bet · GE01LU22 · 1991-03-21 00:00:00 — Utskottet avstyrker med det anförda bifall till motionL718.Inriktningen av arbete m.m. tas upp i sexmotioner med sammanlagt tio yrkanden.Konsumentverket omorganiserades som en följd avriksdagens beslut om mål och riktlinjer för konsumentpolitiken.Av förordningen (1988:61) med instruktion för konsumentverketframgår att verket särskilt skall-- undersöka och följa hushållens förhållanden samtkonsumenternas situation på marknaden,-- stödja hushållen i deras strävan att utnyttja sina resursereffektivt,-- uppmärksamma konsumentgrupper som ekonomiskt, socialt ellerutbildningsmässigt är svaga,-- övervaka marknadens utbud samt näringsidkarnasmarknadsföring och säljvillkor,-- utarbeta riktlinjer för näringsidkarnas marknadsföring ochutformning av varor, tjänster och andra nyttigheter samt förnäringsidkarnas tillämpning av konsumentkreditlagen (1977:981),-- söka påverka näringsidkare att anpassa sin verksamhet efterkonsumenternas behov och stimulera näringsidkarna att vidta egnaåtgärder i detta syfte,-- utföra eller låta utföra undersökningar av varor, tjänsteroch andra nyttigheter,-- informera andra organ om sådana konsumentproblem som verketinte kan åtgärda,-- främja information till konsumenterna om förhållanden somär väsentliga för dem,-- främja utbildning i konsumentfrågor,-- stödja organisationer som arbetar med konsumentfrågor,-- stödja forskning inom verkets område,-- följa reklamens utveckling,-- följa utvecklingen och beakta konsumenternas intressenbeträffande distibution och varuförsörjning,-- svara för centrala uppgifter i anslutning tillkonsumentverksamheten på lokal nivå.Verket utför också mot ersättning undersökningar inom sittverksamhetsområde på uppdrag av myndigheter och enskilda. Verketskall samråda med andra myndigheter som handläggerkonsumentfrågor. Vidare skall verket samarbeta med kommunernaoch med enskilda organisationer, vilkas verksamhet omfattarkonsumentfrågor. generaldirektör är chef förverket. Denne är även konsumentombudsman.I motion L716 av m.fl. (m) tas upp frågor somgäller bl.a. framtida verksamhet. Motionärernamenar att verkets uppgifter är alltför omfattandeoch leder till en splittring av verksamheten.Konsumentombudsmannen bör vidare enligt motionärerna ha ensjälvständigare ställning gentemot verket och verketsmyndighetsuppgifter skiljas från verkets andra uppgifter. Enöversyn av verkets instruktion är därför påkallad. I den mån såerfordras anser motionärerna att den begärda översynen också böromfatta konsumentpolitiska beslut liksomfrågeställningen hur verksamhet eljest kaneffektiviseras. I motionen yrkas att skall geregeringen till känna vad som sålunda anförts om en renodling avkonsumentverkets uppgifter (yrkande 2) och om attkonsumentombudsmannen bör ha en självständigare ställning(yrkande 3).I motion 716 begärs också förslag från regeringen om ensammanslagning av med statens pris- ochkonkurrensverk (yrkande 6). Som skäl för yrkandet anförmotionärerna bl.a. att den verksamhet som ochstatens pris- och konkurrensverk bedriver har ett så närasamband att det framstår som naturligt att slå samman de bådamyndigheterna, vilket skulle leda till kostnadsbesparingar genomsamordningsvinster. En sammanslagning skulle sannolikt ocksåenligt motionärerna resultera i en bättre verksamhet.Beträffande motionärernas önskemål om en renodling avkonsumentverkets uppgifter och en ändrad ställning förkonsumentombudsmannen påminner utskottet om att liknandemotionsyrkanden prövades av . godkända betänkande (bet. 1989/90:LU21) konstateradeutskottet att uppgifter måste återspegla de måloch riktlinjer för konsumentpolitiken som lades fast avriksdagen , vilket bl.a. innebär att konsumentverketspelar en viktig roll när det gäller att omsättakonsumentpolitikens inriktning i praktiskt handlande. Mot dennabakgrund kunde utskottet inte finna annat än att etttillmötesgående av de då aktuella önskemålen om ändradearbetsuppgifter för och en ändrad ställningmellan konsumentombudsmannen och verket skulle innebära attriksdagen tog avstånd från de fastlagda målen och riktlinjernaför konsumentpolitiken. Ett sådant steg var utskottet inteberett att förorda, och utskottet avstyrkte därför bifall tillden då aktuella motionen.Utskottet vill vidare hänvisa till att enligtde av regeringen beslutade direktiven för en fördjupadanslagsframställning för budgetåren 1992/93 -- 1994/95 har tilluppgift att lämna en rapport med särskildaanalyser såvitt avser resultat, framtid och resurser. Som ettförsta steg i resultatanalysen skall verket göra en indelning iverksamhetsområden som ansluter till målen för verkets arbete.Verket skall därefter beskriva hur resurserna har fördelats pådessa verksamhetsområden samt vilka prestationer som haråstadkommits. Analysen skall enligt direktiven omfatta enfemårsperiod. För att belysa måluppfyllelsen skall resultatet avgjorda insatser följas upp. Vidare skall med utgångspunkt i förändringar i omvärlden somväsentligen påverkar hushållens och konsumenternas situationanalysera vilka nya och förändrade krav som ställs på verketunder den aktuella budgetperioden. Verket skall redovisa hurverksamheten bör förändras i olika avseenden för att kravenskall kunna mötas. I direktiven sägs vidare attkonsumentpolitiken bör ligga fast. Utvecklingen gör dock attvissa preciseringar är påkallade när det gäller den närmareinriktningen av konsumentverksamheten. Planeringen skall utgåfrån ett pris- och löneomräknat anslag för /91minskat . Med utgångspunkt i bedömningen avden framtida verksamhetsinriktningen skall verket redovisaförslag till prioriteringar mellan olika verksamhetsområden samtresursernas fördelning på olika verksamhetsområden ochkostnadsslag. skall också ange vilkarestriktioner och krav på omprövning av befintlig verksamhet somden föreskrivna resursramen ger.Utskottet är lika lite nu som berett attförorda ändrade uppgifter för ochkonsumentombudsmannen som kan anses innebära avsteg från de år1986 fastlagda målen och riktlinjerna för konsumentpolitiken.Enligt utskottets mening kan dock utvecklingen påkonsumentområdet göra att vissa preciseringar är påkallade närdet gäller den närmare inriktningen av konsumentverksamheten ochdärmed arbete. Utskottet finner emellertid attdessa frågor lämpligen bör tas upp till närmare överväganden isamband med behandlingen av nästa års budgetproposition då deanalyser som förutsätts i för denfördjupade anslagsframställning föreligger.Vad därefter gäller frågan om en sammanslagning avkonsumentverket och statens pris- och konkurrensverk erinrarutskottet om att liknande motionsförslag tidigare flera gångeravslagits av på hemställan av utskottet (se senastbet. LU 1985/86:34 och LU 1986/87:22). som påbegäran av lagutskottet yttrade sig i saken fanntanken på en sammanslagning orealistisk med hänsyn till attmyndigheternas aktiviteter är av mycket olika karaktär ochriktar sig till skilda målgrupper.Någon anledning för att nu frångå sitt tidigareställningstagande i saken kan utskottet inte finna. Isammanhanget vill utskottet även hänvisa till attkonkurrenskommittén (C 1989:03) överväger enlämplig myndighetsstruktur på konkurrensområdet (dir. 1989:12).Kommittén beräknas avge sitt slutbetänkande . Närdet gäller konkurrensfrågorna aviseras i årets budgetproposition(bil. 15, s. 80) också en översyn av vissa berörda myndighetersverksamhetsområden för att precisera ansvarsgränser. Översynenskall enligt föredragande statsrådet även ses som ett led iregeringens program för en omställning och minskning av denstatliga administrationen. Det kan i sammanhanget tilläggas attnäringsutskottet (bet. 1990/91:NU22) med hänvisning tillkonkurrenskommittén avstyrkt en motion med begäran om någon formav samordning mellan (), statenspris- och konkurrensverk och konsumentverket.På grund av det anförda avstyrker utskottet bifall till motionL716 yrkandena 2, 3 och 6.Konsumentverkets engagemang i miljöfrågor tas upp i motionL724 av m.fl. (fp). I motionen framhålls attkonsumenterna ofta vill bidra till en bättre miljö genom bl.a.pappers- och glasåtervinning. Motionärerna menar att det ärviktigt att konsumenternas ökade medvetenhet om behovet avminskat resursslöseri uppmuntras. Konsumenterna måste också varaberedda att lägga om sina inköps- och förbrukningsvanor till enmer miljövänlig konsumtion, att välja bort varor med onödigaförpackningar och att köpa varor som går att återvinna.Motionärerna begär med hänvisning till det anförda etttillkännagivande att skall verka för främjandeav miljövänlig konsumtion (yrkande 2).Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande. Isitt av godkända betänkande (bet. 1989/90:LU 21)underströk utskottet att den ökade miljömedvetenheten hosallmänheten ställer krav på insatser från sida.Enligt vad utskottet då hade inhämtat hade ocksåinom ramen för sin instruktion och tillgängliga resurser redanengagerat sig i olika miljöfrågor, och i betänkandet redovisadesett flertal åtgärder som vidtagit eller ämnadevidta. Den lämnade redogörelsen visade enligt utskottets meningatt var aktivt när det gäller miljöfrågor påområden där verket har speciell kompetens och där miljöhänsynenhar klara konsumentpolitiska konsekvenser. Utskottet, somförutsatte att även i fortsättningen ägnadeuppmärksamhet åt miljöfrågor, ansåg därför att någottillkännagivande från sida i enlighet medmotionärernas önskemål inte var erforderligt. Motionenavstyrktes därför.Då spörsmålet nu åter aktualiserats kan utskottet konstateraatt enligt inhämtade uppgifter har fortsatt sittarbete med miljöfrågorna. I regeringens särskilda direktiv förkonsumentverkets anslagsframställning för budgetåren 1992/93 --1994/95 framhålls också att miljöhänsynen i samband medkonsumtion inkl. energihushållning blir en alltmer central frågaför . I sin framtidsanalys skall verket därförvisa hur miljöaspekterna på ett bredare sätt skall kunna beaktasi konsumentpolitiken samt belysa förhållandet till andramyndigheter. Som en särskilt intressant fråga nämns i direktivenmöjligheterna till samordnade insatser för kunskapsspridningtill hushållen om miljöfrågor.Det anförda ger vid handen att något tillkännagivande frånriksdagens sida om verksamhet för att främjamiljövänlig konsumtion inte heller är påkallat. Motion L724yrkande 2 avstyrks således.Obligatoriska avgasdeklarationer vid marknadsföring avmotorfordon begärs i motion L705 av m.fl.(mp). Motiveringen till yrkandet återfinns i motion1990/91:T207, vari motionärerna anför att det är viktigt förenskilda bilköpare att få reda på olika bilars miljöegenskaper.Obligatoriska avgasdeklarationer avseende utsläppen av kväveoxidoch kolväte skulle, enligt motionärerna, innebära ett brakomplement till de redan obligatoriska uppgifterna ombränsleförbrukningen. Motionärerna yrkar att beslutaratt obligatorisk avgasdeklaration för motorfordon skall införasi annonser och försäljningsbroschyrer m.m. fr.o.m. den 1januari 1992.Enligt 3 § bilavgaslagen (1986:1386) får regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer meddela föreskrifter om bl.a.begränsningar av utsläpp i luften av avgaser från motordrivnafordon samt om fordonens beskaffenhet, utrustning, hållbarhetoch funktion för att uppfylla uppställda krav på begränsning avutsläpp. Med stöd av detta bemyndigande har regeringen ibilavgasförordningen (1987:586) beslutat om bl.a.emissionsgränsvärden samt om provmetoder, hållbarhetskrav,tillsyn och kontroll av avgasrenande utrustningar på bilar.Ytterligare föreskrifter har meddelats av statensnaturvårdsverk. Enligt fordonskungörelsen (1972:595) får en bilinte godkännas vid registrerings- eller typbesiktning om deninte uppfyller kraven i bilavgasförordningen.Avgasgodkännanden och avgasprovningar handhas av AB SvenskBilprovning, som anger provningsresultaten i s.k.avgascertifikat. Certifikaten tillställs biltillverkaren eller,om bilmodellen har tillverkats utomlands, tillverkarensställföreträdare i Sverige.Hösten 1990 behandlade trafikutskottet en motion med sammasyfte som motion L705. I sitt av godkända betänkande(bet. 1990/91:TU5) konstaterade trafikutskottet attavgascertifikaten ger sådan information som motionärerna önskaroch att dessa kan efterfrågas hos AB och hosbiltillverkaren eller hos dennes ställföreträdare.Trafikutskottet ansåg emellertid att det skulle vara lämpligt ombilköparna kunde få information om nya personbilarsmiljöegenskaper också, t.ex. i form av avgasdeklarationer påsamma sätt som bilköparna får information om nya personbilarsbränsleförbrukning. var dock inte berett attföreslå föreskrifter om avgasdeklarationer utan ansåg atteventuella initiativ från bilbranschen borde avvaktas.Utskottet erinrade också om möjligheter attutfärda riktlinjer för näringsidkares marknadsföring.Motionsyrkandet borde därför enligt trafikutskottets mening inteföranleda något initiativ från varför det avstyrktes.Lagutskottet har för sin del ingen annan uppfattning äntrafikutskottet. I sammanhanget vill utskottet även påpeka attspörsmålet tagits upp av regeringen i proposition 1990/91:90 Engod livsmiljö. I propositionen redovisar regeringen sinaställningstaganden i olika frågor rörande miljöpolitiken. Enligtregeringen bör bl.a. ett miljöklassningssystem för nya bilarinföras. Indelningen i miljöklasser skall ske i samband medavgasgodkännandet. Miljöklassningen skall kombineras medekonomiska styrmedel i syfte att stödja introduktionen påmarknaden av bilar med goda miljöegenskaper. Systemet avses bliinfört års modeller för personbilar, lastbilar ochbussar. Vidare anförs i propositionen att regeringen har föravsikt att till lagrådet remittera ett förslag till delagändringar som behövs för införandet av ettmiljöklassningssystem. Förslaget kommer tillsammans med en merautförlig redovisning i fråga om indelningen av fordonen m.m. attföreläggas så att det kan behandlas under innevaranderiksmöte (prop. 1990/91:90 s. 359).Enligt utskottets mening torde behovet av en sådan informationsom motionärerna efterlyser minska avsevärt om systemet medmiljöklassning införs. Utskottet avstyrker med det anfördabifall till motion L705.I motion L724 av m.fl. (fp) tas upp frågor somgäller arbete med budgetrådgivning vilketbedrivs i samarbete med de kommunala konsumentvägledarna.Motionärerna menar att behovet av sådan rådgivning framträderalltmer mot bakgrund av att hushållens skuldsättning ökat under1980-talet. bör därför, enligt motionärerna, isamarbete med konsumentvägledarna även fortsättningsvisprioritera sådant arbete, vari även ingår skuldsanering. Imotionen begärs tillkännagivande om vad som sålunda anförts(yrkande 8).Med anledning av motionen vill utskottet hänvisa till vad somanförs i årets budgetproposition (bil. 15 s. 80 och 89). Enligtföredragande statsrådet har verksamheten på konsumentområdet ihög grad inriktats på de hushållsekonomiska frågorna.Konsumentverket prioriterar dem och gör insatser när det gällerbudgetrådgivning, skuldsanering, pris- och kreditfrågor samtenergifrågor. Liksom anser statsrådet attverksamheten på konsumentområdet också fortsättningsvis börinriktas på de hushållsekonomiska frågorna.Budgetrådgivningens betydelse har också understrukits avregeringen i de tidigare nämnda direktiven för konsumentverketsanslagsframställning för budgetåren 1992/93 -- 1994/95. Idirektiven har regeringen ålagt verket att i framtidsanalysensärskilt beakta sambandet mellan den ekonomiska utvecklingen isamhället och konsumenternas situation. I direktiven framhållsatt bl.a. hushållens skuldsättning är ett fortsattsamhällsekonomiskt och privatekonomiskt problem. Konsumentverketskall därför beskriva hur de hushållsekonomiska frågorna skallkunna lyftas fram ytterligare. Skuldsättningen i unga hushåll,frågornas utrymme i ungdoms- och vuxenutbildningen och denkommunala konsumentverksamhetens och folkrörelsernas möjligheteratt driva dem skall därvid uppmärksammas.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att något särskilttillkännagivande i enlighet med motionärernas önskemål inte ärerforderligt. Utskottet avstyrker därför bifall till motion L724yrkande 8.Konsumentverkets informations- och utbildningsuppgiftergentemot barn och ungdom tas upp i motion L728 av MargaretaPersson m.fl. (s). I motionen framhålls att kommersialiseringenav barnens miljö genom våra medier medför att utbildning ochopinionsbildning blir ett allt viktigare konsumentpolitisktmedel för att stärka konsumenternas ställning och undanröjaproblem på marknaden. bör därför lägga mycketstor vikt vid att förse skolor och organisationer medstudiematerial och annat stöd som bidrar till att barn ochungdomar får bättre kunskaper att hantera de kommersiellabudskapen. Motionärerna yrkar ett tillkännagivande av riksdagenom vad som sålunda anförts.Utskottet delar motionärernas uppfattning att behovet avkonsumentkunskaper hos barn och ungdom ökat i takt med attmarknadsföringen alltmer riktats mot dessa grupper.Förhållandena har också uppmärksammats av . Inomramen för sin instruktion och tillgängliga resurser har verketsedan många år arbetat med att utveckla metoder för att följaoch bygga upp kunskaper om reklamens utveckling. Verket hardärvid följt och dokumenterat utvecklingen, föreslagit åtgärderav olika slag samt tagit fram studie- och debattmaterial. Sedanår 1988 har arbetet med avseende på barn och ungdomarprioriterats, varvid verket bl.a. deltagit vid fortbildning avlärare, initierat och stimulerat debatt och diskussion omreklamens utveckling i skolor samt stärkt och utvecklatsamarbetet med olika myndigheter såsom barnmiljörådet,, samt centrala och lokalaskolmyndigheter.De av motionärerna aktualiserade frågorna tas också upp iregeringens direktiv för anslagsframställningför budgetåren 1992/93 -- 1994/95. I direktiven anges sålundaatt utvecklingen av nya medier, internationaliseringen avmarknadsföringen och förändringar av innehåll och inriktning avmarknadsföringen ställer nya krav på konsumentpolitiken. I sinframtidsanalys skall verket bl.a. mot denna bakgrund visa hurbarn, unga och andra utsatta grupper kan stärkas somkonsumenter.Vad som anförs i anslagsdirektiven visar enligt utskottetsmening att behovet av stöd till och utbildning av barn ochungdom i konsumentfrågor också i fortsättningen kommer attutgöra en viktig uppgift för . Med hänsyn härtillanser utskottet att något särskilt tillkännagivande i enlighetmed motionärernas önskemål inte är erforderligt. Utskottetavstyrker därför bifall till motion L728.I motion L734 av och (båda mp) yrkasatt eller annat lämpligt organ får i uppdrag attutreda konsumentfrågor rörande kabel-TV och föreslå åtgärderi syfte att stärka konsumenternas ställning. Motionärernakritiserar bl.a. de avtalsvillkor som tillämpas för kabel-TV ochanser att det finns många olika frågor som närmare bör utredasnär det gäller konsumentskyddet på detta område.Enligt vad utskottet erfarit har kommunala konsumentvägledare,och konsumentombudsmannen fåttta emot en ökande mängd klagomål av olika slag riktade motkabel-TV-bolag. De möjligheter till ingripanden somkonsumentombudsmannen har enligt bl.a. marknadsföringslagen(1975:1418) och lagen (1971:112) om avtalsvillkor ikonsumentförhållanden torde emellertid vara fullt tillräckligaför att konsumenternas intressen skall kunna tillgodoses.Utskottet kan därför inte finna att någon särskild utredning avkonsumentskyddsfrågorna på kabel-TV-området är motiverad. Någrainitiativ i saken från sida är således intepåkallade, och utskottet avstyrker bifall till motion L734.Frågor som berör inriktningen av arbete ochkonsumenternas ställning med anledning av den västeuropeiskaintegrationen tas upp i motion L736 av ochInger Schörling (båda mp). Motionärerna uttrycker farhågor föratt den förestående EG-anpassningen innebär att det mångårigaarbete som bedrivits i för att skydda konsumenternakommer att slås sönder. I motionen begärs tillkännagivande omstärkande av konsumenternas ställning inför EG-anpassningen(yrkande 11). I motionen begärs också tillkännagivande om attEG-anpassningen inte får innebära att de svenska konsumenternasställning försvagas, att produkterna blir sämre och att iSverige förbjudna tillverkningsmetoder kommer till användning iprodukter som importeras till från EG (yrkande 12).Utskottet behandlade liknande motionsyrkanden. Isitt av godkända betänkande (bet. 1989/90:LU21)hänvisade utskottet till en redovisning i den då aktuellabudgetpropositionen av gjorda och planerade insatser i syfte attvärna svenska konsumentintressen i det västeuropeiskaintegrationsarbetet, och utskottet avslog med hänvisning därtillde då aktuella motionsyrkandena.Också i årets budgetproposition (bilaga 15 s. 81 och 89)berörs de spörsmål motionärerna aktualiserar. framhåller därvid bl.a. att det västeuropeiskaintegrationsarbetet kräver fortsatt stora insatser för att desvenska konsumenternas intressen skall kunna värnas. Den högasvenska ambitionsnivån för att skydda konsumenterna skallupprätthållas, och väsentliga säkerhetskrav får inte sänkas.Vidare anförs att svenska insatser inom ramen för det europeiskastandardiseringsarbetet är viktiga. EGs nya harmoniseringsmetodger och övriga EFTA-länder möjligheter att direktpåverka säkerhetsreglerna i . har, enligtföredragande statsrådet, redan kunnat visa att kraftfulla ochprofessionella insatser ger goda resultat. Barnsäkerhet ochpersonlig skyddsutrustning anges vara aktuella arbetsområden.Under /92 kommer utredningsarbete att bedrivasför att förbereda omställningen till de regler som skall gällapå konsumentområdet inom ramen för avtalet om ett europeisktekonomiskt samarbetsområde.Utskottet vill vidare påminna om att utrikesutskottet hösten1990 behandlat konsumentfrågor med anledning av denvästeuropeiska integrationen. I sitt av godkändabetänkande (bet. 1990/91:UU8) ansåg utrikesutskottetsammanfattningsvis att ambitioner på konsumentområdet istor utsträckning sammanfaller med EGs. Samsynen gäller bl.a.konsumentinflytande, produktsäkerhet, ekonomiskt och rättsligtskydd, utbildning och information, och enligt utrikesutskottetutgör detta en god grund i det forsatta arbetet påförbättringar. Något generellt hinder för att behållasitt starka konsumentskydd vid ett närmare samarbete med EGföreligger inte enligt utrikesutskottets mening.Lagutskottet gör samma bedömning som utrikesutskottet ochfinner mot bakgrund av uttalandena i budgetpropositionen attnågra åtgärder från sida inte är påkallade medanledning av motionärernas önskemål. Utskottet avstyrker därförbifall till motion L736 yrkande 11 och 12.Konsumentverkets provningsverksamhet tas upp i tvåmotioner. I motion L716 av m.fl. (m) anförs attdet finns ett starkt önskemål från konsumenternas sida att kunnajämföra olika varors egenskaper och kvalitet. På grund härav ochmed hänsyn till att en väl fungerande provningsverksamhet oftaleder till bättre produkter på marknaden bör bådekonsumentverkets på eget initiativ utförda jämförandevaruprovningar och verkets uppdragsfinansieradeprovningsverksamhet utvidgas. Motionärerna begär etttillkännagivande om vad som sålunda anförts (yrkande 4).Liknande synpunkter framförs i motion L724 av . (fp). Motionärerna anser att det är viktigt attprovningsverksamheten ges ökat utrymme inom rambåde när det gäller de på eget initiativ framtagna testerna ochde som utförs som uppdragsprovningar. I motionen begärstillkännagivande härom (yrkande 3).Motioner med yrkanden om utvidgning av konsumentverketsprovningsverksamhet har ingående behandlats av vidflera tillfällen och därvid avslagits påhemställan av utskottet (se bet. LU 1986/87:22, 1988/89:LU17 och1989/90:LU21). Utskottet har därvid -- med hänvisning till denprovningsverksamhet som bedriver -- inte funnitatt någon åtgärd varit påkallad.Sedan frågan senast behandlades har enligt vadutskottet erfarit någon förändring av konsumentverketsprovningsverksamhet inte skett.