bet · GE01SkU24 · 1991-05-14 00:00:00 — per kg kadmium i handelsgödsel börinföras den 1 januari 1992.Enligt vad som framgår av propositionen (s. 442 f.) bedömsriksdagens delmål om en tioprocentig minskning av användningenav handelsgödsel --1992 kunna nås som enföljd av det livsmedelspolitiska beslutet, höjdaprisregleringsavgifter och ett lägre gödseloptimum. En slutligredovisning skall göras av lantbruksstyrelsen senast den 12december 1991. Om delmålet då inte anses kunna nås skalllantbruksstyrelsen lämna förslag till ytterligare åtgärder. Enmiljöskatt på handelsgödsel bör enligt propositionen övervägasnär prisregleringsavgifterna slopas. skall detutredas om en skatt är lämplig och vilken nivå som ärkostnadseffektiv för att få till stånd en minskning avkväveläckaget. En särskild utredare kommer att (prop. s. 451)tillkallas för att utreda behov, möjligheter och konsekvenserav att införa ett avgiftssystem för kadmium i handelsgödselnär prisregleringssystemet upphör.Av det anförda framgår att frågan om en ändrad utformning avgödselmedelsavgiften och om en avgift på kadmium ihandelsgödsel är föremål för överväganden inomregeringskansliet och kommer att utredas. Utskottet är motbakgrund härav inte berett att tillstyrka något av de aktuellamotionsyrkandena utan avstyrker dessa.Obevuxen åkermarkMiljöavgiftsutredningen har i sitt slutbetänkande (1990:59)Sätt värde på miljön behandlat frågan om styrmedel för atthålla åkermarken bevuxen under så stor del av året som möjligtför att minska växtnäringsläckaget. De metoder som övervägtsär dels kvantitativa restriktioner, dels en avgift på obevuxenåkermark. Målsättningen har varit att öka andelen höst- ochvinterbevuxen på främst och Svealandsslättbygder.I motion Sk625 (yrkande 16) av m.fl. (mp) tarmotionärerna upp miljöavgiftsutredningens förslag om enminskning av kväveläckaget genom en miljöavgift på åker som ärobevuxen . De hemställer att fattar beslutom en miljöskatt om . per ha och månad i Götalandskustbygder och om . per ha och månad i övrigajordbruksbygder. Skatten skall återföras till jordbruket genombidrag till mellangrödor.Av propositionen framgår att krav på att viss procent avåkermarken skall hållas bevuxen i höst- och vintertidkommer att genomföras . Regeringen har vidareföreslagit att 14,8 milj.kr. anvisas för information samtförsöks- resp. utvecklingsverksamhet rörande höst- ochvinterbevuxen för perioden /92--1993/94.Jordbruksutskottet har tillstyrkt förslaget.Av det anförda framgår att det är aktuellt med enavgift för obevuxen åker. Utskottet avstyrker motionen.I motion Sk668 (yrkande 2, delvis) av m.fl.(mp) begär motionärerna ett tillkännagivande om att enmiljöavgift på kväveutsläpp från avloppsreningsverk börinföras.Utskottet anser att reningsgraden i de kommunala avloppsverkenlämpligen bör styras på annat sätt än genom att de beläggs medmiljöavgifter på sina utsläpp. Utskottet avstyrker motionen.I motion Sk632 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om att de kommunala VA-avgifterna börkompletteras med en utsläppsavgift för enskilda hushålloch företag med bristfällig eller obefintlig rening avavloppsvatten.Frågan huruvida en enskild fastighet bör vara ansluten tillreningsverk eller inte och frågan om kostnader som vållas avföretag med särskilt svåra utsläpp bör enligt utskottetsmening i första hand kunna lösas inom ramen för den nuvarandeVA-lagstiftningen. Utskottet anser inte att den föreslagnautsläppsavgiften utgör något kostnadseffektivt alternativ tillsådana lösningar och avstyrker därför motionen.BekämpningsmedelI motion Sk706 (delvis) av m.fl. (m) yrkarmotionärerna att skatten på bekämpningsmedel avskaffas. Imotion Sk625 (yrkandena 14 och 15) av m.fl. (mp)yrkar motionärerna att den nuvarande skatten påbekämpningsmedel utvecklas så att en högre avgift läggs påfarligare substanser och så att avgiften omfattar även andrabekämpningsmedel än sådana som används i jordbruk. Skattenskall återföras till jordbruket resp. tillfalla en särskildmiljöfond.Av propositionen framgår att kemikalieinspektionen får iuppdrag att i samråd med lantbruksstyrelsen ochnaturvårdsverket pröva möjligheten att införa differentierademiljöavgifter i förhållande till medlens farlighet och riskenmed deras användning. Uppdraget skall redovisas senast den 1juni 1992. Utskottet anser att resultatet av dettautredningsarbete bör avvaktas och avstyrker därför motionen.Fosfor i tvättmedelI två motioner framställs yrkanden om miljöskatter på fosfor itvättmedel. I motion Sk625 (yrkande 12) av m.fl.(mp) hemställs att begär förslag om en skatt på allbetydande fosforförbrukning, och i motion Sk668 (yrkande 2,delvis) av m.fl. (mp) hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att en miljöskatt börinföras på fosfor i tvättmedel.De flesta större reningsverken har en väl fungerandefosforreduktion på 90--. Utsläpp av fosfor från enskildaavloppsanläggningar i glesbygd och fritidshusområden kan dockutgöra ett problem när de inte är anslutna till reningsverkmed fullgod fosforrening. Regeringen anser därför enligt vadsom framgår av propositionen att tillsynen över dessaanläggningar måste intensifieras. Frågan om fosfor itvättmedel i mjölkrum har utretts av (prop.s. Den totala fosformängden från denna källa är ca 150ton . anser att direktarekommendationer om en övergång till fosforfattiga ellerfosforfria tvättmedel i mjölkrum inte bör ges innanersättningskemikalierna för fosfor och tilltänkta diskmedelsmiljöpåverkan utretts tillfredsställande. I övrigt bör enligtregeringen (prop. s. 225) en informationskampanj om behovetoch möjligheterna att övergå till fosfatfria tvättmedelgenomföras för att förbättra situationen i glesbygdsområden.Enligt utskottets mening finns det inte skäl att nu övervägaatt införa en allmän avgift på fosfor, och utskottet avstyrkerdärför motionerna.Industriprocesser och klorI motion Sk625 (yrkande 18) av m.fl. (mp) yrkarmotionärerna att det införs en miljöavgift på klor som användsför blekning. I motion Sk698 av m.fl. (mp) begärmotionärerna ett tillkännagivande om att frågan om ettmiljöskatte- eller miljöavgiftssystem för industrin börutredas (yrkande 1) och hemställer att hosregeringen begär ett förslag om miljöavgifter på koldioxid,svaveldioxid och kväveoxider i processindustrin (yrkande 2).Motionärerna begär också ett tillkännagivande om vikten av attfrågan om ett sådant miljöavgiftssystem tas upp iinternationella sammanhang (yrkande 3).Miljöavgiftsutredningen har i sitt slutbetänkande (SOU1990:59) Sätt värde på miljön analyserat frågan om ensvavelskatt på processindustrins utsläpp av svavel och om enutvidgning av avgiften på utsläpp av kväveoxider tillindustriella processer och har därvid funnit att miljöavgifterav den aktuella storleken skulle innebära kännbarakonsekvenser för de branscher som berörs. Utredningen förordardärför att styrningen i stället sker genom skärpta krav vidprövningen enligt miljöskyddslagen. Av propositionen framgåratt regeringen ansluter sig till denna bedömning och avser attmeddela riktlinjer för prövningen enligt miljöskyddslagen avindustriella utsläpp som innebär att åtgärder skall vidtas upptill en kostnad av . per kg svavel och . När det gäller skogsindustrins utsläpp avklororganisk substans bedömer regeringen att en avgift måstesättas så högt att det inte kan uteslutas att den försvagarbranschens lönsamhet och konkurrensförmåga. Då utvecklingenvarit gynnsam när det gäller begränsningar av dessa utsläppanser regeringen att det inte är nödvändigt att föreslå ensådan avgift. Regeringen har dock för avsikt att noga följautvecklingen för att förvissa sig om att utsläppen fortsätteratt minska på önskvärt sätt. ges i uppdragatt upprätta och genomföra ett tioårigt program för översyn avindustrins utsläppsvillkor i syfte att minskautsläppen ned till sådana nivåer att miljön inte tar skada ochatt hälsan inte påverkas.Utskottet delar regeringens bedömning när det gäller valet avstyrmedel för industrins processer och avstyrker därförmotionsyrkandena.Förpackningar, m.m.I flera motioner framställs yrkanden om införande ellerutredning av olika former av miljöskatter på förpackningar.Sådana yrkanden framställs i motionerna Sk656 av GunillaAndersson och (), Sk666 (yrkande 2) avLars m.fl. (v), Sk625 (yrkande 22) av . (mp), Sk627 (yrkandena 36 och 37) av . (mp), Sk731 av och () ochJo119 (yrkandena 11 och 12) av m.fl. (mp).Utredningen om åtgärder och styrmedel för att påverkatillverkning, distribution, användning och kvittblivning avförpackningar har i ett delbetänkande lagt fram ett förslag omen ökad differentiering av den nuvarande skatten pådryckesförpackningar. Med anledning av en utveckling inom EGpå senare tid där tillverkare, distributörer och handel görsansvariga för insamling och återvinning av avfall harregeringen i tilläggsdirektiv givit utredningen i uppdrag attutarbeta ett principförslag om ett sådant ansvar vad gällerreturhantering och återvinning av förpackningar. Utskottetanser att detta förslag bör avvaktas innan ställning tas tillfrågan om styrmedel för förpackningar och avstyrker i avvaktanhärpå de nu aktuella motionerna.I motion Sk635 av m.fl. (v) yrkar motionärernaatt det införs en miljöskatt på papperskonsumtion för attpå det sättet garantera ett minimipris på returpapper.Utskottet konstaterar att propositionen innehåller ett förslagom ekonomiska styrmedel för att få till stånd en bättreavfallsåtervinning. Förslaget innebär att kommunerna fårmöjlighet att differentiera avfallstaxorna för att på detsättet stimulera till källsortering och återvinning av avfall.Det förslag om en avfallsavgift som miljöavgiftsutredningenlagt fram i sitt slutbetänkande (1990:59) Sätt värde påmiljön har mött praktiska och principiella invändningar. Detframgår att regeringen anser att de differentierade kommunalaavfallstaxorna kan behöva kompletteras med ytterligarestyrmedel och därför avser att överväga hur sådana styrmedelkan utformas. Enligt utskottets mening bör effekten av deföreslagna åtgärderna samt regeringens fortsatta övervägandennu avvaktas. Utskottet avstyrker därför motionen.Nickel/kadmiumbatterierI motion Sk625 (yrkande 23) av m.fl. (mp) begärmotionärerna ett tillkännagivande om att en miljöavgift ochåterlämningspremie för nickel/kadmiumbatterier bör införas den1 juli 1991.Av propositionen framgår att regeringen har för avsikt atthöja den nuvarande batteriavgiften till ennivå motsvarande per gram batterivikt. Nivån äravpassad för att en återlämningspremie skall kunna lämnas,och regeringen avser att efter överläggningar med bl.a.företrädare för branschen återkomma till med förslagtill villkor för ekonomisk ersättning för sådanapremieutbetalningar och lagstiftning som kan behövas.Enligt utskottets uppfattning bör regeringens förslag i sakenavvaktas, och utskottet avstyrker därför motionen.Bly i hagel och sänkenI motion Sk606 av och iVårgårda (c) hemställer motionärerna att begär ettförslag om miljöavgifter på bly i hagel och sänken.Sedan kemikalieinspektionen och i rapportenBegränsningsuppdraget föreslagit ett förbud mot blyhagelfr.o.m. har jakt- och skytteorganisationerförklarat att de avser att ta initiativ till en frivilligövergång till järnhagel. Av propositionen framgår attregeringen kommer att träffa överenskommelser om en sådanavveckling i samråd med jägarintressen ochnaturvårdsintressen. När det gäller jakt i våtmarker och andrakänsliga områden är avsikten att avvecklingen skall ske underde närmaste åren, och i övrigt bör övergången enligtregeringens bedömning vara genomförd i början av 2000-talet.Anledningen till den förhållandevis långa övergångstiden äratt huvuddelen av hagelvapnen måste bytas ut. Problemet medbly i sänken har uppmärksammats inom sportfisket genom olikalokala förbud, och sportfiskarnas förbund har utfärdatrekommendationer till sina medlemmar att använda blyfriasänken.Enligt utskottets mening bör den angivna utvecklingen med enfrivillig avveckling av användningen av blyhagel och blysänkennu avvaktas, och utskottet avstyrker därför motionen.ReklamskattenI flera motioner framställs yrkanden beträffandereklamskatten. I motion Sk721 av och Ing-BrittNygren (m) begärs en sänkning av skatten, och i motionernaSk433 (yrkande 27) av m.fl. (v), Sk703 avElisabeth m.fl. (v) och Sk627 (yrkandena 34 och 35) avInger Schörling m.fl. (mp) begärs en höjning och utvidgning avskatten. I motion Sk729 av m.fl. (mp)hemställs att skatten differentieras med hänsyn tillutformning och distributionssätt. I motion Sk690 av YngveWernersson (s) begärs att reklamen påförs en ytterligare skattför finansiering av konsumentupplysning.Reklamskatteutredningen har gjort en omfattande översyn avreklamskatten i syfte bl.a. att komma till rätta med detillämpningsproblem och konkurrensneutralitetsproblem som dentekniska utvecklingen på mediaområdet lett till. Ett annatsyfte har varit att förenkla administrationen avreklamskatten. Utredningen har överlämnat betänkandet (SOU1988:17) Reklamskatt. Betänkandet har remissbehandlats och ärför närvarande föremål för överväganden inomregeringskansliet. Utskottet anser att den fortsattabehandlingen av reklamskatteutredningens betänkande böravvaktas och är därför inte berett att tillstyrka något av deaktuella motionsyrkandena utan avstyrker dessa.ReseskattenI motion Sk691 av och () yrkarmotionärerna att den nuvarande reseskatten på . perpassagerare vid charterflygning till utländsk ort omformastill en procentavgift så att den inte missgynnar korta resor.Utskottet anser att praktiska och administrativa skäl läggerhinder i vägen för en sådan utformning av skatten ochavstyrker därför motionen.HundskattenEnligt 7§ hundskattelagen åligger det varje kommun att föraett hundskatteregister över anmälda innehav av skattepliktigahundar. Kommunerna har rätt att själva bestämma hundskattensstorlek.I motion Sk609 av Tom () begär motionären etttillkännagivande om att lagen om hundregister bör slopas.Enligt motionären har det genom en dom i kammarrätten nufastslagits att kommunerna inte har rätt att sätta hundskattentill 0kr. utan att de måste ta ut skatt motsvarandekostnaden för registret.Utskottet har vid sin tidigare behandling av liknandeyrkanden, senast i betänkandet 1989/90:SkU6 om hundskatt,framhållit att ett huvudsyfte med hundregistret ochhundskatten är att säkerställa en tillfredsställanderegistrering av hundbeståndet i landet och har därför intevarit berett att medverka till en omprövning av kommunernasåligganden i detta hänseende. Vad motionären anfört föranlederinte något ändrat ställningstagande och utskottet avstyrkerdärför motionen. beträffande bensinskattenatt bifaller proposition 1990/91:90 i denna del ochavslår motionerna 1990/91:Sk53 yrkande 1, 1990/91:Sk54,1990/91:Sk55, 1990/91:Sk371 yrkande 5, 1990/91:Sk391yrkande 5, 1990/91:Sk395 yrkande 6, 1990/91:Sk424 yrkande15, 1990/91:Sk625 yrkande 7 och 1990/91:Sk736,res. 1 (m)res. 2 (fp)res. 3 (v)res. 4 (mp)s.y. 1 (c)2. beträffande regionalt differentierad bensinskattatt avslår motionerna 1990/91:Sk52,1990/91:Sk652, 1990/91:Sk655, 1990/91:Sk686 och1990/91:T257,res. 5 (v)res. 6 (mp)3. beträffande miljöklassindelningen av oljoratt bifaller proposition 1990/91:90 i denna del ochavslår motionerna 1990/91:Sk53 yrkande 2, 1990/91:Sk56yrkandena 1 och 2 och 1990/91:Jo730 yrkande 8,res. 7 (mp)4. beträffande flygbränsleatt avslår motionerna 1990/91:Sk433 yrkande 23 och1990/91:Sk702 yrkande 2,res. 8 (v)5. beträffande infrastrukturskattatt avslår motion 1990/91:Sk702 yrkande 1,res. 9 (v)6. beträffande landningsavgifteratt avslår motionerna 1990/91:Sk625 yrkande 8 idenna del, 1990/91:Sk627 yrkande 30 i denna del och1990/91:Sk629 i denna del,res. 10 (mp) -- delviss.y. 2 (v) -- delvis7. beträffande miljöskatten på inrikes flygatt avslår motionerna 1990/91:Sk625 yrkande 8 idenna del, 1990/91:Sk627 yrkande 30 i denna del och1990/91:Sk629 i denna del,res. 10 (mp) -- delviss.y. 2 (v) -- delvis8. beträffande gödselmedelsavgiftenatt avslår motionerna 1990/91:Sk625 yrkandena 13och 17, 1990/91:Sk706 i denna del och 1990/91:Jo110 yrkande22,res. 11 (m)res. 12 (fp)res. 13 (mp)9. beträffande obevuxen åkermarkatt avslår motion 1990/91:Sk625 yrkande 16,res. 14 (mp)10. beträffande miljöavgift på avloppsreningsverkatt avslår motion 1990/91:Sk668 yrkande 2 i dennadel,res. 15 (mp)11. beträffande utsläppsavgiftatt avslår motion 1990/91:Sk632,12. beträffande bekämpningsmedelsavgiftenatt avslår motionerna 1990/91:Sk625 yrkandena 14och 15 och 1990/91:Sk706 i denna del,res. 16 (m)res. 17 (mp)13. beträffande fosfor i tvättmedelatt avslår motionerna 1990/91:Sk625 yrkande 12 och1990/91:Sk668 yrkande 2 i denna del,res. 18 (mp)14. beträffande industriprocesser och kloratt avslår motionerna 1990/91:Sk625 yrkande 18 och1990/91:Sk698 yrkandena 1--3,res. 19 (mp)15. beträffande förpackningaratt avslår motionerna 1990/91:Sk625 yrkande 22,1990/91:Sk627 yrkandena 36 och 37, 1990/91:Sk656,1990/91:Sk666 yrkande 2, 1990/91:Sk731 och 1990/91:Jo119yrkandena 11 och 12,res. 20 (v)res. 21 (mp)16. beträffande miljöskatt på papperskonsumtionatt avslår motion 1990/91:Sk635,res. 22 (v)17. beträffande nickel/kadmiumbatterieratt avslår motion 1990/91:Sk625 yrkande 23,res. 23 (mp)18. beträffande bly i hagel och sänkenatt avslår motion 1990/91:Sk606,19. beträffande reklamskattenatt avslår motionerna 1990/91:Sk433 yrkande 27,1990/91:Sk627 yrkandena 34 och 35, 1990/91:Sk690,1990/91:Sk703, 1990/91:Sk721 och 1990/91:Sk729,res. 24 (v)res. 25 (mp)20. beträffande reseskattenatt avslår motion 1990/91:Sk691,21. beträffande hundskattenatt avslår motion 1990/91:Sk609,res. 26 (m, fp, c)22. beträffande lagförslagenatt med anledning av vad utskottet ovan hemställtantar de vid propositionen fogade förslagen till11. lag om ändring i lagen (1961:372) om bensinskatt,12. lag om ändring i lagen (1957:262) om allmän energiskatt.Stockholm den 14 maj 1991På skatteutskottets vägnarLars HedforsNärvarande: (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), MarianneAndersson i (s), () och RuneBerglund (s). Bensinskatten (mom. 1 och mom. 22 i motsvarande del), och (alla m) hardels anfört följande:Vi anser att regeringens förslag är otillräckligt. ärpriset på blyfri högoktanig bensin högre än prisetför motsvarande blyade bensin. Regeringen föreslår attskatterabatten för blyad bensin ökar med (inkl.moms). Detta innebär att priset på blyfri högoktanig bensinkommer ner på ungefär samma nivå som den blyade bensinen. Vianser att prisskillnaden måste ökas ytterligare för att flerkonsumenter skall stimuleras till att övergå till oblyadbensin.Prisskillnaden bör enligt vår mening vara per liter.Vårt förslag innebär att även oblyad bensin med högre oktantalblir konkurrenskraftig i förhållande till motsvarande blyadebensin. Denna åtgärd kan också påskynda övergången tillkatalytiskt avgasrenade bilar.Vi tillstyrker med det anförda motion Sk53 yrkande 1.dels vid moment 1 och moment 22 i motsvarande delhemställt1. beträffande bensinskattenatt med bifall till motion 1990/91:Sk53 yrkande 1,med anledning av proposition 1990/91:90 i denna del ochmotionerna 1990/91:Sk371 yrkande 5, 1990/91:Sk391 yrkande5, 1990/91:Sk395 yrkande 6, 1990/91:Sk424 yrkande 15,1990/91:Sk736 och med avslag på motionerna 1990/91:Sk54,1990/91:Sk55 och 1990/91:Sk625 yrkande 7 beslutar sänkabensinskatten för blyfri bensin med per liter,22. beträffande lagförslagen såvitt avser bensinskattenatt med anledning av vad utskottet ovan hemställtantar det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i lagen (1961:372) om bensinskatt med den ändringenatt orden "" byts ut mot orden "64öre" på två ställen och orden "" byts ut motorden "" på två ställen.2. Bensinskatten (mom. 1 och mom. 22 i motsvarande del)och (båda fp) hardels anfört följande:För att ytterligare stimulera övergången från blyad tillblyfri bensin vill vi öka prisskillnaden till inklusivemoms. Skillnaden i bensinskatt bör således vara perliter.Förändringen bör genomföras på ett sådant sätt att den varkenökar eller minskar statens inkomster av bensinskatt ochsåledes vara statsfinansiellt neutral. Eftersom den blyfriabensinen svarar för närmare hälften av försäljningen börsänkningen av skatten för blyfri bensin vara förenad med enlika stor höjning av skatten för blyad bensin. Regeringensförslag om en höjning med för blyad bensin och ensänkning med för oblyad bensin är såledesöverfinansierat.Enligt vår mening bör således skatteskillnaden ökas med 16 örei stället för med och förändringen fördelas lika mellanden blyfria och den blyade bensinen. Vi tillstyrker därförmotion Sk55.dels vid moment 1 och moment 22 i motsvarande delhemställt1. beträffande bensinskattenatt med bifall till motion 1990/91:Sk55, medanledning av proposition 1990/91:90 i denna del och motionerna1990/91:Sk371 yrkande 5, 1990/91:Sk391 yrkande 5,1990/91:Sk395 yrkande 6, 1990/91:Sk424 yrkande 15,1990/91:Sk736 och med avslag på motionerna 1990/91:Sk54,1990/91:Sk53 yrkande 1 och 1990/91:Sk625 yrkande 7beslutar sänka bensinskatten för blyfri bensin med ochhöja bensinskatten för blyad bensin med samma belopp,22. beträffande lagförslagen såvitt avser bensinskattenatt med anledning av vad utskottet ovan hemställtantar det vid propositionen fogade förslaget till lag omändring i lagen (1961:372) om bensinskatt med den ändringenatt orden "" byts ut mot orden "72öre" på två ställen och orden "" byts ut motorden "" på två ställen.3. Bensinskatten (mom. 1)() hardels anfört följande:Vänsterpartiet anser inte att den av regeringen föreslagnaskatterabatten för blyfri bensin är tillräcklig.Vänsterpartiet har i tidigare sammanhang föreslagit attskillnaden i bensinskatt mellan blyad resp. oblyad bensinskall öka med . Vi menar fortfarande att det är enrimlig ökning.Regeringens förslag om en ökad skillnad på endast ärinte tillräckligt med tanke på att blyutsläppen från trafikenfortfarande är den dominerande källan och så kommer att förbliunder . Bly har redan i låga doser mycket negativinverkan på allt levande varför differensen bör tas ut som enhöjd skatt på blyad bensin.Vänsterpartiets förslag i motion Sk54 bör bifallas ochriksdagen som sin mening ge regeringen till känna vad somanförts om att skatteskillnaden bör vara plus moms perliter.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande bensinskattenatt med bifall till motion 1990/91:Sk54 och medanledning av motionerna 1990/91:Sk53 yrkande 1,1990/91:Sk55, 1990/91:Sk371 yrkande 5, 1990/91:Sk391yrkande 5, 1990/91:Sk395 yrkande 6, 1990/91:Sk424 yrkande15, 1990/91:Sk625 yrkande 7 och 1990/91:Sk736dels bifaller proposition 1990/91:90 i denna del,dels som sin mening ger regeringen till känna att rabattenför blyfri bensin bör vara 34 öre.4. Bensinskatten (mom. 1 och mom. 22 i motsvarande del)() hardels anfört följande:Vi inom anser att full hänsyn inte tagits tillmiljökostnaderna i kostnadsansvaret för vare sig bensinskatteneller kilometerskatten. Såväl försurningen som skador påbyggnadsverk och växtlighet tilltar. Vägtrafikens utsläpp skerdessutom inne i tättbebyggda områden och drabbar därmed såvälmänniskors hälsa som byggnader värre än vad utsläpp från t.ex.fjärrvärmeverk gör. Vi har därför i annat sammanhangföreslagit att vägtrafikens utsläpp belastas med högremiljöavgifter för utsläpp av kväveoxid resp. kolväte.Det är angeläget att snabbt få bort miljögiftet bly ur bensin.Blyfri bensin är också en förutsättning för effektiv rening.Högoktaniga blyfria bensinkvalitéer finns numera att tillgå.Skatteskillnaden mellan blyad och oblyad bensin kan sägasutgöra en särskild blyskatt. Skillnaden är perliter och är egentligen en rabatt för blyfri bensin. Enligt deförslag som vi lagt fram skall blyad bensin beläggas med enextra miljöavgift på per liter. Avsikten är attavgiftsmedlen skall tillfalla en särskild kollektivtrafikfondför investeringar i markbunden och miljöanpassadkollektivtrafik. Genom avgiften på bly i bensin blir dennuvarande skatterabatten på blyfri bensin obehövlig och kantas bort.Enligt min mening bör begära ett förslag om en sådansärskild miljöavgift på bly i bensin.