bet · GE01UU15 · 1991-03-28 00:00:00 — Utskottet kommer under vårenatt i ett separat betänkande behandla de motioner som väckts rörandeanvändningen och innehållet i biståndet till Central- och Östeuropa.Ett antal motioner från liberalerna (U246), (U231),(U244) och (U239) jämte en enskild motion U253 (s)återspeglar en oro över att finansieringen av insatserna i Central- ochÖsteuropa över biståndsramen sker på bekostnad av resursöverföringen tillu-länderna.Utskottet vill med anledning härav anföra följande. Regeringen lade förraåret fram förslag om ett biståndsprogram för Central- och Östeuropainnefattande insatser till ett belopp av , varav900 milj.kr. finansieras över biståndsanslaget. Utanför detta program om 1miljard finansieras bl.a. deltagande i Europeiska (). De insatser som påbörjats och planeras faller enligt utskottetsuppfattning väl inom ramen för de svenska biståndsmålen, med tonvikten lagd påmiljöförbättrande åtgärder samt främjande av en demokratisk utveckling ochreformer i marknadsekonomisk riktning. Flera av de central- och östeuropeiskaländernas bruttonationalinkomster ligger i nivå med vissa . Destödinsatser som behövs för att underlätta genomförandet av reformprogram somigångsatts i de central- och östeuropeiska länderna har flera likheter medmotsvarande insatser i , exempelvis det förvaltningsbistånd som lämnas.Utskottet anser därför det motiverat att med biståndsmedel stödja de central-och östeuropeiska ländernas utveckling under det skede då stora krav ställs påuppbyggnad och reformering av deras ekonomiska och politiska system liksom påen restaurering av miljön. Utskottet vill här tillfoga att en positivutveckling i på lång sikt sannolikt kommer att vidgautrymmet för resursöverföringen till u-länderna.De föreslagna insatserna i de central- och östeuropeiska länderna är viktigaoch betydande men sett i relation till hela biståndet av relativt begränsadomfattning volymmässigt. Grovt beräknat motsvarar de biståndsfinansieradeinsatserna av det totala biståndet. För innevarande budgetår kundebiståndet till inrymmas i en mycket stor total ökning avbiståndsramen. Den nominella ökningen av biståndets totalanslag enligtförslaget för nästkommande budgetår uppgår till 871 milj.kr., således i nivåmed hela treårsanslaget för . Utrymmet har enligt åretsbudgetproposition ökat ytterligare genom en anslagsteknisk förändring vadgäller bidraget till . Utskottet anser mot denna bakgrund att Sverigesmöjligheter att långsiktigt stödja de fattigaste ländernas utveckling inteförsämras genom biståndsinsatserna i Central- och Östeuropa.I motion U253 (s), yrkande 2, föreslås att anslaget till Central- ochÖsteuropa för /93 ges ett särskilt konto och skiljs ut frånbiståndsanslaget. I motion U240 (m) och U531 (m) förordas att inom ramen förbiståndsanslaget två nya huvudprogram inrättas: "Utvecklingssamarbete medCentral- och " samt "Samarbetsprogram med , ochLitauen". Sistnämnda program föreslås anslagsmässigt förstärkas med 50 milj.kr.I motion U239 (mp) föreslås att samarbetsprogrammet för Central- och Östeuropai sin helhet finansieras genom en nyinrättad europeisk miljöfond uppgående miljard. Även i motion U203 (fp) föreslås att östeuropastödet utökas med50 milj.kr. för bistånd till Baltikum.Utskottet konstaterar att propositionens medelsförslag vad gäller samarbetetmed fördelar sig på anslagen C 1. Multilateraltutvecklingssamarbete när det gäller multilaterala insatser och C 3. Andrabiståndsprogram vad gäller bilaterala insatser. Utskottet har ingen erinran motdenna anslagstekniska uppdelning. Utskottet noterar vidare att av de medel somanslagits för bilateralt samarbete med utom , dvs.225 milj.kr. , avses merparten att användas för insatser i Baltikum.Baltikum är med andra ord redan ett prioriterat område.Härmed avstyrks yrkande 1 i motion U203 (fp), yrkande 6 i motion U239 (mp),yrkandena 25 och 26 i motion U240 (m), yrkande 1 i motion U244 (v), yrkande 1(delvis) i motion U246 (fp), yrkande 2 i motion U253 samt yrkandena 7 och 8 imotion U531 (m).Yrkande 2 i motion U246 (fp) och yrkande 2 i motion U244 (v) går emotpropositionens förslag om finansiering av vissa flyktingkostnader överbiståndsanslaget.När det gäller regeringens förslag i denna del kan utskottet konstatera attsådan finansiering med biståndsmedel ligger i linje med de regler somuppställts av , det organ som bl.a. har till uppgiftatt granska i-ländernas bistånd. Härutöver kan anföras att även mottagande avflyktingar är ett uttryck för internationell solidaritet.Med det ovan anförda avstyrker utskottet yrkande 2 i motion U246 (fp) ochyrkande 2 i motion U244 (v).Folkpartiet liberalerna ser enligt motion U246 enprocentmålet som en etapp ilinje med den långsiktiga ambitionen om av BNI till bistånd. Ävenvänsterpartiet anser enligt motion U244 att målsättningen bör vara att avbruttonationalinkomsten går till biståndet och att biståndsanslaget nästabudgetår bör öka . I motion U253 (s) anförs att iinternationella fora skall verka för att andra i-länder höjer sitt bistånd,samt att det svenska målet om av BNI till bistånd till de fattiga ländernapå sikt skall nås. I motion U253 (s) anges också att budgetpropositionensförslag vad gäller bistånd till och flyktingkostnadernainnebär en försvagning av enprocentmålet. Detta kan enligt motionen accepterassom en tillfällig lösning i en pressad ekonomisk situation, men ochsenast /94 bör biståndet återgå till sin ursprungliga nivå.Den av fastlagda målsättningen om att biståndet skall utgöra avBNI är inte formulerad som en övre gräns och utesluter inte framtida ökningarav det svenska biståndets andel av BNI. Utskottet anser i likhet med vad somframfördes i föregående biståndsbetänkande (1989/90:UU15) att det inte nu finnsanledning att uppställa nya kvantitativa mål för biståndet. Det är desto merangeläget att fortsatt uppmärksamma kvalitetsaspekterna i biståndet och utformabiståndet så att det allt bättre kan möta behoven i u-länderna.Utskottet tillstyrker mot bakgrund av ovanstående regeringens förslag tilltotal medelsram för biståndet om 13 871 milj.kr. Detta belopp motsvarar avden uppskattade bruttonationalinkomsten för nästa budgetår.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att , jämte endastDanmark, och , uppfyller FNs 0,7-procentsmål. Det är defaktiska biståndsutbetalningarna som härvid beräknas. Dessa varierar avnaturliga skäl något över åren. uppgick de svenska biståndsutbetalningarnatill av BNI. Utskottet noterar i detta sammanhang med oro att deinternationella biståndsflödena enligt DACs statistik stagnerat under senareår, givetvis med stora variationer mellan de olika biståndsgivande länderna.Utskottet utgår ifrån att , i samarbete med främst övriga nordiskaländer, även i fortsättningen kraftfullt kommer att driva volymfrågan i olikainternationella fora i syfte att verka för en bättre uppfyllelse av detbiståndsmål FNs medlemsstater kommit överens om.Med det ovan anförda avstyrks yrkande 1 (delvis) och yrkande 41 i motion U246(fp), yrkande 3 (delvis) i motion U244 (v). Yrkandena 1, 3 och 4 i motion U253(s) får anses besvarade.Allmänna riktlinjer för utvecklingssamarbetetPropositionen (s. 51--88 )De senaste årens världspolitiska förändringar, de stora skillnaderna iu-ländernas utveckling under loppet av och de växande ömsesidigaberoendena mellan u- och i-länder har enligt propositionen ställt detinternationella samarbetet inför svåra och också nya utmaningar.I ekonomiskt hänseende har det handlat om att återupprätta tillväxten i svårtkrisdrabbade länder och om att få till stånd en mer öppen, stabil och gynnsaminternationell ekonomisk omgivning. I miljömässigt hänseende har det handlat omatt hitta formerna för ett samarbete kring de globala och internationellamiljöhoten, liksom för stödet till de fattiga ländernas ansträngningar attskapa en miljömässigt hållbar utveckling. Det har också handlat om att i denavspänning som rått mellan stormakterna stödja en utveckling mot fred ochåteruppbyggnad i områden som drabbats av krig och konflikt, liksom enutveckling mot demokrati och frihet i länder där mänskliga rättigheterförtrampats.Regeringen välkomnar också det budskap som klart framkommer i rapporternaHuman Development Report 1990 (UNDP) och 1990 ()att det finns realistiska möjligheter att avsevärt minska antalet fattiga ivärlden om man tillämpar en utvecklingsstrategi som kombinerar ekonomisktillväxt med en rättvisare resursfördelning och sociala insatser.Det internationella samfundet kan stödja på många sätt: minskadprotektionism, ökade resursflöden, skuldlättnad och, inte minst, en stabilvärldsekonomisk omgivning. kommer också biståndet attspela en central roll, särskilt i de fattigaste länderna.Demokratifrämjande biståndRegeringen framhåller att demokratimålet bär i sig de grundläggandebevekelsegrunderna för utvecklingssamarbetet, eftersom det baseras påuppfattningen om och engagemanget för alla människors lika värde och derasgrundläggande rätt till ett liv i frihet från förtryck och utsugning.Genom demokratimålet tar ställning mot alla former av politisktförtryck. Det är ett uttryck för strävan att stärka förutsättningarna för merarättvisa och öppna samhällen som ger den enskilde möjligheter att delta aktivti både den ekonomiska och politiska processen. Demokrati är en avförutsättningarna för att driva utvecklingen framåt.Demokratimålet är också ett åtagande att främja respekt för mänskligarättigheter, så som de definieras i de konventioner som anslutit sigtill och som huvudsakligen består av två grupper av rättigheter: de politiskaoch medborgerliga samt de ekonomiska och sociala. För har bådagrupperna av rättigheter lika stor betydelse, även om de är olika till sinkaraktär.Det svenska biståndet utgör, med sitt omfång och innehåll, i sin helhet ettstöd till ekonomiska och sociala rättigheter. Det långsiktigastödet för att stärka ekonomisk tillväxt och rättvis fördelning och betoningenav insatser i de sociala sektorerna är här av särskild vikt. De båda gruppernaav rättigheter är kopplade till varandra. Så är exempelvis läskunnigheten ettviktigt verktyg för att kunna tillvarata de medborgerliga och politiskarättigheterna.Stödet till de medborgerliga och politiska rättigheterna utgörs både avlångsiktiga insatser för mänsklig utveckling, som exempelvis utbildning, samtriktat stöd till insatser med särskild effekt för att föra utvecklingen motdemokrati framåt. I arbetet stöds processer mot demokrati genom bidrag tillreformer och program som stärker yttrande- och tryckfrihet,organisationsfrihet, rättssäkerhet, folkligt deltagande och insyn, politiskmångfald och fria val.Den internationella utvecklingen har präglats avavspänningen mellan stormakterna och demokratisering i många tidigarecentralstyrda länder. Den senare tidens händelser i kastar sinskugga över det faktum att många utdragna regionala konflikter kommit närmareen lösning. Mot denna internationella bakgrund och med planekonomiernassammanbrott i som referens, betonas demokratin somdrivkraft för utveckling av allt fler aktörer i utvecklingssamarbetet. Dettagäller såväl industriländerna inom som de afrikanska länderna inom denafrikanska samarbetsorganisationen biståndet används enligt propositionen omfattande resurser för stöd tillmänniskor som drabbats av krig, konflikter och politisk förföljelse. Fortsattstora och delvis nya behov finns av stöd till humanitär verksamhet. Freds- ochdemokratiseringsprocesserna i och södra kan minskabehoven av den form av stöd som lämnats till dessa områden. I ställetökar behoven av stöd till de demokratiseringsprocesser som inletts i dessa ochmånga andra u-länder.Gemensamt är att utvecklingen mot demokrati inletts, snarare än fullföljts, ioch med de politiska och konstitutionella reformer som genomförs.I är bilden mer komplicerad. Länder som och har öppnatekonomierna för privata initiativ och marknadskrafter, men tvekar ännu inför enmotsvarande politisk öppning. Flera länder i har demokratiskakonstitutioner, flerpartisystem och en lagstiftning som garanterarrättssäkerheten. I praktiken är det emellertid endast ett fåtal som fullt utkan utnyttja sina medborgerliga och politiska rättigheter, medan majoriteten avde absolut fattiga endast i ringa utsträckning deltar i den politiskaprocessen.Den fortsatta och ökade satsningen på ett demokratifrämjande bistånd skerenligt propositionen i en u-landsverklighet där den politiska utvecklingen ärmer dynamisk . Från många efterfrågas erfarenheter fråndemokratiska samhällsbyggen i andra länder, däribland . För att på bästasätt tillvarata dessa möjligheter och kunna tillmötesgå växandeefterfrågan på bistånd för utveckling av demokrati, rättsliga system m.m.föreslår regeringen att föra samman tidigare aktiviteter under olikaanslagsposter till en ny anslagspost under reservationsanslaget C 2.Utvecklingssamarbete genom SIDA för Demokrati, mänskliga rättigheter ochhumanitärt bistånd. Arbetet med dessa frågor skall föras på flera plan ochvägledas av följande riktlinjer.För det första skall företrädare för svenskt bistånd utnyttja möjligheternaatt i dialogen med mottagarländerna konsekvent framföra vår syn på demokratioch mänskliga rättigheter.För det andra innebär biståndet ett långsiktigt arbete för att bygga uppkunskap, ansvarstagande och självtillit vilket utgör en investering fördemokrati i framtiden.För det tredje har behov, möjligheter och efterfrågan inneburit ett ökatutrymme för riktade insatser för demokrati och mänskliga rättigheter.För det fjärde har en metodutveckling skett inom det speciella stödet tilldemokratiska processer, som utvecklats inom anslagsposten Särskilda program ochinsatser i samband med de allmänna valen. Dessa erfarenheter kan enligtpropositionen utnyttjas för insatser som kan genomföras i en rad länder, föratt förstärka processer mot demokrati.För det femte skall de unika erfarenheter utnyttjas som vunnits när detgäller stöd till hela befolkningsgrupper som utsatts för apartheid eller andraformer av politiskt förtryck i södra och Latinamerika.För det sjätte skall även fortsättningsvis ett brett stöd utgå till olikaorganisationer för mänskliga rättigheter.Miljö och utvecklingI är enligt regeringen de stora miljöhoten ofta direktfattigdomsrelaterade. Fattiga människor och fattiga länder tvingas till etticke hållbart utnyttjande av naturresurser för att kortsiktigt tillfredsställabehov av livsmedel, brännved etc. Därigenom hotas den resursbas somutgör själva grunden för den framtida utvecklingen.Markförstöring, skogsskövling, vattenbrist samt en alltför högbefolkningstillväxt och urbanisering hotar utvecklingen i en stor del av tredjevärlden. Särskilt destruktiva uttryck tar sig sambanden mellan fattigdom ochmiljöförstöring i söder om i naturresurshanteringen och i miljön i enskilda kan,förutom att vara förödande för de direkt drabbade människorna, leda tilldramatiska konsekvenser regionalt och globalt. Det finns allt fler exempel påde invecklade men potentiellt katastrofala samband som råder mellan fattigdom,miljö- och naturresursförstöring och social och politisk oro.Insikten om den ömsesidiga nyttan av en god global miljö och en godnaturresurshushållning har lett till att det internationella miljöarbetetintensifierats. Den svenska synen i detta arbete präglas av att i-länder ochu-länder har ett gemensamt ansvar och intresse att värna den globala miljön.Genom att huvuddelen av källorna när det gäller sådana miljöproblem som t.ex.uttunningen av ozonlagret, växthuseffekten och markförsurning återfinns ii-länderna, har i-länderna ett särskilt ansvar för att åtgärda dessa problem.I-länderna har dessutom ett särskilt ansvar genom sin dominerande roll ivärldsekonomin.I slutet av år 1989 fattade beslut om att anordna enkonferens om miljö och utveckling . Ett omfattandeförberedelsearbete har inletts inför konferensen. verkar för att manvid konferensen skall kunna fatta konkreta och handlingsinriktade beslut.Det är enligt propositionen viktigt att dessa förhandlingar präglas av ettintegrerat synsätt där man inte ser miljön som en enskild sektor, oberoende avutvecklingen i övrigt.Det står enligt propositionen helt klart att en ökad resurs- ochtekniköverföring måste ske från i-länderna till för att u-ländernaskall kunna vidta verkningsfulla åtgärder för en hållbar utveckling. Dettaförutsätter bl.a. att alla i-länder tar sitt ansvar och når upp till enbiståndsvolym som åtminstone motsvarar FNs 0,7-procentmål.Kvinnoinriktat biståndKvinnornas villkor och möjligheter har stor betydelse för den socialautvecklingen liksom på befolkningsområdet. En växande insikt finns också omderas centrala roll för ekonomisk utveckling. En höjning av produktiviteten,inte minst i jordbruket, är en förutsättning för att de fattiga länderna iAfrika skall komma ur sin ekonomiska kris. I dessa samhällen är det oftakvinnorna som bär den tyngsta arbetsbördan i jordbruket. Miljöfrågorna är ocksåi hög grad kvinnorelaterade då det oftast är kvinnorna som hämtar vatten ochbrännved, planterar träd och svarar för markvården.Det är också enligt propositionen viktigt att verka för att stärka kvinnorsinflytande över beslut och att stödja strävanden och reformer för att gekvinnorna en rättslig ställning av likaberättigande med männen.En integrering av kvinnoaspekter i biståndet innebär att hänsyn till kvinnorsbehov och potential skall tas i beredningen av biståndsinsatser inom allaområden. Utbildning av personalen spelar en stor roll i denna strävan. SIDA harpå detta område nått goda resultat. Det är angeläget att personal även inomövriga delar av biståndet ges möjlighet till sådan utbildning.Inom har en översyn av kvinnors roll i det svenskabiståndet utförts . Översynen har följts upp med ett seminarium därföreträdare för biståndsmyndigheter och enskilda organisationer deltog.Översynen bekräftade en hög medvetenhet om kvinnors roll hos de olikabiståndsorganen.Samtidigt konstaterades att det i alla delar av biståndet är både möjligt ochangeläget att ta hänsyn till könsrollsaspekter. Regeringen anser att även demindre biståndsmyndigheterna på samma sätt som SIDA bör utarbeta praktisktinriktade strategier för att i resp. verksamhet främja utveckling för och genomkvinnor. Redovisningar av detta strategiarbete bör lämnas i nästaanslagsframställning.På samma sätt som kvinnoaspekter integreras i det bilaterala biståndet verkarSverige för att kvinnofrågorna skall uppmärksammas i de multilateralabiståndsorganens verksamhet. Inte minst FNs arbete på området har gjort att detfinns ett principiellt erkännande om kvinnans viktiga roll. verkardärför aktivt för att fler kvinnor skall komma i beslutsfattande ställning iFN-sekretariaten och i de internationella utvecklingsbankerna, som en avförutsättningarna för en ökad förståelse för integreringen av kvinnor i denallmänna utvecklingsprocessen.Samarbete med Central- och ÖsteuropaOmvälvningarna i har enligt propositionenöppnat nya möjligheter för folken i dessa länder, för den europeiskaintegrationen, liksom för det globala samarbetet. Det förbättradeinternationella samarbetsklimatet och de resurser som kan frigöras genomnedrustning skapar förutsättningar för förnyade utvecklingsansträngningar.Att bygga upp demokratiska samhällssystem, omvandla de centralstyrdaekonomierna och stoppa miljöförstöringen ställer stora krav på samhällena.Samtidigt är i flera länder många frågor om folks rätt till självständighet ochsjälvbestämmande ännu olösta. För världen, och naturligtvis också för Sverigesom nära grannland, är det viktigt att länderna kan fullfölja omdaningen avsina samhällen fredligt och framgångsrikt. Därför är enligt propositionen ettbetydande svenskt och internationellt stöd till reformprocessen motiverat.Regeringen konstaterar att det internationella stödet till Central- ochÖsteuropa är omfattande. Samtliga har satt av resurser för dettanya samarbete. Multilaterala institutioner som ,, den nya Europeiska och har engagerats istödet till de ekonomiska reformerna. För att bättre samordna insatserna mötsregelbundet en grupp av 24 industrialiserade länder, den s.k. G24-gruppen, iBryssel för att diskutera insatserna.I december 1989 presenterades regeringens förslag om 1miljard kronor, församarbete med de östeuropeiska länderna över . Riksdagenbeslutade att 900 milj.kr. skulle finansieras överbiståndsanslaget, medan övriga 100 milj.kr. finansieras över andra anslag. Föromedelbara insatser i avsattes även 20milj.kr. har vidare godkänt ett svenskt bidragtill Europeiska kapital om totalt ca 525 milj.kr.,finansierat över huvudtitel.Tabell 3. Samarbete med /91--1992/9300>Bilateralt samarbete00>med : 98>300 milj.kr.00>varav:00>03>Miljöinsatser och annankunskapsutveckling 70>27000>03>Folkrörelsestöd 70>3000>Bilateralt samarbete med övriga00>Central- och : 98>225 milj.kr.00>varav:00>03>Miljöinsatser 70>4500>03>Kunskapsutvecklande insatser till00>stöd för reformer inom andra områden70>10500>03>Folkrörelsestöd ochkultursamarbete 70>6000>03>Andra bilaterala insatser 70>1500>Multilaterala insatser 98>375 milj.kr.00>varav:00>03>EFTA-fond för Jugoslavienunder 70>16000>03>Nordiska miljöfinansierings-00>03>bolaget under 70>11000>03>Konsultfond i samarbetemed00>03>Världsbanken 70>1500>03> Ofördelat 70>9000>Insatser från andra anslag än bistånds-00>anslaget för främjande av kontakter m.m. 98>100 milj.kr.00>SUMMA 98>1 000 milj.kr.Större delen av det biståndsfinansierade samarbetet utgörs av bilateralainsatser. Ett samarbete är enligt propositionen möjligt med samtliga länder iCentral- och som reformerar de tidigare politiska och ekonomiskasystemen. De flesta insatser kommer att genomföras i områden belägna näraSverige: , de baltiska republikerna och det sovjetiska närområdet. Ettnära samarbete kommer även att utvecklas med och Ungern.Det bilaterala samarbetet uppgår till 525 milj.kr. över treårsperioden, 175milj.kr. ., och finansieras över anslaget C 3. Andra biståndsprogram,anslagsposten Projektbistånd till vissa länder. BITS har fått huvudansvaret föratt utveckla de bilaterala insatserna. SIDA har ansvaret för att stödjafolkrörelsers och enskilda organisationers samarbete, samt för kulturutbyte.I föreliggande förslag till budget ges även möjlighet att samverkamed det svenska näringslivet i . Fondens grundkapitaltillförs 100 milj.kr. varav 50 milj.kr. för Central- och Östeuropa.Samarbetet med inleddes redan under /90. Sammanlagtuppgår det bilaterala biståndet till till 300 milj.kr. över perioden.Huvuddelen av det övriga bilaterala biståndet, som totalt uppgår till 225milj.kr. , kommer att gå till de baltiska republikerna ochnärområdet i övrigt.I det bilaterala samarbetet spelar också folkrörelserna och de enskildaorganisationerna en viktig roll. Genom insatser på många olika samhällsområden,inkl. på miljöområdet och på det humanitära området, nås en stor bredd ikunskapsöverföring och erfarenhetsutbyte.Förändringarna i möjliggör nu enligt propositionen ensnabbare europeisk integration. Multilaterala former för samarbetet är därförockså viktiga. G24-samarbetet omnämndes ovan. deltar i fleramultilaterala insatser. Den mest betydelsefulla är Europeiskautvecklingsbanken, som inleder sin verksamhet . Den kommer attvara en viktig källa för kapital för investeringar. Den svenska andelen i dennabank finansieras inte över biståndsramen.För multilaterala insatser har 375 milj.kr. avsatts för treårsperioden.Beslut har fattats om tre insatser: bidrag till EFTAs utvecklingsfond förJugoslavien, det nordiska miljöfinansieringsbolaget och en konsultfond församarbete med Världsbanken.Riksdagen godkände etablerandet av ett samnordisktmiljöfinansieringsbolag. Bolaget, (), skall med kapital delta i finansieringen av företag som tillverkarmiljöutrustning och tillhandahåller miljötjänster i Central- och Östeuropa.Sveriges bidrag till bolagets kapital uppgår till ca 110 milj.kr. och skallbetalas in över en sexårsperiod.Ett annat exempel på multilateralt samarbete som kommit till som en föjd avomvälvningarna i är samarbetet kring miljö.Vid konferensen i enades representanterna för ländernarunt om en deklaration för att återställa havets miljö.