kustkorvetter, ubåtar ochhelikoptrar. I huvudsak samma krav ges förord i motion Fö425yrkande 4 (m). Vidare avges i motion Fö13 (s) flera förslag somrör verksamheten i Karlskronaområdet och som syftar till attutnyttja försvarets resurser bättre. Bl.a. förordas enombasering från marinkommando Ost till Sydkustens marinkommandoav kustkorvetter, ubåtar, isbrytare, helikoptrar ochsignalspaningsfartyget ankommer i första hand på överbefälhavaren att fördeladisponibla resurser med hänsyn till bl.a. beredskapskrav ochutbildningsmässiga förutsättningar. Utskottet anser därföratt inte skall uttala sig om specifika fartygs- ellerhelikopterförbands basering. Inte heller bör några uttalanden nugöras i organisatoriska eller andra frågor av det slag sommotionärerna tar upp och som kan komma att prövas och beslutas i1992 års försvarsbeslut. Motionerna Fö409(m), Fö419 yrkande4(m), Fö421 yrkande 1 (m), Fö425 yrkande 4 (m) och Fö13 idenna del (s) bör därför inte bifallas av riksdagen.Propositionens förslag om investeringsstopp förhelikopterdivisionen på anser motionären i motion Fö1 (m)innebära en risk för ett kommande beslut om nedläggning, vilketvore olyckligt, dels med tanke på att helikoptrarna är det somsnabbast kan sättas in vid en eventuell ubåtskränkning påvästkusten, dels med hänsyn till helikoptrarnas betydelse isjöräddningssammanhang och för ambulanstransporter. Enligtmotionären bör ge regeringen detta till känna. Även imotion Fö5 (c) framförs oro för att helikopterlokaliseringen påSäve kommer att läggas ned. Även om organisationen nu utredsanser motionären att militära operativa skäl talar för att detredan nu bör slås fast att en helikopterdivision skall varalokaliserad till . Härutöver pekar motionären på deteffektiva samarbetet mellan den 12:e helikopterdivisionen påSäve och andra organ på . Denna typ av sambruk börstimuleras, inte motverkas.Utskottet delar motionärernas syn på helikoptrars storabetydelse för olika uppgifter, såväl militärt som civilt. Likasåär det betydelsefullt att ta till vara de samordnings- ochsambrukstillfällen som är möjliga och rimliga med hänsyn tillmyndigheters roller och till de ekonomiska förutsättningarna.Frågan om gemensamt utnyttjande av helikoptrar försjuktransporter har utskottet behandlat i avsnittet om vissa förtotalförsvaret gemensamma frågor.Det totala framtida behovet av helikoptrar för militära behovoch hur dessa skall vara organiserade är en fråga som också böringå i det kommande försvarsbeslutet. Enligt utskottets meningär det då olämpligt att nu gör ett uttalande ienlighet med förslaget i motion Fö1 (m). Denna motion, liksommotion Fö5 (c), bör därför avslås.Ett flertal motioner förordar ändringar i marinens planeringför materielanskaffning. De fortsatta undervattenskränkningarnatas sålunda till utgångspunkt för ett krav i motion Fö6 yrkande5 (m) på en andra ubåtsjaktstyrka och anskaffning avorganisationsbestämmande materiel till denna. Ett motsvarandekrav framförs i motion Fö15 yrkande 2 (m). I enlighet härmedyrkas i motion Fö6 (yrk. 15) (m) att ytterligare 400 milj.kr.förs upp under anslaget för materielanskaffning varav100milj.kr. avses för Ubåt 90 och 300 milj.kr. Likalydande förslag framförs i motion Fö15yrkande 3 (m).Motionärerna i motion Fö8(fp) anser att handlingsfrihet börupprätthållas för att kunna anskaffa en andra kustrobotenhet(yrk. 7), dels med tanke på behovet att förstärka Gotlandsförsvar, dels med hänsyn till att det senaste försvarsbeslutetinnehöll fyra sådana enheter.Motion Fö17 (c) förordar att ytterligare 75 milj.kr. anvisasför materiel till marinen (yrk. 5) och att därvid anskaffningenav båtar sker till amfibiebataljonerna så att dessa förband kankrigsorganiseras enligt plan (yrk. I samma motion framhållsatt finansieringen av ubåtsbeställningarna har lett tillorimliga konsekvenser för andra viktiga funktioner inom marinen.Motionärerna anser det därför motiverat (yrk. 6) att redan nuange att ytterligare medel kommer att tillföras i 1992 årsförsvarsbeslut för att finansiera Ubåt 90. Motion Fö7 (mp)förordar å andra sidan (yrk. 24) att beställningen av Ubåt 90omförhandlas och att ubåtsanskaffningen i stället inriktas påtvå ubåtar av denna typ och därefter mindre och enklare ubåtarför kustnära verksamhet.På motsvarande sätt som för armén kan motionärerna i motionFö17 (c) inte acceptera den av regeringen föreslagnabegränsningen av repetitionsövningarna. I yrkande 13 föreslåsdärför att ytterligare 50 milj.kr. tillförs för ändamålet.Ubåtsskyddet är en av de verksamheter som enligt föredragandestatsrådet bör prioriteras. Utskottet har ingen annanuppfattning. Behovet av en utökad ubåtsjaktkapacitet och deresursanspråk en sådan kan ställa bör dock vägas mot andraangelägna behov inför ett ställningstagande i nästaförsvarsbeslut. Utskottet är därför inte berett att förordasådana förstärkningar som föreslås i motionerna Fö6 yrkandena 5och 15(m) samt Fö15yrkandena 2 och 3 (m). Motionerna börsåledes inte bifallas av såvitt nu är i fråga.Utskottet ansåg i försvarsbeslutet att kustrobotförbandhar ett högt operativt värde och förordade, som motionärerna imotion Fö8(fp) påpekar, anskaffning av fyra sådana enheter.Utskottet konstaterar att i denna fråga, liksom när det gällerflera andra objekt, har planeringen inte hållit. Detotillfredsställande i detta förhållande har utskottet påtalattidigare. Utskottet kan i och för sig uttrycka förståelse förmotionärernas önskan att hålla handlingsfrihet för att senarekunna anskaffa ytterligare en kustrobotenhet men anser attfrågan bör prövas försvarsbeslut. Något uttalande börnu inte göras. Motion Fö8 yrkande7 bör därför inte bifallas.Även amfibieförbanden har prioriterats av försvarsministern.Utskottet anser för sin del att det är väsentligt attkrigsorganisera dessa förband utan onödig tidsutdräkt men ser,med samma motiv som anförts om ubåtsjaktresurser ochkustrobotenheter, inga möjligheter till resursförstärkningarunder /92. Inte heller kan utskottet förorda attytterligare medel utöver regeringens förslag anvisas förrepetitionsövningar inom marinen.