bet · GE01SkU26 · 1991-05-23 00:00:00 — Härigenom erhåller ävenbiobränsleeldade kraftvärmeverk en konkurrensförstärkning.Undantaget från allmän energiskatt bör enligt utskottetsmening avse anläggningar som är avsedda för bränslebaseradsamtidig produktion av el och värme, där båda produkternaframställs i mer än obetydlig omfattning och båda nyttiggörs.Vid bedömningen om framställningen av el resp. värme hartillräcklig omfattning bör hänsyn kunna tas till valdproduktionsteknik och andra omständigheter som är av betydelse.Avsikten med dessa krav är bl.a. att utesluta anläggningar sominte har den energisnålhet och därmed miljövänlighet som ärkännetecknande för kraftvärmetekniken.Utskottet har erfarit att regeringsrätten i en dom den 23april (dnr 995-1989) som gäller ett dieselkraftverk påGotland funnit att det nuvarande undantaget från allmänenergiskatt på bränsle som använts för produktion av el skallomfatta skatten på allt bränsle som konsumerats i kraftverketäven om verket producerat värme som nyttiggjorts. Avgörandethar motiverats med att den nyttiggjorda värmen haft karaktär avspillvärme som annars skulle ha kylts bort. Enligt de regler somtillämpats hitintills har det inte varit möjligt att nyttiggöravärmen i en anläggning utan en motsvarande bränslebeskattning.Utskottet har inhämtat att det finns ett antal ansökningar omförhandsbesked i närliggande frågor hos nämndför rättsärenden. Ytterligare avgöranden kan därför väntas.Regeringsrättens avgörande torde innebära att vissa av dekraftvärmeverk som skulle ha omfattats av det föreslagnaundantaget redan nu är befriade från allmän energiskatt. Förövriga kraftvärmeverk kvarstår dock behovet av någon form avförbättring av konkurrenskraften. Avgörandet ändrar därför inteutskottets bedömning att propositionens förslag bör genomföras.Med det anförda och med instämmande i näringsutskottetsönskemål om en redovisning av tillämpningen och konsekvensernaav dessa regler tillstyrker utskottet propositionen i denna delmed den ändringen att även bensindrivna kraftvärmeverk omfattasav undantaget. Utskottet avstyrker motionerna.När det gäller lagtexten bör kravet på registrering somskattskyldig förbrukare enligt vissa andra lagar i 24§ lagen(1957:262) om allmän energiskatt slopas då numera(prop. 1990/91:95, SkU20) fattat beslut om att registreringentill de olika skatterna skall vara parallell. Vidare föranlederutvidgningen av undantaget till bensinskatt de ändringar i lagen(1961:372) om bensinskatt och de ytterligare ändringar ilagarna om allmän energiskatt och koldioxidskatt som framgår avhemställan.Avkopplingsbar elAvkopplingsbar elpannekraft är undantagen från skattepliktunder förutsättning bl.a. att ingen oljebaserad produktion avelkraft förekommer inom landet av energibalansskäl under den tidsom pannan utnyttjas. Pannan är avkopplingsbar om det finns ettalternativt uppvärmningssystem som kan ta över när elpannankopplas bort. Skattebefrielsen har tillkommit för att olja skallkunna ersättas med billig el från vatten- och kärnkraft närsådan finns tillgänglig.I propositionen föreslås att skattebefrielsen för el somanvänds i avkopplingsbara elpannor upphör fr.o.m. den 1 juli1991. Oljans andel av energiinsatsen i fjärrvärmeverk harminskat från år , bl.a. genom attolja har ersatts med fasta bränslen, spillvärme, värmepumparetc. Dessutom har systemet kritiserats för att ha medfört attinvesteringar i pannor för fasta bränslen har skjutits upp. Deökade skatteintäkterna beräknas motsvara det bortfall som följerav skattebefrielsen för bränsle vid kraftvärmeproduktion.I motion N88 (yrkande 14) av m.fl. (m) yrkarmotionärerna att propositionen avslås. Enligt motionärerna harsystemet varit effektivt när det gäller att utnyttja devariationer i elproduktionen som är ofrånkomliga på grund av denstora andelen vattenkraft och kärnkraft i det svenska systemet.Utskottet tillstyrker propositionen även i denna del ochavstyrker motionen.FjärrvärmeI motion Sk601 (delvis) av och () yrkar motionärerna att fjärrvärme undantas frånmervärdeskatt eftersom skatten drastiskt försämrar fjärrvärmenskonkurrenskraft och därvid drabbar fliseldade fjärrvärmeverksärskilt hårt. Också i motionerna Sk367 (yrkande 1, delvis) avLars m.fl. (v) och Sk433 (yrkande 20) av . (v) begär motionärerna att mervärdeskatten på fjärrvärmeskall slopas. Enligt motionärerna talar såväl miljöpolitiska sombostadspolitiska skäl för en sådan åtgärd.När mervärdeskatteplikten utvidgades till energiområdet den 1mars 1990 sköts skatteplikten för fjärrvärme till den 1 januari1991 i avvaktan på den omläggning av energibeskattningen medbl.a. koldioxidskatt som då planerades. Fjärrvärmen bedömdesannars kunna få svårigheter att hävda sig i konkurrensen medandra produktionsformer. Den planerade omläggningen har häreftergenomförts och mervärdeskatteplikten för fjärrvärme därförkunnat träda i kraft som planerat.Utskottet är medvetet om att enskilda fjärrvärmeverk i vissakommuner kan ha problem med kostnadsbilden som en följd bl.a. avstora kapitalkostnader. Detta förhållande kan emellertid intemotivera att det nu införs ett särskilt stöd för samtligafjärrvärmeverk i form av en mervärdeskattebefrielse.Biobränsleeldade verk har redan en fördel genom att bränsletinte beläggs med koldioxidskatt. När det gäller detbostadspolitiska argumentet finns det enligt utskottets meningskäl att erinra om att bostadspolitiken inrymmer en mängd olikaformer av styrmedel som i första hand bör komma till användningom det bedöms som nödvändigt att söka förändra kostnadsbildenför de boende. Utskottet är således inte berett att tillstyrkaatt fjärrvärmen undantas från den generella mervärdeskattepliktsom nu gäller på energiområdet. Utskottet avstyrker motionerna.Energiintensiv industriAllmän energiskatt och koldioxidskatt på bränsle som förbrukasvid industriell tillverkning tas ut med sådant belopp attskatten inte överstiger av de tillverkade produkternasförsäljningsvärde. Härvid inräknas även energiskatten påelkraft. beslutar om nedsättningen och tardärvid hänsyn endast till den genomsnittliga storleken avenergiskatten och koldioxidskatten i förhållande tillförsäljningsvärdet för företagen inom en bransch eller en gruppav företag med likartad tillverkning. harhitintills inte funnit att skattebelastningen överstigit inågon bransch. Regeringen kan härutöver medge nedsättning förvisst företag. Regeringens beslut innebär att skattenbegränsas till 1,av försäljningsvärdet. För olja gäller attendast . per m3 av den allmänna energiskatten fårbeaktas.I motion Sk673 av och (fp, m)begärs ett tillkännagivande om att återbäring av energiskatteröver1,av försäljningsvärdet står i strid med GATTs och EGsbestämmelser och måste ersättas av en rätt att dra av erlagdenergiskatt, varför utredningen om den energiintensiva industrinbör få tilläggsdirektiv av denna innebörd. I motion Sk627 avInger Schörling m.fl. (mp) framhålls att bör verkainternationellt för slopade subventioner till elintensivindustri och begärs ett tillkännagivande härom. I motion Sk435(yrkande 28) av m.fl. (c) yrkar motionärerna attnedsättningsreglerna för den elintensiva industrin utformas såatt lönsamheten ökar vid effektivare energianvändning. I motionN68 (yrkandena 64, delvis, och 65, delvis) av . (mp) begärs tillkännagivanden om att energiråvaror börbeskattas även om de används för annat ändamål som t.ex.framställning av plast och att industrins skattenedsättning böravse endast viss del av den kostnadsbelastning som skatternautgör.Utredningen (Fi 1990:10) om översyn av reglerna omskattenedsättning för industrin och växthusnäringen har iuppdrag (dir. 1990:41) att utreda effekterna förenergiintensiv industri av ett energisystem med mervärdeskattoch allmän energiskatt samt koldioxidskatt, svavelskatt ochandra miljörelaterade pålagor och därvid pröva det fortsattabehovet av nedsättningsregler för industrin. Ett eventuelltförslag om ändrade nedsättningsregler bör vara utformat så attreglerna stimulerar till energihushållning och åtgärder förminskade utsläpp av miljöskadliga ämnen med bevarande av rimligainternationella konkurrensvillkor. I utredningsuppdraget ingåratt bedöma nuvarande och eventuellt nya nedsättningsregler urhandelspolitisk synpunkt och då särskilt med hänsyn till GATTs,EFTAs och EGs regelsystem.Näringsutskottet har avstyrkt motion N68 yrkandena 64 och 65med hänvisning till den pågående utredningen och därvid särskiltpekat på den del av utredningsuppdraget som rörnedsättningsreglernas förenlighet med internationellaförpliktelser.Utskottet delar näringsutskottets bedömning av dessa frågoroch anser således att resultatet av den pågående utredningen nubör avvaktas. Utskottet avstyrker därför såväl motion N68 såvittnu är i fråga som de övriga motioner som redovisats under dennarubrik.Små kraftverkEnligt 2§ andra stycket a) lagen om allmän energiskatt tasskatt inte ut för elkraft som framställs inom landet av enproducent som förfogar över en installerad generatoreffekt somär mindre än 100 kW och som inte yrkesmässigt distribuerarelektrisk kraft. En producent som har en yrkesmässigdistribution av elkraft anses således ha produceratskattepliktig elektrisk kraft även om generatoreffekten ärmindre än 100 kW. Distribution anses yrkesmässig när inkomstenutgör skattepliktig intäkt av näringsverksamhet enligtkommunalskattelagen eller om distributionen sker i formerjämförliga med näringsverksamhet.I motion Sk605 av och () begärsett tillkännagivande om att skattepliktsgränsen för små vatten-och vindkraftverk bör höjas till minst 200 kW installerad effektoch att skatteplikt inte heller bör inträda understiger 600000 kWh. I motion N63 av (båda c) begärs ett tillkännagivande om attskattepliktsgränsen för vindkraftverk bör gå vid en installeradeffekt på 500 kW eller en årsproduktiom om 700000 kWh. Sammayrkande framställs i motion Sk689 av (). () yrkar i motion N73 (yrkande 11) att riksdagenbeslutar om återbetalning av elskatten på per kWh tillden som levererar vindkraft. Slutligen begärs i motion Sk634(yrkande 6, delvis) av m.fl. (mp) att vindenergiskall vara helt skattefri.Näringsutskottet har anslutit sig till det förslag omskattebefrielse för småskaliga vindkraftverk som förs fram imotion N63 och har därvid anfört följande.Vindkraftsproduktion i denna storleksordning är skattemässigtmissgynnad.För elproduktionsanläggningar med mindre än 100 kW installeradeffekt råder skattebefrielse under vissa villkor.Maximinivån 100 kW har satts med utgångspunkt i den gängseeffekten hos tidigare små vattenkraftverk. Genom att gränsen förskattebefrielse baseras på installerad effekt missgynnasvindkraften i förhållande till vattenkraften. Ettvattenkraftverk med en installerad effekt på 100 kW har entillgänglighet på och ett medeleffektuttag på ,medan ett motsvarande vindkraftverk har en produktionstid på70% och en medeleffekt på . Uppgifterna omvindkraftverken är hämtade från den danskavindkraftsstatistiken. I årsproduktion betyder det att 100 kWinstallerad effekt för ett vattenkraftverk ger ca 665000 kWhmedan den för vindkraftverket endast ger ca 180000 kWh. Dådessutom vindförhållandena i är dokumenterat goda finnsdet skäl att anta att ett landbaserat vindkraftverk i södraSverige endast når upp till en årsproduktion på ca 160000 kWh.Enligt näringsutskottet bör den nuvarande gränsen förskatteplikten höjas och skatt utgå vid en årsproduktion på700000 kWh eller vid en installerad effekt på 500 kW.Skatteutskottet delar näringsutskottets bedömning. Riksdagenbör enligt utskottets mening anmoda regeringen att läggafram ett förslag av angiven innebörd. Med det anfördatillstyrker utskottet motionerna N63 och Sk689. Härigenomtillgodoses även motionerna Sk605 och N73 i viss utsträckning. Iövrigt avstyrker utskottet dessa motioner.RåtalloljaRåtallolja framkommer som en biprodukt inom massa- ochpappersindustrin och kan användas för framställning avspecialkemikalier. Oljan kan också användas som ersättning föreldningsolja och andra bränslen. Någon allmän energiskatt ellerkoldioxidskatt tas inte ut för råtallolja eftersom den är ettbiobränsle på samma sätt som halm, flis, metanol etc. Inommassaindustrin sätts priset till externa köpare lägst så att detmotsvarar priset -- inkl. energiskatter -- för den eldningsoljasom råtalloljan skulle kunna ersätta.I två motioner tar motionärerna upp bränslebeskattningensprishöjande effekt på råtalloljan. I motion Sk630 av OlleÖstrand (s) framhåller motionärerna att svensk industri måstebetala ett väsentligt högre pris för råtallolja än sinakonkurrenter på världsmarknaden och begär ett tillkännagivandeom att åtgärder bör vidtas för att skapa konkurrens på likavillkor för denna industri. Också i motion Sk720 av KarinStarrin (c) anförs att det angivna förhållandet innebär enallvarlig konkurrensnackdel för svensk industri. Enligtmotionären finns det olika lösningar. En möjlighet är att låtaproducenten få en motsvarande kvantitet eldningsolja skattefrittom han försäkrar att råtalloljan försålts för att användas förinhemsk förädling. En annan möjlighet är att återbetala enfiktiv bränsleskatt till köparen om denne använder råtalloljanför annat ändamål än energialstring. Motionären begär etttillkännagivande om att regeringen bör införa bestämmelser sominnebär att inte råvara blir beskattad som energi på detta sätt.Liknande motionsyrkanden har behandlats av våren1990. I sitt yttrande då framhöll näringsutskottet att det frånsysselsättningssynpunkt och beredskapssynpunkt är angeläget attden förädlingsindustri som baserar sin tillverkning på talloljakan fortsätta sin verksamhet och att hindret för en konkurrenspå likvärdiga villkor kan undanröjas. Möjligheterna att finna enlösning borde därför prövas. Utskottet pekade härvid påskattefriheten för bränsle som förbrukats för annat ändamål änenergialstring. Olika alternativ till lösningar kunde enligt vadnäringsutskottet anförde diskuteras, och det var angeläget attbehovet av en konkurrensneutral lösning uppmärksammades.Prövningen borde ske så snabbt att en ändrad ordning kunde kommatill stånd före . deladenäringsutskottets uppfattning att det frånsysselsättningssynpunkt och beredskapssynpunkt var angeläget attden förädlingsindustri som baserar sin tillverkning på talloljakan fortsätta sin verksamhet och att hindret för en konkurrenspå likvärdiga villkor kan undanröjas. Frågan om den berördaindustrins situation med avseende bl.a. på försörjningen avråtallolja skulle enligt vad utskottet då erfor utredas inomregeringskansliet, och utskottet förutsatte att de redovisadesynpunkterna därvid skulle komma att beaktas utan något särskiltuttalande av riksdagen.Skatteutskottet har inhämtat att den nämnda utredningen om deberörda branscherna nu har färdigställts. Frågan bereds förnärvarande gemensamt inom försvars-, finans- ochindustridepartementen.Näringsutskottet har beretts tillfälle till yttrande över denu aktuella motionerna och har anfört bl.a. följande.Våren 1990 uttryckte näringsutskottet sina farhågor för de nupåtalade förhållandena. Utskottet erfor i detta sammanhang attfrågan om den berörda industrins situation med avseende bl.a. påförsörjningen med råtallolja skulle utredas i regeringskanslietoch ansåg att de synpunkter som utskottet därvid hade redovisatborde beaktas. Enligt vad som har framkommit har denfärdigställda utredningen inte lett till det resultatsom näringsutskottet hade förutskickat. vill pånytt betona att det är angeläget att problemen för den berördaindustrin får sin lösning. Olika möjligheter står därvid tillbuds, vilket näringsutskottet visade på redan förra året.Näringsutskottet tillstyrker yrkandet i motion Sk630 om attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att åtgärderbör vidtas i avsikt att skapa konkurrens på lika villkor för denindustri som använder råtallolja som råvara. Härigenom blirockså motion Sk720 i huvudsak tillgodosedd.Med hänsyn till att det är angeläget att problemen för denråtalloljebaserade industrin får sin lösning och då utredningenom de berörda branscherna nu färdigställts bör enligtskatteutskottets mening regeringen skyndsamt pröva frågan ochvidta erforderliga åtgärder. Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna. Härigenom tillgodoses motionSk630 och i allt väsentligt även motion Sk720.MotorsågsbränsleI motion Sk615 av och ()yrkar motionärerna att slopar beskattningen avmotorsågsbränsle som uppfyller särskilda ur arbetsmiljösynpunktuppställda krav. I motion Sk718 av och (c) framställs ett liknande yrkande.Utskottet har vid sin tidigare behandling (jfr 1990/91:SkU5)av liknande yrkanden framhållit att utskottet ser positivt pådet arbete som bedrivs för att få fram en motorsågsbensin somreducerar de obehag som skogsarbetare upplever på grund avmotorsågens avgaser men har förklarat att utskottetinte är övertygat om att en skattebefrielse är den bästametoden för att säkerställa användningen av det nya bränslet.Utskottet har härvid framhållit bl.a. att en skattebefrielseskulle vara av marginell betydelse i sammanhanget och ge upphovtill administrativa och kontrollmässiga problem. Utskottet harinte ändrat uppfattning och avstyrker därför motionerna.Bensincheckar till utländska turisterI motion Sk653 av och () anförmotionärerna att regeringen bör pröva frågan om försök medbensincheckar för utländska turister och hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen det anförda till känna.En utgångspunkt för beskattningen måste enligt utskottetsmening vara att olika näringar behandlas på samma sätt.Utskottet har också i betänkandet 1990/91:SkU18 Vissamervärdeskattefrågor avstyrkt ett flertal yrkanden om olikaformer av särregler på turistområdet. Utskottet har inte ändratuppfattning i denna del och avstyrker därför även denna motion. beträffande riktlinjerna för energibeskattningenatt avslår motionerna 1990/91:Sk388 yrkande 3,1990/91:Sk424 yrkande 13, 1990/91:Sk433 yrkandena 21 och 22,1990/91:Sk435 yrkandena 25--27 och 29, 1990/91:Sk601 i dennadel, 1990/91:Sk612, 1990/91:Sk619 yrkande 1, 1990/91:Sk625yrkandena 1--6 och 11, 1990/91:Sk627 yrkandena 21--28, 31 och39, 1990/91:Sk634 yrkandena 1--5, 6 i denna del,1990/91:Sk663 yrkande 2, 1990/91:N68 yrkandena 56--63, 64 idenna del och 65 i denna del, 1990/91:N69, 1990/91:N73yrkande 8, 1990/91:N88 yrkande 2 i denna del och 1990/91:N93yrkande 4,res. 1 (m)res. 2 (c)res. 3 (v)res. 4 (mp)2. beträffande svavelskattenatt avslår motionerna 1990/91:Sk424 yrkande 14,1990/91:Sk625 yrkandena 9 och 10, 1990/91:Sk628 och1990/91:Sk692,res. 5 (m)res. 6 (mp)3. beträffande kraftvärmeatt med anledning av proposition 1990/91:88 idenna del och med avslag på motionerna 1990/91:N68 yrkandena68 i denna del och 70 och 1990/91:N90 yrkande 1 beslutarundanta bränsle som används för produktion av värme i ettkraftvärmeverk från allmän energiskatt och bensinskatt,res. 7 (m)res. 8 (mp)4. beträffande avkopplingsbar elatt bifaller proposition 1990/91:88 i denna deloch avslår motion 1990/91:N88 yrkande 14,res. 9 (m)5. beträffande fjärrvärmeatt avslår motionerna 1990/91:Sk367 yrkande 1 idenna del, 1990/91:Sk433 yrkande 20 och 1990/91:Sk601 idenna del,res. 10 (m)res. 11 (c)res. 12 (v)6. beträffande energiintensiv industriatt avslår motionerna 1990/91:Sk435 yrkande 28,1990/91:Sk627 yrkande 29, 1990/91:Sk673 och 1990/91:N68yrkandena 64 i denna del och 65 i denna del,res. 13 (c)res. 14 (mp)7. beträffande små kraftverkatt med bifall till motionerna 1990/91:N63 och1990/91:Sk689 och med anledning av motionerna 1990/91:Sk605,1990/91:Sk634 yrkande 6 i denna del och 1990/91:N73 yrkande11 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtom en höjning av skattepliktsgränsen för små vindkraftverk,8. beträffande råtalloljaatt med bifall till motion 1990/91:Sk630 och medanledning av motion 1990/91:Sk720 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om åtgärder somsyftar till att skapa konkurrens på lika villkor för denindustri som använder råtallolja som råvara,res. 15 (m)9. beträffande motorsågsbränsleatt avslår motionerna 1990/91:Sk615 och1990/91:Sk718,res. 16 (c)10. beträffande bensincheckar till utländska turisteratt avslår motion 1990/91:Sk653,11. beträffande lagförslagatt med anledning av vad utskottet ovan anfört ochhemställtdels antar de vid propositionen fogade förslagen till1. lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskattmed den ändringen att 24 och 25§§ erhåller följande somutskottets förslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag 24§I deklaration som -- -- -- -- -- -- -- -- första stycket d),h) förbrukats för h) förbrukats förproduktion av värme vid produktion av värme vidsamtidig produktion av samtidig produktion avvärme och skattepliktig värme och skattepliktigelektrisk kraft i en elektrisk kraft i enkraftvärmeanläggning om kraftvärmeanläggning. i)förbrukaren även är försålts med -- -- -- --registrerad som skattskyldig -- -- -- -- -- -- --förbrukare enligt lagen betalningen avser. (1990:582) om koldioxidskattoch i förekommande fallenligt lagen (1990:587) omsvavelskatt för bränsleti fråga. 25§I deklaration -- -- -- -- -- -- -- -- -- om bensinskatt.Avdrag får även göras Avdrag får även görasför skatt på bränsle för skatt på bensinsom anges i bilaga 1 och som eller i bilaga 1 angivetförbrukats vid produktion bränsle, som förbrukatsav sådan värme som avses vid produktion av sådani 24§ första stycket h) värme som avses i 7§ 1av den som inte kan medges mom. första stycket h)registrering som skattskyldig lagen (1962:372) omförbrukare av bränsle. bensinskatt eller 24§ första stycket h) av den som inte kan medges registrering som skattskyldig förbrukare av bensin eller i bilaga 1 angivet bränsle. 2. lag om ändring i lagen (1990:582) om koldioxidskatt med den ändringen att 3§ erhåller följande som utskottets förslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag 3§I fråga om -- -- -- -- -- -- -- -- -- allmän energiskatt.I fråga om varuslag som I fråga om varuslag somär skattepliktiga enligt är skattepliktiga enligt1§ andra stycket 1§ andra styckettillämpas lagen (1961:372) tillämpas lagen (1961:372)om bensinskatt utom 1§ och om bensinskatt utom 1§,2§ första och andra 2§ första och andrastyckena. Bestämmelserna om styckena och 7§ 1 mom.bensin i nämnda lag första stycket h).gäller de varuslag som Bestämmelserna om bensin iär skattepliktiga enligt nämnda lag gäller de1§ andra stycket denna lag. varuslag som är skattepliktiga enligt 1§ andra stycket denna lag. dels antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskattHärigenom föreskrivs att 7§ lagen (1961:372) ombensinskatt1 skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 7§21 mom. I deklaration får avdrag göras för skatt på bensin, somhara) förvärvats för återförsäljning eller förbrukning i egenrörelse och för vilken skattskyldighet tidigare inträtt,b) återtagits i samband med återgång av köp,c) förbrukats eller sålts för förbrukning för framdrivande avtåg eller andra järnvägsfordon,d) av den skattskyldige eller för hans räkning utförts urSverige eller förts till svensk frihamn för annat ändamål än attförbrukas där,e) sålts med förlust för den skattskyldige, i den månförlusten hänför sig till bristande betalning från köparen,f) förbrukats eller f) förbrukats ellersålts för förbrukning sålts för förbrukningvid produktion av vid produktion avskattepliktig elkraft. skattepliktig elkraft, h) förbrukats för produktion av värme vid samtidig produktion av värme och skattepliktig elektrisk kraft i en kraftvärmeanläggning.Avdrag enligt första stycket e) får göras med belopp somsvarar mot så stor del av skatten som förlusten visas utgöra avvarans försäljningspris. Har sådant avdrag gjorts och inflyterdärefter betalning skall redovisning åter lämnas för skatten påde varor som betalningen avser.2 mom. Annan än den som är registrerad får köpa in bensin utanskatt mot avgivande av en försäkran till leverantören attbensinen skall användas för ett sådant ändamål som avses i 1mom.