bet · GF01LU1 · 1991-11-05 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet fyra motioner som främströr frågor om ekonomiska föreningar och nya företagsformer.Utskottet avstyrker bifall till motionerna. 1990/91:L212 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen skyndsamt skall tillsätta enutredning om förändringar i lagen om ekonomiska föreningar ienlighet med de riktlinjer som angivits i motionen.1990/91:L213 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiska föreningar och nyakooperativa verksamhetsformer.1990/91:L214 av och () variyrkas6. att hos regeringen begär utredning ommöjligheten att införa en ny bolagsform i eftermönster av de tyska GmbH.1990/91:L215 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en utredning tillsättsmed uppdrag att skyndsamt föreslå regler för nyaföretagsformer. Allmän bakgrundEnligt svensk rätt kan man skilja på tre huvudtyper avassociationer, nämligen stiftelser, bolag och föreningar.Stiftelser har i princip inga delägare eller medlemmar utankaraktäriseras av att egendom anslagits till att varaktigtfrämja visst ändamål. Bolag och föreningar däremot ärpersonsammanslutningar och deras uppgift är att genomsin verksamhet främja ett för deltagarna gemensamt ändamål,ofta att åstadkomma vinst till fördelning bland dessa. De äratt anse som juridiska personer, dvs. de har rättskapaciteti samma mening som fysiska personer och de kan förvärvarättigheter och ikläda sig skyldigheter samt har en egenfrån deltagarnas tillgångar avskild förmögenhet.Typiskt sett är bolaget en sluten association medandäremot föreningen är öppen. I bolaget är antalet andelar(aktier) bestämt på förhand i bolagsavtalet ellerbolagsordningen under det att medlemsantalet i en föreningkan växla utan att föreningens stadgar först måste ändras.De mest betydelsefulla bolagsformerna är aktiebolaget ochhandelsbolaget. Aktiebolagsformen regleras avaktiebolagslagen (1975:1385). Det utmärkande föraktiebolaget är att delägarna inte svarar personligen förbolagets åtaganden och förpliktelser utan borgenärerna ärhänvisade till att kräva betalning ur bolagets tillgångar.Regler om handelsbolag finns i lagen (1980:1102) omhandelsbolag och enkla bolag. Till skillnad frånaktiebolaget kännetecknas handelsbolaget av att delägarna(bolagsmännen) är personligen solidariskt ansvariga förbolagets förbindelser.Föreningarna delas i juridiskt hänseende in i ekonomiskaföreningar och ideella föreningar. De ekonomiskaföreningarna regleras i den sedan den 1 januari 1988gällande lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar somersatt lag i samma ämne. En ekonomisk föreningskall enligt lagen registreras. För registrering fordrasenligt 1 kap. 1 § i den nya lagen (föreningslagen) -- liksomenligt lag -- att föreningen har till ändamål attfrämja medlemmarnas ekonomiska intressen genom sådanekonomisk verksamhet i vilken medlemmarna deltar somkonsumenter eller andra förbrukare, som leverantörer ellermed egen arbetsinsats eller genom att begagna föreningenstjänster eller på annat liknande sätt. Föreningslagenställer alltså som förutsättning för registrering upp ettkrav på att verksamheten skall vara av kooperativ natur.Skälet till detta kooperativitetskrav är att man velatundvika att föreningsformen används endast ikapitalplaceringssyfte.En ekonomisk förening skall enligt föreningslagen ha minstfem medlemmar. Antalet medlemmar får dock vara tre ellerfyra, om minst tre medlemmar är juridiska personer.Om någon av de för en ekonomisk förening grundläggandekännetecknen saknas, kan i stället en ideell föreningföreligga. De ideella föreningarna är inte lagreglerade ochdet saknas över huvud taget rättsregler som speciellt ärinriktade på dessa. För att en ideell förening skall ansessom en juridisk person och ha rättskapacitet krävs detenligt de principer som vuxit fram i rättspraxis att detfinns en styrelse och att stadgar av viss fullständighetantagits.Associationsrättsliga reformerAssociationsrätten har varitföremål för ett fortlöpande reformarbete. Påaktiebolagsrättens område togs ett första steg dåbetydelsefulla ändringar vidtogs aktiebolagslag(prop. 1973:93, LU19). Ett viktigt syfte med reformen varatt trygga bolagens kapitalförsörjning. Reformen innebarockså att minimigränsen för aktiekapitalet höjdes från 5 000kr. 1975:103, LU 1975/76:4)ersattes aktiebolagslag med den nuvarandeaktiebolagslagen (1975:1385), ABL, som trädde i kraft den 1januari 1977. Lagstiftningen innebar i huvudsak engenomgripande teknisk översyn av aktiebolagsrätten.Sedan aktiebolagslagen trädde 1977 har ettantal viktigare förändringar skett av lagen.Efter reformeringen av aktiebolagsrätten komturen till lagstiftningen om handelsbolag och enkla bolag.År 1974 tillkallades särskilda sakkunniga, vilka antognamnet bolagskommitté, för att göra en översyn avdenna lagstiftning. I kommitténs uppdrag ingick också attutreda frågan om en särskild bolagsform för mindre företagoch vissa aktiebolagsrättsliga spörsmål. Bolagskommitténredovisade resultatet av sitt arbete i betänkandena (SOU1978:66) Andelsbolagslag, (SOU 1978:67) Nya bolagsregler och(SOU 1979:46) Koncernbegreppet m.m.Förslaget om en andelsbolagslag (SOU 1978:66) anslöt signära till ABL. En skillnad var emellertid att andelarna iett andelsbolag inte skulle kunna överlåtas lika fritt somaktier. föreslogs att ABL skulle ändras så att denundre gränsen för aktiekapitalet höjdes från . Efter stark remisskritik beslöt den dåvaranderegeringen att inte lägga fram något förslag på grundval avbetänkandet.På grundval av bl.a. bolagskommittés två övrigabetänkanden framlades i proposition 1979/80:143 förslag tilldels ny lag om handelsbolag och enkla bolag, dels lag omårsredovisning m.m. i vissa företag, dels vissa ändringar iABL. Förslagen i propositionen antogs av underhösten 1980 (LU 1980/81:4). Lagen (1980:1102) omhandelsbolag och enkla bolag liksom den genomfördalagstiftningen i övrigt trädde i kraft den 1 juli 1981.Inom ramen för den västeuropeiska integrationen har sedanlänge ett reformarbete pågått på bolagsrättens område. Detinom EG utarbetade regelverket är omfattande och avser bl.a.ett antal direktiv, varav här kan nämnas det andrabolagsdirektivet om skydd för det egna kapitalet i s.k.public limited companies och det tolfte direktivet från 1989innehållande regler om enmansaktiebolag. Syftet medsistnämnda direktiv är att underlätta småföretagande genomatt göra en separation av den privata förmögenheten frånbolagets möjlig. Vidare kan nämnas den antagnaförordningen om Europeiska ekonomiska företagsgrupper(EEIG), vilken reglerar den särskilda företagsformen EEIG,som kan karaktäriseras som ett slags konsortium församarbete mellan företag med hemvist i olika länder för ettbestämt projekt, t.ex. på forsknings- ochutvecklingsområdet.Inom EG har också lagts fram ett flertal förslag tillytterligare reglering på bolagsrättens område. Ett sådantförslag gäller en förordning om s.k. Europabolag, varsdelägare skall vara bolag från olika , och som kanbeskrivas som en övernationell bolagsform som lyder direktunder gemenskapsrätten.I har en kommitté tillkallats för att inordiskt samarbete se över aktiebolagsrätten. Ikommittédirektiven (dir. 1990:46) anges att kommittén skallgöra en översyn av ABL och därvid bl.a. föreslå delagändringar som erfordras med hänsyn till den pågåendeeuropeiska integrationen samt vidare överväga frågor som röraktiebolagets kapital och finansiella instrument,aktiebolagets organisation samt aktieägarnasminoritetsskydd.Enligt direktiven hänger således en viktig arbetsuppgiftför kommittén samman med det arbete på bolagsrättens områdesom sker inom ramen för den västeuropeiska integrationen.Det kan -- sägs det därvidlag -- förutses att lagändringarmåste göras med hänsyn till de åtaganden rörande bolagsrättsom kan komma att göra i ett avtal om EES.Förhandlingarna om ett sådant avtal, som helt nyligenträffats mellan EG och EFTA, har förts med utgångspunktbl.a. i de direktiv och förordningar som har antagits inomEG.Kommitténs arbete bör enligt direktiven vara slutfört föreden 1 december 1992.År 1990 tillkallades meduppdrag att analysera den kooperativa företagsformensutvecklingsmöjligheter på olika områden. Utredningenavlämnade sitt betänkande (SOU 1991:24) Visstgår det an!Utredningens förslag avser ett antal åtgärder för attutveckla den kooperativa företagsformen, vilka enligtutredningen i flera fall skall ses som principiella ochfordrar ytterligare överväganden innan de kan presenteras islutlig form. Utredningen föreslår att kooperativa rådet fåri uppdrag att bereda förslagen.På lagstiftningsområdet föreslår utredningen en särskildlag om brukardriven offentlig verksamhet som skall göra dettillåtet för en sammanslutning av brukare att i kooperativform ta över och driva offentlig verksamhet. Vidare föreslåsatt lagen om ekonomiska föreningar ses över med särskildhänsyn till frågan om minsta antalet fysiska personer somfår bilda en ekonomisk förening. Vissa förslag som berörreglerna i det sociala trygghetssystemet framförs avutredningen, bl.a. att bestämmelserna ses över i avsikt attunderlätta, för den som så önskar, att arbeta i kooperativform i stället för att vara omhändertagen eller sysselsatt iskyddat arbete. Enligt utredningen finns det vissa för denkooperativa företagsformen från konkurrenssynpunktdiskriminerande inslag i skatterätten som bör belysassärskilt av kooperativa rådet i samråd med den år 1989tillsatta konkurrenskommittén. Denna kommitté har genomtilläggsdirektiv (dir. 1991:41) erhållit somsärskild uppgift att närmare överväga vissa frågor omförstärkt konkurrens i verksamhet.Utredningen lämnar även ett antal förslag tillstödåtgärder för att utveckla den kooperativaföretagsformen.Nykoop-företagsutredningens betänkande harremissbehandlats och bereds inomregeringskansliet.MotionsmotiveringarI motion L212 av () anförs attproducentkooperationen inom lantbruket blivit ineffektiv,vilket avspeglas i bl.a. höga livsmedelspriser. Motionärenbefarar att producentkooperationens dominans inomförädlingsledet och inom delar av partihandeln kan, genomupphävandet av gränsskyddet, leda till att ävenutlandshandeln med livsmedel domineras av kooperationen.Motionären anser att avregleringen av jordbruket med ettstarkt reducerat gränsskydd kräver vidgade möjligheter attomvandla ekonomiska föreningar till aktiebolag. I ettaktiebolag skulle jordbrukarna få bättre möjligheter attfriare disponera de finansiella tillgångar, som är hårtbundna i lantbrukskooperationen. Motionären nämner somexempel på ändrade regler som skulle kunna påskynda ochunderlätta en omvandling av de stora producentkooperativaföreningarna till aktiebolag, att lagstiftningen omekonomiska föreningar ändrades så att en kvalificeradminoritet skulle kunna påfordra en övergång av företagsform.En utredning bör tillsättas i syfte att snabbt övervägaförändringar i lagen om ekonomiska föreningar enligt deriktlinjer som anges i motionen.I motion L213 av m.fl. (s) anförs att denassociationsrättsliga lagstiftningen ialltför liten utsträckning setts över med tanke på denkooperativa verksamheten. Den samhälleliga utvecklingenställer enligt motionärerna nya associationsrättsliga frågoräven beträffande kooperativa verksamheter. En sådan fråga ärkapitalförsörjningen i kooperativ verksamhet. Enligtmotionärerna bör, efter tilläggsdirektiv, den pågåendeaktiebolagsutredningen belysa vissa av frågeställningarnakring riskkapitalförsörjningen i kooperativ verksamhet.Motionärerna anser vidare att en ändring bör göras i lagenom ekonomiska föreningar innebärande att det skall räcka medtre personer för att en ekonomisk förening skall få kommatill stånd. De associationsrättsliga frågor som under senareår aktualiserats med anledning av nya former av kooperativverksamhet, bl.a. i glesbygd och inom offentlig sektor, börenligt motionärerna föranleda särskilda initiativ för att seöver den associationsrättsliga lagstiftningen.I motion L214 av och ()föreslås att möjligheterna att i svensk rätt införa enmellanform av handelsbolag och aktiebolag efter förebild avden tyska företagsformen GmbH utreds.I motion L215 av m.fl. (c) anförs att detframför allt är företag med FoU- och kunskapsintensivverksamhet som expanderar i . Det finns enligtmotionärerna starka skäl att söka nya former för attstimulera sådan företagsamhet, i första hand blandfristående små och medelstora företag. En ny företagsformför denna typ av företag måste utvecklas. En utredning bördärför enligt motionärerna tillsättas med uppdrag attskyndsamt föreslå regler för nya företagsformer.Tidigare behandlingLagstiftningsåtgärder rörande ekonomiska föreningarTill grund lagstiftning om ekonomiskaföreningar låg kooperationsutredningens betänkande (SOU1984:9) Kooperativa föreningar. I betänkandet framhölls attden kooperativa samverkansformen fått ny aktualitet som ettalternativ för organisation av ekonomisk verksamhet.Utredningen pekade på några kooperativa former som kundebyggas ut. Hit hörde bl.a. arbetskooperativ där medlemmarnaär både ägare och anställda och förutom en kapitalinsatsockså satsar sin arbetskraft, hantverkskooperativ i vilkatillhandahålls företagsservice av olika arter såsom hjälpmed exempelvis marknadsföring och produktutveckling samtsociala kooperativ med uppgift att ge medlemmarna socialservice, t.ex. genom barnomsorg och äldreomsorg. Utredningenföreslog, i syfte att främja den kooperativasamverkansformen, att en ny lagstiftning om ekonomiskaföreningar skulle öppna en möjlighet även för föreningar sominte helt uppfyllde de grundläggande föreningsrekvisiten attlåta registrera sig som ekonomiska föreningar.I proposition 1986/87:7 om ekonomiska föreningar togdepartementschefen på närmare anförda skäl avstånd fråntanken på att andra föreningar än de som främjarmedlemmarnas ekonomiska intressen genom ekonomisk verksamhetskulle kunna bli ekonomiska föreningar.Kooperationsutredningens förslag aktualiserades åter avden tillkallade folkrörelseutredningen som hade iuppdrag att föreslå åtgärder med syfte att ge ett ökatansvar åt folkrörelser, föreningar och kooperativ ioffentlig verksamhet. Utredningen avlämnade år 1987betänkandena (SOU 1987:33) Ju mer vi är tillsammans och (SOU1987:35) Ju mer vi är tillsammans, del 3 Underlag förreformer samt förslag. I betänkandena föreslog utredningenolika åtgärder i syfte att underlätta för föreningar attverka på olika samhällsområden, exempelvis inom barnomsorg,fritid och kultur, och att därmed åta sig annars kommunalauppgifter. Sålunda föreslogs bl.a. att tillämpningsområdetför lagen om ekonomiska föreningar vidgades i enlighet meddet ovan redovisade förslaget från kooperationsutredningenoch att kravet på minsta antal medlemmar i en ekonomiskförening sänktes från fem till tre. Förslagenshuvudprinciper har övervägts vidare av den tillsattaNykoop-företagsutredningen (se nedan).Ny företagsformSom redovisats under avsnittet Allmän bakgrund lade 1974års bolagskommitté fram ett förslag tilllagstiftning om en särskild bolagsform för mindre företag,s.k. Regeringen beslöt efter stark remisskritikatt inte lägga fram något förslag på grundval avbetänkandet. I stället skulle frågan om särskilda ochenklare regler för de mindre företagen övervägas ytterligareinom . Det arbete som därefter bedrevsi departementet gav vid handen att ABLs regler i alltväsentligt passar även för mindre företag.Under /81 behandlade lagutskottet fleramotioner, vari framfördes önskemål om en särskild bolagsformför mindre företag (bet. LU 1980/81:4 och 28). På hemställanav utskottet avslog motionerna. Utskottet framhölldärvid att det på grund av flera omständigheter kunde varalämpligt att ytterligare överväganden kom till stånd när detgäller frågan om en skillnad mellan de regler som skallgälla för de största aktiebolagen och dem som skall reglerade något mindre företagens verksamhet. En sådan omständighetvar önskemålet att underlätta nyetablering och stödja demindre företagen. Enligt utskottet var det emellertid intemeningsfullt att då begära en förnyad översyn av frågan omsärskilda bolagsregler för mindre företag.Frågan återkom därefter motionsvägen åtskilliga gångerunder . Motionsyrkandena avslogs av medhänvisning till vad lagutskottet tidigare anfört (se bl.a.LU 1986/87:5 och NU 1987/88:25).I betänkande 1989/90:LU3 behandlade lagutskottet bl.a. enmotion angående nya företagsformer med samma inriktning somden nu aktuella motionen L215. Utskottet hänvisade därvidtill att det i skilda sammanhang övervägdes frågor rörandede associationsrättsliga villkoren för företagsamhet.Utskottet kunde därför inte finna någon anledning förriksdagen att göra något särskilt uttalande om behovet avnya företagsformer. Utskottet ansåg vidare att det iavvaktan på resultatet av det arbete som pågick inte hellervar motiverat med någon särskild utredning om nyaföretagsformer. Utskottet avstyrkte därför bifall tillmotionen, som avslogs av riksdagen.Utskottets övervägandenVad först gäller yrkandet i motion L214 om utredningrörande en ny bolagsform hänvisar utskottet till attliknande motioner har behandlats av vid ettflertal tillfällen. Som redovisats ovan har de tidigaremotionerna avslagits med motiveringen att en förnyad översynav frågan om särskilda bolagsregler för mindre företag inteskulle vara meningsfull. Enligt utskottets mening finns detför närvarande inte anledning för att inta enannan ståndpunkt till spörsmålet. Utskottet vill dock inteutesluta att frågan kan komma i ett annat läge som en följdav ett blivande och ett framtida svensktmedlemskap i åtgärd i saken är i vartfall inte nu påkallad, och utskottet avstyrker därför bifalltill motion L214 yrkande 6.Med anledning av övriga motionsyrkanden vill utskottetframhålla vikten av att den associationsrättsligalagstiftningen erbjuder alternativa former för företagandesom är anpassade till näringslivets skiftande behov ochsamhällsutvecklingen i stort. Det är också viktigt attreglerna på området i görligaste mån är konkurrensneutralaså att inte en företagsform ger gynnsammare villkor för enviss verksamhet än de övriga kan erbjuda för sammaverksamhet. De associationsformer som lagstiftningen sedanlänge ställt till näringslivets tjänst är främst aktiebolag,ekonomisk förening och handelsbolag. Under de senasteårtiondena har en betydande modernisering skett av debestämmelser som gäller för aktiebolagen, de ekonomiskaföreningarna och handelsbolagen. Huvuddragen ilagstiftningen är dock i stort sett oförändrade, och påsenare år har i olika sammanhang aktualiserats frågor omalternativ till och förändringar av de nuvarandeassociationsformerna. Frågeställningarna belyses av vad somanförs i motionerna L213 och L215 beträffanderiskkapitalförsörjningen vid kooperativ verksamhet och andraproblem i kunskapsintensiva och tjänsteproducerande företag.Villkoren för företagen i har tagits upp i denregeringsförklaring som statsministern lämnade den 4oktober 1991. Han framhöll därvid att det blir av störstavikt för ekonomiska utveckling attsmå- och medelstora företag får en renässans. Det är i dessaföretag som de nya möjligheterna och de nya arbetena finns.Det är enligt regeringsförklaringen nyföretagandet som måstebli ekonomins spjutspets mot framtiden. Regeringen kommerdärför att lägga fram en rad förslagsom tillsammans innebär en ny start för små ochnyföretagandet.I anslutning till det anförda vill utskottet hänvisa tillden i ett föregående avsnitt lämnade redogörelsen för detassociationsrättsliga reformarbetet. Av redogörelsen framgåratt olika aktiebolagsrättsliga spörsmål ärföremål för utredningsarbete. Önskemålen i motionerna L213och L215 har nära anknytning till de förslag somNykoop-företagsutredningen framlagt under innevarande år ochsom syftar till att underlätta bildandet av ekonomiskaföreningar och främja den kooperativa verksamhetsformen iövrigt. Med hänsyn till innehållet i regeringsförklaringenutgår utskottet från att de i motionerna L212, L213 och L215aktualiserade lagstiftningsfrågorna kommer att uppmärksammasoch övervägas vid det beredningsarbete påassociationsrättens område som förestår inomregeringskansliet. Någon åtgärd från sida medanledning av motionerna är således inte erforderlig, ochutskottet avstyrker följaktligen bifall till motionerna. Utskottet hemställeratt avslår motionerna 1990/91:L212,1990/91:L213, 1990/91:L214 yrkande 6 och 1990/91:L215.Stockholm den 5 november 1991På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), (), (),(), (), (), (), (), LarsAndersson (nyd), (), (), CarinLundberg (s), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.