bet · GE01KrU29 · 1991-04-16 00:00:00 — I proposition 81 om filmstöd behandlas vissa frågor ominriktningen av filmpolitiken samt anslagsfrågor. Beträffandeförutsättningarna för ett nytt avtal hänvisar regeringen tillvärdet av att film- och videobranscherna även fortsättningsvistar ett ansvar för filmpolitiken och anser det därför angelägetatt bibehålla ett avtalsförhållande på filmområdet. Ipropositionen redovisas att ett avtal om förlängning av 1982 årsfilm- och videoavtal träffats mellan staten, filmbranschen ochvideobranschen. Avtalet som träffats under förbehåll avregeringens godkännande gäller för endast 18 månader, fr.o.m.den 1 juli 1991 t.o.m. . Enligt detförlängda avtalet kommer filmstödet i högre grad än tidigare attinriktas mot nyproduktion av svensk film. Avtalet innebär bl.a.en sänkning av de avgifter som videobranschen betalar tillstiftelsen för att via filmfondenanvändas för olika ändamål på filmområdet. Vidare innebäravtalet vissa förändringar i fråga om fördelningen avfilmfondens /90 erhöll genom filmavtalet ca175 milj.kr. men för /92 beräknas intäkternakomma att uppgå till endast ca 155 milj.kr. Vid denna beräkningär utgångspunkten bl.a. att anvisar det belopp somföreslagits i propositionen, nämligen 29 milj.kr. tillfilmfonden, vilket innebär en uppräkning . Utskottettillstyrker medelsanvisningen.Bidrag över statsbudgeten utgår också till olika ändamål påfilmområdet under sex andra anslagsposter. I propositionenföreslås för dessa ändamål ca 30 milj.kr.Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen, dock med denändringen att utskottet med anledning av förslag i fleramotioner föreslår att anslaget skall höjas med 5 milj.kr. Dennahöjning är avsedd att förstärka det bidrag som lämnas tillfilmkulturella ändamål.Förslagen i övrigt i de åtta motioner som behandlas ibetänkandet avstyrks av utskottet.I propositionen föreslås att det statliga fraktstödet för filmskall avvecklas. Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Vid betänkandet har fogats 16 reservationer. Regeringen har i proposition 1990/91:81 om filmstöd() föreslagit att1. godkänna vad i propositionen anförts om förutsättningarnaför ett nytt avtal (avsnitt 5) och filmstödets inriktning motnyproduktion av svensk film (avsnitt 7),2. anta förslaget om att fraktstöd för film upphör medutgången av /91,3. till Filmstöd för /92 anvisa ettreservationsanslag på . Motioner väckta under allmänna motionstiden 19911990/91:Kr317 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att Filminstitutetsfondmedel skall fördelas i enlighet med vad i motionen anförts.1990/91:Kr331 av m.fl. (mp) vari yrkas15. att till Filmstöd (H 3) till projekt påfilmområdet för /92 till konstnärsnämnden anvisar4060000 kr. för särskilda insatser på filmområdet.Motioner väckta med anledning av proposition 1990/91:811990/91:Kr13 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av ekonomiskt stöd till svenskfilmproduktion,2. att till Bidrag till filmfonden för budgetåret1991/92 anslår . utöver vad regeringen harföreslagit,3. att till Produktionsstöd till svenska kortfilmerför /92 anslår . utöver vadregeringen har föreslagit,4. att till Bidrag till projekt på filmområdet /92 anslår . utöver vad regeringenhar föreslagit,5. att till Bidrag för filmkulturella ändamål /92 anslår . utöver vad regeringenhar föreslagit,6. att till Bidrag till filmkulturella insatser förbarn och ungdom för /92 anslår 2000000 kr.utöver vad regeringen har föreslagit.1990/91:Kr14 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att till H 3 Filmstöd anslagspost 1, Bidrag tillfilmfonden, anvisar ett engångsanslag för /92 om30 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit,2. att till H 3 Filmstöd anslagspost 4, Bidrag förfilmkulturella ändamål, för /92 anvisar 5milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit,3. att till H 3 Filmstöd anslagspost 7, Bidrag tillfilmprojekt, för /92 anvisar 2 milj.kr. utövervad regeringen föreslagit.1990/91:Kr15 av m.fl. (c) vari yrkas1. att till för /92anvisar . utöver vad regeringen har föreslagit,att fördelas i enlighet med vad i motionen anförts,2. att till Filmstöd, anslagspost 4 Bidrag förfilmkulturella ändamål, för /92 anvisar5000000 kr. utöver vad regeringen har föreslagit, i enlighetmed vad i motionen anförts,3. att till Filmstöd, anslagspost 3 Främjande ochspridning av värdefull film, för /92 anvisar2300000 kr. utöver vad regeringen har föreslagit, i enlighetmed vad i motionen anförts,4. att till Filmstöd, anslagspost 7 Bidrag tillprojekt på filmområdet, för /92 anvisar2000000 kr. utöver vad regeringen har föreslagit, i enlighetmed vad i motionen anförts,5. att till Filmstöd, anslagspost 6 Stöd tillbiografer, för /92 anvisar . utövervad regeringen har föreslagit.1990/91:Kr16 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att anvisa till Bidrag tillfilmprojekt, anslagsposten 7, inom anslaget H 3, Filmstöd,. utöver vad regeringen föreslagit,2. att beslutar att till genomspecialdestinerade medel anvisa . utöver vadregeringen föreslagit,3. att beslutar att under anslagsposten 4, Filmstöd,H 3, anvisa . utöver vad regeringen föreslagittill produktion av kvalitetsfilm,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om bidrag från en eventuelltny marksänd reklam-tv-kanal till filmproduktion iFilminstitutets regi.1990/91:Kr17 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillsättande av en utredning om svenskfilmproduktions förutsättningar,2. att beslutar att bidraget för främjande avspridning och visning av värdefull film minskas med 2000000kr. i förhållande till regeringens förslag i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att beslutar att bidraget för filmkulturellaändamål ökas med . i förhållande till regeringensförslag i enlighet med vad som anförts i motionen,1990/91:Kr18 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom Svenska Filminstitutets filmkulturella verksamhet.BakgrundGrunden för den svenska filmpolitiken har varit 1963 årsfilmavtal och film- och videoavtal med de ändringar somdärefter införts i avtalet. Enligt sistnämnda avtal mellanstaten och film- och videobranscherna skall en 10-procentigavgift på biljettintäkterna erläggas av de större biografernasamt en avgift på . för varje hyrvideogram. Avgiften förhyrvideogram har höjts till . och dethar införts en avgift om . på köpvideogram.Villkoren för avtalen var att biografbiljetterfortsättningsvis skulle vara befriade från mervärdeskatt och attvideobranschen var befriad från kassettskatt för de videogramför vilka avgift betalades. Avgifterna betalas in tillstiftelsen och tillförs en filmfond föratt användas för produktion av svensk film, för branschfrämjandeändamål samt för övriga filmkulturella ändamål.Under 1960-talet finansierades de filmpolitiska åtgärdernauteslutande med biografavgifter. har statengradvis ökat sina insatser genom dels generella bidrag tillFilminstitutet, dels specialdestinerade statliga insatser.Avgifterna från de avtalsslutande branscherna står dock förhuvuddelen av finansieringen av de filmpolitiska åtgärderna.Enligt 32 § film- och videoavtal gäller i fråga omfördelningen på de olika ändamålen av de medel som tillförsfonden och ränteintäkterna på dessa att medlen skall användasbl.a. på följande sätt, nämligen (A) lägst för stiftelsensengagemang i produktion av svensk film, (B) lägst förproduktionsgarantier till svenska långfilmer, (C) lägst förproduktionsgarantier till svenska kortfilmer, (D) lägst föratt främja spridning och visning av värdefull film, (E) högst för stiftelsens gemensamma förvaltning, för administrativabasresurser för viss verksamhet samt för övriga filmkulturellaändamål som stiftelsen skall främja i sin verksamhet, (F) 3 %för film- och videobranschernas branschfrämjande åtgärder. Deovan angivna procenttalen skall tillämpas om det sammanlagdabelopp som under ett verksamhetsår tillförs fonden uppgår tillhögst 100 milj.kr. Om detsammanlagda beloppet överstiger 100 milj.kr. i angivna prislägeskall i stället tillämpas procenttal som anges i bilaga tillavtalet (bil. 6).Genom tillägg till avtalet har två ändamål tillkommit,nämligen stöd till produktion eller distribution av värdefullavideogram (G) samt stöd till biografer (H). Det förstnämndaändamålet tillförs under förutsättning att defördelningsbara medlen är i intervallet 101--110 milj.kr. Är de fördelningsbara medlen iintervallet 111--120 milj.kr. i nämnda prisläge skall 4 %avsättas. Till Stöd till biografer skall avsättas underförutsättning att de fördelningsbara medlen är 111 milj.kr.eller mer i angivna prisläge.Beträffande (A) produktion av svensk film gäller bl.a. attbehovet av film för barn och ungdom särskilt skall beaktas ochatt lägst av tillgängliga medel skall användas tillkortfilm, företrädesvis för barn (avtalet, bil. 3, p. 19).Produktionsgarantier för svenska kortfilmer (C) fördelas . I fråga om fördelningen gäller attminst hälften av det årliga garantibeloppet skall avsekortfilmer för barn.Film- och videoavtalet gäller till och med den 30 juni 1991.Avtalet har sagts upp av staten . Deförhandlingar som pågått mellan företrädareför staten och för filmbranschen och videobranschen har idecember 1990 lett fram till ett avtal, som från statens sidaslutits under förbehåll av regeringens godkännande.Sammanfattning av förslagen i propositionenI propositionen redovisas att det avtal som slutits mellanföreträdare för staten och film- resp. videobranschen är enförlängning av film- och videoavtal. Avtalet ärkortsiktigt och avser endast perioden fr.o.m. den 1 juli 1991t.o.m. Avtalet förlängs inte automatiskt,varför nya förhandlingar måste föras före avtalstidens utgång.Det anges att en orsak till att det inte har varit möjligt attsluta ett långsiktigt avtal är osäkerheten om hur televisionenkommer att utvecklas.I propositionen redovisas sammanfattningsvis följandeändringar i det förlängda film- och videoavtalet.Avgifterna för hyrvideogram sänks från nuvarande . och för köpvideogram från . Vidare harantalet avtalsparter från videobranschen utökats genom attvideobranschens detaljhandelsorganisationer ingår somavtalsslutande part.Avtalet innebär också att fördelningen av filmfondens medelförändras så att en större del av de totala resurserna avsättsför produktionsstöd till svensk långfilm. Filminstitutetsresurser för gemensam förvaltning, för administrativabasresurser för viss verksamhet samt för övriga filmkulturellaändamål minskar.Med hänsyn till att såväl antalet biografbesökare somvideouthyrningen har minskat kraftigt kommerFilminstitutet att få lägre intäkter framöver. Budgetåret1989/90 erhöll ca 175 milj.kr. genom filmavtaletoch intäkterna beräknas för innevarande budgetår bli 177milj.kr. För /92 beräknas intäkterna uppgå tillca 155 milj.kr. Statsbidraget till kommer /92 att öka med . Statens andel av dentotala finansieringen av verksamhet kommer attöka.Enligt det förlängda avtalet minskas antalet ledamöter iFilminstitutets styrelse från nuvarande åtta ledamöter och tresuppleanter till totalt sju ledamöter. De nuvarande tresuppleanterna ersätts inte. Vidare ersätts de tvågarantinämnderna för långfilm av en produktionsstödsnämnd förlångfilm. skall bestå av fem ledamöter,varav en är ordförande. Denne har rösträtt och utses avFilminstitutets styrelse.I propositionen föreslås vidare att det statliga fraktstödetför film skall avvecklas. De resurser som i avvaktan på ensärskild proposition i ämnet beräknats i budgetpropositionen fördetta ändamål -- . -- föreslås överförda tillvisningsnämnden vid . För filmstöd beräknas ipropositionen ett anslag på drygt 59 milj.kr. Svensk filmpolitik som utformats i nära samarbete mellanstaten och företrädare för branschen har haft som huvudmål attslå vakt om den svenska filmproduktionen. Med filmavtalet somgrund har det varit möjligt att skapa förutsättningar förkontinuerligt skapande av svensk långfilm trots de storaförändringar som skett i fråga om produktionskostnader ochmarknadsförhållanden.Genom tillkomsten av stiftelsen somspelat en central roll har också andra för filmkonstenbetydelsefulla åtgärder kommit till stånd. Viktiga insatser hargjorts för att förbättra möjligheterna i hela landet att ta delav konstnärlig film, både svensk och utländsk, bevara ochdokumentera film som kulturyttring, tillhandahållafilmlitteratur och underlätta utbildning inom filmsektorn.I propositionen erinras om att film- och videobranschernaslönsamhet har försämrats . Detta medför att deintäkter som tillförs filmfonden har minskat.Utbildningsministern framhåller att det är viktigt att inse attavtalet inte garanterar en fast årlig inkomst tillFilminstitutet.I fråga om förutsättningarna för ett nytt avtal redovisasi propositionen (avsnitt 5) att videobranschen till följd avekonomiska problem inte är beredd att stå kvar i avtalet pånuvarande villkor. Denna förändring tillsammans med färrebiografbesökare kommer att minska den ekonomiska ramen.Utbildningsministern anför att det i detta läge kan ligga näratill hands att överväga att staten skulle ta över hela ansvaretför filmpolitiken. Denna lösning avvisas med hänvisning till attdet statsfinansiella läget inte ger några förutsättningar fördetta. /90 tillfördes filmfonden vidFilminstitutet ca 175 milj.kr., varav staten svarade för ca 27milj.kr. Därutöver lämnades statsbidrag för särskilda ändamålmed ca 22 milj.kr. Utbildningsministern understryker också attfilmavtalet har ett egenvärde genom att de kommersiellabranscherna tar ett ansvar för filmpolitiken.Mot den nu anförda bakgrunden konstaterar utbildningsministernatt det är angeläget att bibehålla ett avtalsförhållande.Parterna var -- anförs i propositionen -- i det ekonomiskaläget överens om att fördelningen mellan olika ändamål måstejusteras. Resultatet blev att stödet till filmproduktion fick enhögre andel av resurserna och att stödet till förvaltning ochvissa filmkulturella ändamål, kortfilm, samtvisningsverksamheten i motsvarande grad fick en lägre andel avresurserna.Enligt det förlängda filmavtalet kommer filmstödet -- ihögre grad än vad tidigare var fallet -- att inriktas motnyproduktion av svensk film. I propositionen anförs följandemotiv för ett ökat stöd till filmproduktion (avsnitt 7).En central filmpolitisk uppgift är att slå vakt om den svenskafilmproduktionen. Vi behöver svensk film för att bevara vårnationella identitet på ett område som domineras avmultinationell produktion för en världsmarknad. I det nuförlängda film- och videoavtalet har det skett en ännukraftigare markering av stödet till svensk filmproduktion.Den svenska filmens utveckling beror dock på alladem som är verksamma inom filmproduktionen. Bra filmer kan baraskapas av dessa personer och inte genom administrativa ellerpolitiska beslut.Vidare framhålls att det är väsentligt att en tillräckligproduktionsvolym kan upprätthållas. Utbildningsministernunderstryker dock att det inte går att garantera en vissproduktionsvolym endast genom offentliga insatser. Han anserdärför att det är angeläget att de offentliga insatsernasamverkar med andra tillgängliga resurser både inom och utomlandet.Utbildningsministern erinrar också om att de sammanlagdaresurserna bestäms genom filmernas framgång hos publiken.Publikmässigt framgångsrika filmer stödjer nyproduktion avsvensk film på flera sätt. Dels får ökadeinkomster, dels bär publikmässigt framgångsrika filmer sina egnakostnader bättre.Utskottet har i det föregående redovisat de i propositionenangivna förutsättningarna för det förlängda avtalet. Utskottetdelar utbildningsministerns bedömning att det är angeläget attbibehålla ett avtalsförhållande. unika konstruktioninnebär att de kommersiella film- och videobranscherna tar ettansvar för filmpolitiken. har också varit mycketfördelaktigt för den filmkulturella verksamheten. Ipropositionen påpekas att inget annat kulturområde har haft enlika snabb inkomstutveckling. Från /81 /90 har intäkterna ökat med i löpandepriser och med i fasta priser.Utskottet tillstyrker alltså att godkänner vad somanförs i propositionen om förutsättningarna för ett nytt avtal.Utskottet har i det föregående redovisat vad som anförs ipropositionen om inriktningen av filmstödet. I motion Kr317 (v)kritiseras den i det förlängda avtalet fastställda fördelningenav filmfondens medel på olika ändamål. Motionären vill att den i1982 års avtal gällande fördelningen i fråga om ändamålen,produktionsstöd till svensk kortfilm, främjande av spridning ochvisning av värdefull film samt till stiftelsens gemensammaförvaltning m.m. skall gälla i avvaktan på ett nytt filmavtal.Motionären vill att skall göra ett uttalande av dennainnebörd.Utskottet delar utbildningsministerns uppfattning att detkrävs en livaktig svensk filmproduktion om vi skall kunnabehålla och uttrycka vår nationella särart inom ett område som iså hög grad domineras av multinationell produktion, avsedd fören världsmarknad. En sådan produktion har enligt utskottetsmening blivit ännu viktigare genom den massiva exponering avutländsk film som sker genom det ökade televisionsutbudet ikombination med videotekniken.Utskottet har alltså inte något att invända mot den bedömningi fråga om inriktningen av filmstödet som gjorts ipropositionen.Det avtal om ett förlängt filmavtal som slutits mellanparterna står i överensstämmelse med ifrågavarande synsätt.Utskottet avstyrker därför motion Kr317 och föreslår attriksdagen godkänner vad som anförts om filmstödets inriktningmot nyproduktion av svensk film.I motion Kr13 (v) framhålls att en kvalitativt högtståendeinhemsk filmproduktion är en betydelsefull del av det svenskakulturlivet. Det är därför viktigt att svensk filmproduktionfår ekonomiskt stöd. Motionärerna föreslår att skallgöra ett uttalande av denna innebörd.Utskottet har i det föregående klart markerat sin inställningi fråga om den svenska filmens kulturpolitiska betydelse ochtill behovet att ekonomiskt stödja filmproduktionen. Medhänvisning härtill anser utskottet att motion Kr13 i här aktuelldel (yrkande 1) i allt väsentligt är tillgodosedd och avstyrkeralltså ifrågavarande motionsyrkande.Som utskottet inledningsvis redovisat föreslås i propositionenatt det statliga bidraget till fraktstöd för film skallavvecklas. Fraktstödet som syftar till att allmänt förbättrabiorepertoaren vid de mindre biograferna har enligt en avbiografbyrån utarbetad rapport inte fått de avsedda effekterna.De resurser som i budgetpropositionen beräknats under anslagetFraktstöd för film (H 2) föreslås överföras till visningsnämndenvid . skall använda resurserna församma syfte som det statliga fraktstödet, dvs. för spridning ochvisning av kvalitetsfilm. Enligt propositionen bör det ankommapå att närmare ta ställning till hur dessaresurser skall användas, samt att följa resultaten avverksamheten.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen om attfraktstöd för film skall upphöra med utgången av budgetåret1990/91.I detta sammanhang behandlar utskottet förslag i två motionersom tar upp vissa frågor rörande förberedelserna inför ettnytt film- och videoavtal.Enligt motion Kr16 (mp) bör en utredning tillsättas för attundersöka om en ny markbunden reklamfinansierad TV-kanal skullekunna lämna bidrag till finansiering av filmproduktion iFilminstitutets regi (yrkande 4).I motion Kr17 (m) påpekas att det finns ett nära sambandmellan filmproduktion -- såväl långfilm som kortfilm -- ochutvecklingen inom televisionen. Motionärerna anser att dentekniska utvecklingen gör det särskilt viktigt att få till stånden samverkan mellan olika medier. De förordar därför att enutredning skall tillkallas med uppgift att belysa svenskfilmproduktions förutsättningar i ett bredaremassmedieperspektiv (yrkande 1).En särskild utredare har tillkallats för att göraen översyn av filmstödet.I direktiven (1991:19) konstateras bl.a. följande.Den svenska produktionen av rörliga bilder har varitkoncentrerad till ett begränsat antal miljöer, ett fåtalfilmbolag och till . har enrad produktionsbolag startats och bl.a. tillkomsten av nyaTV-företag har stimulerat denna utveckling ytterligare. Dettakan vara en stimulans för produktion av biograffilm och annanfilm, men det kan också utgöra ett hot. Det är väsentligt attsvensk långfilm, dokumentärfilm och kortfilm, som genom film-och videoavtalet har fått stöd, även kan göra siggällande.Film visas inte som tidigare bara på biograferna.Videobandspelaren och televisionen har ökatvisningsmöjligheterna. Detta ger helt nya möjligheter förallmänheten att ta del av filmutbudet. är det viktigtatt bevara biografen som visningsform. Den filmupplevelse som enbiograf ger kan inte ersättas med visning i hemmiljö.De filmkulturella insatserna (bevarande av film m.m.) harskett inom ramen för film- och videoavtalet. På andrakulturområden har statens ansvar för motsvarande insatserhanterats på annat sätt. Arkivet för ljud och bild har dock ettansvar som berör filmområdet.Mot den här angivna bakgrunden anser utbildningsministern attdet är angeläget att belysa det samlade statliga ansvarstagandetinom filmområdet, samt att lämna förslag till den framtidainriktningen. I uppdraget ingår att redovisa och analysera helafilmstödet, samt att lämna förslag för det framtida filmstödet.Förslagen skall ligga inom ramen för oförändrade statligaekonomiska insatser.Utredaren bör även redovisa förutsättningarna för ett nyttfilm- och videoavtal och därvid särskilt belysaförutsättningarna för ett långsiktigt avtal.I direktiven anförs vidare följande.Televisionen har en viktig roll, både som distributionskanalför film och som producent av filmer av olika slag. Satelliteroch kabelnät har på ett avgörande sätt ändrat förutsättningarnapå detta område. En huvudfråga i svensk filmpolitik är hur detelevisionsföretag som med sina sändningar vänder sig tillSverige, inom ramen för ett avtal, skall kunna bidra tillfilmkulturella insatser. Utredaren bör därför redovisaförutsättningarna för att samtliga filmvisare deltager i dettasammanhang.För det fall filmvisarna inte är beredda att inom ramen förett avtal bidra till filmkulturella insatser av angivet slag,bör utredaren belysa alternativen. Utredaren skall ocksåredovisa hur eventuella förslag skall finansieras.Filminstitutet har sedan sin tillkomst haft en central roll isvensk filmpolitik. Den rollen har stärkts genom attspecialdestinerade statsbidrag har tillförts inomolika områden. Utredaren bör därför analysera Filminstitutetsnuvarande verksamhet och lämna förslag om institutets framtidainriktning och verksamhet.Utredningsarbetet bör bedrivas i nära samverkan med film- ochvideoavtalets parter, och berörda organisationer.I utredningsuppdraget ingår att redovisa förutsättningarna föratt samtliga filmvisare -- alltså även de televisionsföretag sommed sina sändningar vänder sig till -- skall kunna bidratill filmkulturella insatser. I proposition 1990/91:149 omradio- och TV-frågor hänvisar utbildningsministern tillutredningsuppdraget och uttalar bl.a. följande (s. 170).Jag ser det som angeläget att de TV-företag för vilka film ären viktig del av programutbudet, också är med och skaparförutsättningar för en fortsatt svensk filmproduktion.Vilken form som TV-företagens medverkan kommer att få kan inteanges förrän den nämnda översynen är avslutad. Det är därförinte möjligt att redan nu ange omfattningen av de åtaganden somdet är önskvärt att ett reklam-TV-företag skall göra.