bet · GE01KrU17 · 1991-03-21 00:00:00 — I betänkandet behandlas förslag i budgetpropositionen omstatens idrottsstöd samt motioner med anknytning till denna delav propositionen.Utskottet behandlar tre motioner vari yrkas uttalanden omidrottsrörelsens framtida inriktning och en motion om attstatens representation i Riksidrottsstyrelsen skall upphöra.Motionerna avstyrks.Med anledning av förslag i fyra motioner föreslår utskottetatt regeringen skall vidta åtgärder för attRiksidrottsförbundets redovisning av hur dess anslag fördelas påmanlig resp. kvinnlig idrott skall förbättras. till idrottsrörelsens pågående jämställdhetsarbeteavstyrker utskottet andra motionsförslag om jämställd idrott ochom åtgärder till förmån för ridsport och handikappidrott.I propositionen föreslås att det lokala aktivitetsstödet höjs.65milj.kr. avses bli anvisade för ändamålet (se närmare häromKrU18). Motioner med förslag till ytterligare höjning avaktivitetsstödet avstyrks, liksom ett motionsyrkande omåterställande av stödets ursprungliga realvärde. Med avstyrkandeav motioner om större resurstilldelning tillstyrker utskottetregeringens förslag om anslag till idrotten på sammanlagt411128000 kr.Slutligen behandlas frågor om skattereformens inverkan påidrottsrörelsens ekonomi. Motioner om åtgärder för att motverkahöjda kostnader för bl.a. resor och lokaler avstyrks.Tio reservationer och tre särskilda yttranden har fogats tillbetänkandet. Regeringen har i proposition 1990/91:100 bilaga 13() under huvudavsnittet E. Idrottdels under punkt E 1 (s. 94--102) föreslagit atttill Stöd till idrotten för /92 anvisa ettreservationsanslag på ,dels under punkt E 2 (s. 102--103) föreslagit riksdagenatt till Stöd till idrottens forskning och utveckling m.m. /92 anvisa ett reservationsanslag på 10100000kr. 1990/91:Kr350 av och () variyrkas2. att hos regeringen begär redovisning av hur stordel av det statliga stödet till idrotten som går till kvinnorresp. män,3. att beslutar att 10 milj.kr. specialdestinerastill flickors/kvinnors idrottsutövande av medel som föreslåsanvisade i proposition 1990/91:100, bil. 13, Stöd till idrotten.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A812.1990/91:Kr504 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attlika stora satsningar bör göras på flickidrotten som påpojkidrotten och att satsningar görs på breddidrotten påelitidrottens bekostnad om pengarna inte räcker till båda,Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So226.1990/91:Kr505 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning av idrottsrörelsensförutsättningar.1990/91:Kr507 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom nödvändigheten av att idrottsutövande av nationell karaktärskall göras möjligt oavsett avstånd.1990/91:Kr513 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handikappidrott,1990/91:Kr514 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att en större del av anslagen till idrotten bör användas tillbarn- och ungdomsverksamhet samt för att stimulera kvinnor attdelta i idrottsverksamhet.1990/91:Kr515 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om analys och redovisning av hur stor del avstatens anslag till idrotten som går till kvinnor resp. män.1990/91:Kr520 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen för /92 anvisar . tillett stimulansbidrag för att uppmuntra kommunerna att stödjaridverksamheten för barn och ungdom i enlighet med vad somanförts i motionen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So310.1990/91:Kr521 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar att det lokala aktivitetsstödetsursprungliga realvärde skall vara återställt senast den 1 juli1993,2. att beslutar att för ökat lokalt aktivitetsstöd,utöver regeringens förslag, elfte huvudtitelns anslag E 1. Stödtill idrotten för /92 påförs ytterligare41000000 kr.,4. att begär att regeringen tillsätter enparlamentarisk beredningsgrupp som tillsammans med företrädareför idrottsrörelsen behandlar handlingsprogrammet, i enlighet med vad som anförts imotionen,5. att begär att regeringen tillsätter ensnabbutredning för att rätta till skatteomläggningens särskildaföljder för bowlingen och vissa andra sporter, i enlighet medvad som anförts i motionen.1990/91:Kr522 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar höja det lokala aktivitetsstödetfrån 17 till ,2. att till E 1. Stöd till idrotten anvisar . utöver vad regeringen föreslagit eller således ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ridsportens behov av ökat ekonomiskt stöd,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de handikappades möjligheter till ökatdeltagande i idrottsaktiviteter,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ökat stöd till jämställd idrott,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om särskilt stöd för resekostnader i sambandmed idrottstävlingar,7. att under anslaget E 2 anvisar 15600000 kr.för stöd till idrottens forskning och utveckling m.m.1990/91:Kr524 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att får iuppdrag att redovisa i vilken utsträckning det statliga anslagetanvänds för att nå de uppsatta jämställdhetsmålen.1990/91:Kr525 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående idrottens framtida inriktning,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kommersialiseringen av idrotten,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om medicineringen inom idrotten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handikappidrott,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställdhet inom idrotten,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om rättvis fördelning av idrottens resurser.1990/91:Kr526 av andre vice talman m.fl.(fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om regeringens representation iRiksidrottsförbundets styrelse,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jämställdhet inom idrotten,1990/91:Kr528 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbudet av kultur- och fritidsaktiviteter.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A814. InledningSom anförs i budgetpropositionen erbjuder idrotten miljonermänniskor i glädje, gemenskap och en hälsosam ochmeningsfull fritidssysselsättning. Inom idrottsrörelsen fostrasungdomar i samarbete, demokratiska spelregler, hänsyn ochrespekt för medmänniskor.Idrottens betydelse kan exemplifieras med följandestatistikuppgifter, hämtade från ()anslagsframställning. Antalet idrotts- och motionsutövare ilandet är minst fyra miljoner. Drygt hälften av dessa utövar sinidrott regelbundet. Enligt en undersökning som utfördes äromkring hälften av alla flickor och två tredjedelar av allapojkar aktiva medlemmar i idrottsföreningar. I åldern 10--12 årvar andelen av flickorna och av pojkarna.Målen för idrottsrörelsen och inriktningen i stort av dessverksamhet har behandlats av RF. Vid riksidrottsmötet1989 antogs handlingsprogrammet .Programmet är avsett att ligga till grund för idrottsrörelsensutveckling av sin verksamhet . I programmetbehandlas, utom annat, frågor om idrottens mål och inriktning,förenings- och ledarutveckling, förhållandet mellan elit- ochmotionsidrott, rörelsens insatser för bl.a. handikappade ochinvandrare, jämställdhetsarbetet, finansiering samt forskningoch utveckling.Riksidrottsmötet beslutade vidare att prioriteringen av deolika delarna i programmet skulle göras så att under perioden1990--1992 det skulle ske en inriktning mot att stärka idrottensfinansiering, stärka det ideella ledarskapet inom rörelsen ochstärka kampen mot dopning.Idrottsrörelsen finansierar i stor utsträckning själv sinverksamhet; av budgetpropositionen framgår attsjälvfinansieringsgraden ökat och förnärvarande kan beräknas till i genomsnitt 58 %.Det statliga stödet till rörelsen administreras genom RF, somutöver de anslag som avser förbundets egna och medlemsförbundensverksamhet har att ta befattning med anslag som avser vissaorganisationer utanför förbundet.En betydande del av statsstödet till RF utgår som lokaltaktivitetsstöd till idrottens ungdomsverksamhet. Idrottsrörelsenorganiserar största delen av de aktiviteter för ungdomar somberättigar till sådana bidrag -- harantalet bidragsberättigade aktiviteter inom RFs ram uppgått tillcirka 6,5 miljoner. En arbetsgrupp inom RF har gjort en översynav bidragsreglerna och föreslagit vissa ändringar, som underförutsättning av Riksidrottsstyrelsens beslut och regeringensgodkännande är avsedda att tillämpas fr.o.m. /92.Vissa allmänna idrottsfrågorUtskottet behandlar inledningsvis några motioner i vilkamotionärerna tar upp frågor som rör idrottsrörelsensorganisation eller dess verksamhet i allmänhet.I motion Kr521 (v) begärs en parlamentarisk beredning för atttillsammans med företrädare för idrottsrörelsen behandlahandlingsprogrammet .I motion Kr505 (fp) anförs att idrottens inkomstkällor har denkaraktären att stora ekonomiska problem kan uppkomma förrörelsen. Motionären föreslår att regeringen skall utredaidrottsrörelsens framtida situation. En utredning skulle bedömasåväl breddidrottens som underhållningsidrottensförutsättningar.Motionärerna bakom motion Kr525 (mp) betonar breddidrottensbetydelse och anför att de vill kanalisera samhälletsidrottsstöd dit. De anför att de särskilt vill stödja idrott iandra än tävlingsmässiga former. Motionärerna är kritiska tillvad de anser vara idrottens avarter. Som en sådan vill de räknaen tilltagande kommersialisering med inslag av sponsring, sommotionärerna menar riskerar att bli viktigare för rörelsen änsporten själv. Motionärerna vänder sig vidare mot denmedicinering som sker för att höja prestationsförmågan. Deframhåller att det är en av idrottsrörelsens stora uppgifter attbekämpa dessa avarter.Med hänsyn till vikten av att idrotten även i fortsättningenhar en självständig ställning i förhållande till samhället måstedet som utskottet tidigare anfört (bet. 1989/90:KrU2) ankomma påidrottsrörelsen att väcka frågan om tillsättandet av en sådanutredning som avses i motion Kr521.Även vad motionärerna bakom motionerna Kr505 och Kr525 anförom idrottens framtida inriktning ligger väsentligen inom ramarnaför vad som bör förbehållas idrottsrörelsen att själv taställning till.Den fråga om idrottens kommersialisering som väckts i motionKr525 måste ses som en del av den större frågeställningen omformerna för idrottsrörelsens finansiering, ett område som det iförsta hand bör ankomma på rörelsens egna organ att bedöma.De faror som ligger i bruket av prestationshöjande medel ärvälkända och RF har ägnat stor uppmärksamhet åt åtgärder för attbekämpa det. Utskottet har i det föregående redogjort för RFsprioriteringar av utvecklingsverksamheten för de närmaste åren.Det framgår att kampen mot dopning även för framtiden har gettsen hög prioritet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernaKr505, Kr521 yrkande 4 och Kr525 yrkandena 1, 2 och 3.I motion Kr526 (fp) behandlas statens representation iRiksidrottsstyrelsen.Av Riksidrottsstyrelsens fjorton ledamöter utses två avregeringen. Dessa två ledamöter har, som ett villkor för statensbidrag till förbundet, ett särskilt inflytande över RFsbefattning med anslagsfrågor. Om Riksidrottsstyrelsen i frågasom har samband med fördelning och användning av anslaget fattarbeslut som något av statens ombud inte biträder skall beslutetunderställas regeringens prövning.Motionärerna anför att de bestämt tar avstånd från olikaförsök att politisera idrottsrörelsen och att systemet medregeringsrepresentanter i Riksidrottsstyrelsen bör avskaffas.Utskottet har tidigare avstyrkt motionsförslag med samma syftesom det nu föreliggande. Utskottet har anfört (bet. KrU1987/88:20) att det inte kan dela de farhågor föridrottsrörelsens utveckling som framförts med anledning avregeringens representation i Riksidrottsstyrelsen. Styrelsensmajoritet består av förtroendevalda, anförde utskottet, och destatliga representanterna har till uppgift bl.a. att överläggaom fördelningen av det statliga bidraget till de organisationerutanför RF som får sitt statsbidrag via RF.Utskottet vill anmärka att frågan om de statligarepresentanterna i Riksidrottsstyrelsen behandlades vidriksidrottsmötet . Mötet uttalade sig för ett bibehållandeav statens representation.De skäl som utskottet tidigare åberopat för att avstyrkamotioner om den statliga representationen i Riksidrottsstyrelsenär alltjämt giltiga. Motion Kr526 yrkande 1 avstyrks därför.Jämställd idrott m.m.I programmet framhålls kravet påjämställdhet inom idrottsrörelsen som en självklarhet. Följandedelmål i arbetet för att främja jämställdheten ställs upp underrubriken :Forma en idrott som erbjuder såväl formell som reelljämlikhet. Kvinnor och män skall kunna bedriva sin idrott pålika villkor.Uppnå en kvinnorepresentation i beslutande organ som 1995 inteunderstiger . Ett viktigt steg i den riktningen är attvalberedningar består av lika antal män och kvinnor.Prioritera utbildning av kvinnliga ledare och tränare. Andelenkvinnliga tränare skall motsvara andelen aktiva.Genom positiv särbehandling vid tillsättningen av nyamedarbetare inom idrottsrörelsen ha kvinnor i högrechefsbefattningar 1995. Detta måste vara en central punkt i depersonalpolitiska program som bör utarbetas.Utbilda alla ledare i jämställdhet.Även i fortsättningen avsätta speciella medel till jämställdidrott.Avsikten är att skall ta ställning utvärdering av det dittills genomförda arbetet.Jämställdhetsarbetet inom RF bedrivs såväl centralt av RFsjälvt som av de olika specialförbunden. Särskilda medel avsättsårligen till inomområdet. RF genomför också centrala projekt där specialförbundenutgör målgruppen.RF är skyldigt att redovisa till regeringen vilkainsatser som görs särskilt för kvinnlig idrott.Utskottet noterade vid behandlingen av förra åretsbudgetproposition (bet. 1989/90:KrU15) att RF under budgetåret1989/90 avsatt 3 milj.kr. till specialförbunden förjämställdhetsinsatser. Utskottet förutsatte att RF /91 skulle avsätta medel för ändamålet av minstsamma storlek. Utskottet har inhämtat att medelstilldelningenför /91 uppgår till ca 3,8 milj.kr. Av en sammanställningöver aktuella projekt som varit tillgänglig för utskottetframgår att RF erbjuder en verksamhet med betydande bredd vadavser såväl olika idrottsformer som verksamhetens innehåll.Frågor om jämställd idrott behandlas i flera motioner.Utskottet tar först upp till behandling tre motioner i vilkahemställs om en förbättrad redovisning av hur de statligaanslagen kommer jämställdhetsarbetet till godo.I motion Kr350 (c) anförs bl.a. att flickors idrottsengagemangmåste uppvärderas, att idrottsrörelsen måste få stöd för attutveckla sitt jämställdhetsarbete och att det är viktigt attflickors verksamhet inom idrottsrörelsen får sin rättmätiga delav samhällsstödet. Motionärerna föreslår att en redovisning skertill för hur stor del av det statliga stödet som gårtill flickors/kvinnors idrottsutövande.Motionärerna bakom motion Kr515 (s) anser att, då idrottenberör så många människor i landet, unga och gamla, kvinnor ochmän, det vore av stort värde att RFs jämställdhetsplankompletterades med en analys av hur stor del av de statligaanslagen till idrotten som går till kvinnor resp. män. En sådananalys skulle redovisas i statsbudgeten och skulle på så sätt --anför motionärerna -- ge ett bättre beslutsunderlaginför kommande beslut om anslag till idrotten.I motion Kr524 (v) framhålls att det är angeläget attrekrytera fler kvinnor som aktiva och som ledare. Med en sådanrekrytering finns det enligt motionärerna möjlighet attvärderingar som motverkar vissa mindre positiva inslag inomidrotten kan göra sig gällande. För att främja en sådan positivutveckling bör RF, anför motionärerna, åläggas att redovisa ivilken utsträckning anslaget från staten används för att nåjämställdhetsmålen.I motion Kr522 (c) behandlas en fråga som ligger nära dem sombehandlas i de motioner som refererats i det närmast föregående.Motionärerna hänvisar till den avstämning avjämställdhetsarbetet som enligt vad utskottet redovisat ovanskall ske vid . De anser att en årligavstämning bör göras och redovisas på det sätt som RF finnerlämpligt. På så sätt skulle utvecklingen på området bättre kunnaföljas, anför de.Utskottet delar motionärernas uppfattning om det angelägna iatt de statliga anslagen till idrottsrörelsen används så attjämställdhetsarbetet främjas. För detta ändamål är naturligtvisen fortlöpande redovisning -- med särskilt avseende påfördelningen mellan kvinnor och män -- av anslagsdispositioneninom RF ett värdefullt instrument vid bedömningen av hur arbetetutvecklas.Som utskottet har anfört (bet. 1989/90:KrU15) kanvissa problem vara förknippade med en sådan redovisning sommotionärerna avser. Utskottet har dock utgått från att problemeninte skulle hindra en utförlig redovisning av fördelningen av deinsatser som görs beträffande manlig resp. kvinnlig idrott. Dethar inte framkommit något som ger anledning att ändra dennautskottets bedömning.Den rapportering som RF, enligt vad utskottet refererat ovan,redan lämnar om sina jämställdhetsinsatser motsvarar till en delden redovisning som motionärerna bakom motionerna Kr350, Kr515,Kr522 och Kr524 har begärt. Rapporteringen kan dock inte ansesge en sådan samlad bild av hur statsanslaget kommer manlig resp.kvinnlig idrott till godo som motionärerna åsyftat och somutskottet i det föregående bedömt som angelägen. Utskottet anserdärför att regeringen bör vidta åtgärder i syfte att kompletteraRFs redovisning av hur statsanslaget används med uppgifter som isamlad form och med större utförlighet än visarhur anslaget fördelas mellan idrott som utövas av män resp.kvinnor.Vad utskottet sålunda anfört bör med anledning avmotionerna Kr350 yrkande 2, Kr515, Kr522 yrkande 5 och Kr524 somsin mening ge regeringen till känna.Jämställdhetsfrågor tas i sex motioner upp tillsammans mednågra anslutande frågor om inriktningen av idrottsrörelsensverksamhet.I motion Kr504 (mp) förklarar motionärerna (yrkande 1) att deönskar jämställdhet mellan könen och lika stora satsningar påflickidrott som på pojkidrott. De vill också att satsningarskall göras på breddidrotten på elitidrottens bekostnad om detär brist på resurser.Motionären bakom motion Kr514 (s) anser att en större del avidrottens anslag bör användas för barn- och ungdomsverksamhetoch för att stimulera kvinnor att delta i idrottsverksamhet.I motion Kr525 (mp) anförs att en ökning av motionsidrotten påtävlingsidrottens bekostnad skulle berika idrottsumgänget genomatt öppna idrottsevenemang för kvinnor och män gemensamt. Enligtmotionärerna bör kommuner särskilt stimulera evenemang därkvinnor och män gemensamt kan delta. Motionärerna anför vidareatt kvinnliga sportformer ofta ges sämre villkor vad avserträningstider och ekonomiska förhållanden.Motion Kr526 (fp) tar upp frågan om skillnad mellan flickoroch pojkar när det gäller tillgång till träningslokaler m.m.Motionärerna anför att jämställdhetsarbetet måste fortsätta meden hög ambitionsnivå och ta till vara det ökande intresset blandkvinnor för idrottsutövande. Särskilda medel måste avsättas föratt ge kvinnliga och manliga idrottsutövare likvärdiga villkor.Även i motion Kr528 (c) anförs att fritidsutbudet har eninriktning som främst tillgodoser pojkars aktiviteter och attsådana aktiviteter som flickor föredrar ofta eftersätts såväl avde ideella föreningarna som av kommunerna.Utskottet har ovan redogjort för huvuddragen av detjämställdhetsarbete som RF bedriver. Omfattningen ochinriktningen av detta arbete tillgodoser med utskottets synsätti väsentlig utsträckning motionärernas önskemål. RFshandlingsprogram utvisar även att förbundet ägnar avsevärduppmärksamhet åt barn- och ungdomsfrågor och åt motionsidrottensutveckling. Av propositionen framgår att regeringenuppmärksammar de hithörande problemen. Utskottet vill dockunderstryka vikten av att idrottsrörelsen behåller en högambitionsnivå i jämställdhetsarbetet. Enligt utskottetsuppfattning måste bl.a. arbetet för att öka antalet kvinnligaledare intensifieras. Utskottet anser med hänsyn till detanförda att något uttalande i de frågor sommotionärerna väckt inte erfordras och avstyrker motionerna Kr504yrkande 1, Kr514, Kr525 yrkande 5 och 6, Kr526 yrkande 2 ochKr528.Motionärerna bakom motion Kr522 (c) tar upp ridsportensspeciella förhållanden. De anför att de treridsportorganisationer som erhåller bidrag genom RF somutanförstående organisationer samtliga har en stor ochomfattande ungdoms- och utbildningsverksamhet som enligt derasmening bör komma i åtnjutande av större ekonomiskt bidrag.Huvuddelen av de aktiva utövarna är -- anför motionärerna --unga flickor som oftast inte har tillgång till annanfritidssysselsättning.Utskottet har tidigare behandlat ridsportens förhållanden. Ibetänkande 1988/89:KrU13 lämnas en utförlig redogörelse förverksamheten inom de organisationer som motionärerna avser.Utskottet hänvisar till denna redogörelse.Som utskottet framhållit i det ovannämnda betänkandet har deförhållanden som motionärerna pekar på också blivituppmärksammade genom att ett utredningsarbete med deltagande avflera berörda organisationer har initierats. Utskottet anser medhänsyn till vad som anförts att någon särskild framställningtill regeringen med anledning av motionen i här behandlad del(yrkande 3) inte är erforderlig.HandikappidrottTre motioner innehåller yrkanden som berör de handikappadesmöjligheter till idrottsutövande.Motionärerna bakom motion Kr513 (m) anför atthandikappidrotten har utvecklats mycket starkt under senare år.Sverige är, framhåller de, världsledande inom simning ochtillhör det absoluta toppskiktet inom friidrott.Handikappidrotten är synnerligen värdefull och har sin givnaplats inom idrottsrörelsen. Stat och kommun har ett särskiltansvar för att fler människor med handikapp bereds möjlighettill fysisk rekreation genom idrott, fortsätter motionärerna.I motion Kr522 (c) framhålls att handikappidrotten harbidragit till att förbättra omgivningens attityder till dehandikappade och att målet för handikappidrottens utveckling ären integrering av de handikappade i den ordinarie idrotten.Enligt motionärerna bör hjälpmedel subventioneras så attkostnaderna för de handikappades idrottande motsvarar övrigadeltagares. Rätten till färdtjänst bör enligt dem utvidgas tillatt i större omfattning avse resor för att delta iidrottsaktiviteter.Motionärerna i motion Kr525 (mp) anför att en av de finasteinsatser som samhället kan göra till hjälp för de handikappadeär att stödja deras fritidsaktiviteter, där såväl kontakter medandra människor som en högre självkänsla stärks för en grupp somi dessa avseenden riskerar att bli missgynnad.Utöver vad som anförs i de nämnda motionerna behandlas dehandikappades idrottsutövande även i motion Kr526 (fp).Motionärerna framhåller värdet av idrottens psykiska effekterför sina utövare. De pekar på idrottsframgångarnas betydelse föromgivningens attityder i allmänhet gentemot de handikappade. Föratt handikappidrotten skall ges samma förutsättningar somidrotten i övrigt måste tillgängligheten till olika anläggningarförbättras och större hänsyn tas till handikappidrottenssärskilda problem vid fördelning av tränings- och tävlingstider,anför de. Motionärerna behandlar även problem för dehandikappade med hjälpmedelskostnader och transporter samtbehovet av en utökad ledarutbildning.Utskottet delar motionärernas synsätt på det värdefulla i enutvecklad handikappidrott.