bet · GE01BoU20 · 1991-05-23 00:00:00 — Det anges som oklart om krav kommeratt ställas på ytterligare säkerheter utöver pantbrev för dendel av investeringslånet som inte har underborgen av stat ochkommun.Vad gäller den aktuella frågan om reglerna för pantsäkerhetvill utskottet anföra följande. Utskottets ovan återgivnaställningstagande i betänkandet 1990/91:BoU4 vad gällersäkerheten för s.k. topplån gjordes mot bakgrund av denfinansieringssituation som gäller inom det nuvarandebostadsfinansieringssystemet. I dagens läge kan man således intebortse från att topplån med säkerhetsutrymme inom pantvärdet förfastigheten ibland är en förutsättning för en investering i ettnytt småhus. I den aktuella propositionen redovisas emellertidett antal förändringar som gjorts av de bestämmelser somreglerar beräkningen av pantvärdet för fastigheten. Behovet avtopplån kommer därmed att minska. Utskottet anser mot bakgrundav redovisningen i propositionen av den aktuella frågan att denordning för förmånsläget för pantsäkerhet som föreslagits kanaccepteras. Frågan bör dock följas uppmärksamt i detutvärderingsarbete som får förutsättas genomföras avseendereglerna för pantsäkerhet i det nya finansieringssystemet.Utskottet finner således inte anledning till erinran ellersärskilt uttalande mot vad i propositionen i denna delförordats. Ett tillkännagivande om behovet av topplån i enlighetmed vad i motion Bo56 (c) yrkande 2 föreslagits kan inte anseserforderligt. Vad gäller den andra frågan, som aktualiserats idetta yrkande, dvs. om säkerhet utöver pantbrev kommer attkrävas av kreditgivarna för de delar av investeringslånet förvilka kreditgarantin inte gäller, gjorde utskottet vissaöverväganden i betänkandet 1990/91:BoU4 (s. 32). :finns en möjlighet att fördjupa bostadslånet under dennormala gränsen mellan bottenlån och bostadslån, dvs. vid 70 %av låneunderlaget. Denna regel har stor betydelse förmöjligheten att erhålla lån speciellt i glesbygd. mening bör denna regel föras över till det nyabostadsfinansieringssystemet på så sätt att en möjlighet attfördjupa kreditgarantin av fastighetens pantvärdeinförs. En sådan ordning står för övrigt i överensstämmelse medvad som i propositionen anförts om att kreditgarantin är avseddatt täcka den del av lånebehovet som täcks med bostadslån.Möjlighet kommer således finnas även i räntelånesystemet atterhålla lån också i de fall då kreditgivaren bedömer attsäkerhetsläget för lånet avviker från det normala.Kreditgarantin kommer således att kunna fördjupas till nedanförden gräns på av fastighetens pantvärde som förutsatts gällai normalfallet. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion Bo56 (c) yrkande 2 om reglerna förpantsäkerheten. Utskottet avstyrker även motionerna Bo55 (fp),Bo56 (c) yrkande 1 och Bo59 (m), samtliga dessa motioner såvittnu är i fråga. Förslagen i dessa motioner innebär, som framgåttovan, att ett sådant bostadsfinansieringssystem som riksdagenbeslöt inte bör införas.Statlig kreditgaranti m.m.I propositionens avsnitt Statlig kreditgaranti (s. 7--10)läggs två förslag fram. Det ena rör villkoren för eftergift avregressfordringar som uppstått efter att en kreditgarantiutnyttjats. Detta förslag är föranlett av ett tillkännagivandefrån sida. Det andra förslaget gäller frågan om ivilka situationer den statliga kreditgarantin skall fåutnyttjas.I den senare frågan anför bostadsministern att statensgarantiåtaganden i fråga om räntelån för egnahem bör ha envidare innebörd än ett normalt borgensåtagande. Det angessåledes vara rimligt att långivaren får ersättning direkt urkreditgarantin, inte bara i en förlustsituation när förfallenfordran inte kunnat drivas in på vanligt sätt, utan också närlångivaren måste avstå från pantsäkerhet för att en frivilligförsäljning av fastigheten skall kunna komma till stånd.Långivaren skall alltså inte behöva säga upp lånet för att fåersättning av staten. Det bör räcka med att försäljningen behövspå grund av säljarens situation och att försäljningen på grundav prisnivån på orten inte kan genomföras utan att långivarenavstår från pantsäkerhet för räntelån helt eller delvis. Enförutsättning för att kreditgarantin skall gälla i dessa fallföreslås dock vara att garantigivaren/staten godtar denfrivilliga försäljningen och att denna beräknas leda till ettåtminstone lika bra ekonomiskt utfall som en tvångsvis genomfördförsäljning.Vad gäller frågan om eftergift av regressfordringar anfördebostadsutskottet i betänkandet 1990/91:BoU4 (s. 33) bl.a.:Utskottet anser att det bör ankomma på regeringen att underden fortsatta beredningen av ärendet överväga hur villkoren föreftergift av regressfordran närmare kan utformas. Utgångspunkteni detta arbete bör vara att räntelånesystemets uppbyggnad intebör tillåtas leda till ekonomiskt orimliga situationer för denenskilde som har sin grund i förhållanden på bostadsmarknadensom låntagaren inte haft rådighet över. I arbetet bör särskildvikt fästas vid att villkoren ges en sådan utformning attförutsättningarna för byggande i glesbygd och på mindre orterinte försämras. Statliga regressfordringar, som beror på attvärdeutvecklingen inom en region eller på en viss ort har varitså svag att räntelånen saknar täckning, bör i normala fall kunnaefterges. Detta bör uppfattas som ett åtagande från statens sidamed framför allt en regionalpolitisk innebörd. En låntagare börinte behöva hysa oro för vad räntelånen kommer att innebära viden framtida försäljning.Bostadsministern framhåller i propositionen att han delarbostadsutskottets uppfattning. Vidare understryks att räntelåneninte bör medföra större risker inom en svag region eller ort iförhållande till andra regioner och orter i riket. Mot dennabakgrund föreslår regeringen att en regressfordran som avserräntelån för egnahem bör efterges, om den uppstått på grund avatt fastighetsprisutvecklingen inom en region eller på en vissort varit svagare än i riket som helhet och förlusten inte harkunnat påverkas av husets säljare. I sammanhanget påpekas dockatt låntagaren liksom bär ett fullt personligt ansvarför att beslutet att göra en bostadsinvestering är rimligt vidinvesteringstidpunkten. I fråga om kreditgaranti förinvesteringslån innebär detta att garantin tas i anspråk som enborgen.Yrkanden om avslag på regeringens förslag i avsnittet Statligkreditgaranti finns i de tre motioner där det föreslås attproposition 1990/91:144 avslås i de delar som avserräntelånesystemet. Dessa yrkanden i motionerna Bo55 (fp), Bo56(c) yrkande 1 och Bo59 (m), samtliga yrkanden såvitt nu är ifråga, föranleds av motionärernas grundläggande inställning attbeslutet om räntelån bör rivas upp.Bostadsutskottet kan inledningsvis konstatera att förslagetangående eftergift av regressfordringar avseende räntelån föregnahem i avsnittet om statlig kreditgaranti utgår från deöverväganden i frågan som utskottet redovisade i december 1990.Den utformning och omfattning som det statliga åtagandet enligtpropositionen bör ges förefaller kunna uppfylla de krav somutskottet då ansåg böra ställas. Den föreslagna utformningen avstatens åtagande bör således kunna undanröja den osäkerhet somräntelånen eventuellt skapar hos dem som avser att bygga enpermanentbostad i regioner där en ogynnsammarefastighetsprisutveckling än i övriga landet inte kanuteslutas. Den föreslagna utfästelsen om statligt stöd för demsom råkat i ekonomisk svårighet vid en försäljning genom atträntelånen inte kunnat återbetalas bör enligt utskottets meningvinna bifall.Även förslaget om när kreditgarantin i fråga om räntelån föregnahem skall kunna tas i anspråk överensstämmer med utskottetsuppfattning att reglerna bör ges en generös utformning. Det kansåledes ses som en fördel för såväl låntagaren som långivarenatt lånet inte behöver sägas upp för att ersättning frånkreditgarantin skall kunna utgå. Den föreslagna ordningen medfrivilliga försäljningar kan dessutom, som anförs ipropositionen, innebära att även statens förluster begränsasgenom att försäljningen kan genomföras vid en tidigare tidpunkt.Vad utskottet anfört i fråga om statlig kreditgaranti m.m.innebär att yrkande 1 i proposition 144 tillstyrks. MotionernaBo55 (fp), Bo56 (c) yrkande 1 och Bo59 (m) har redan avstyrkts ifrågan om en omprövning av redan fattade beslut omräntelånesystemet. Motionerna avstyrks även vad gäller den nuaktuella frågan om statlig kreditgaranti m.m.I de grönas partimotion Bo57 diskuteras bl.a.effekterna av de förändrade fastighetspriser som anses bliföljden av en omläggning av existerande lån med räntebidrag tillden nya typen av lån. Motionärerna hävdar att på orter med envikande efterfrågan det i dessa fall finns risk för sjunkandenominella priser. Detta anses kunna leda till att en person somrelativt köpt ett sådant hus vid en försäljning t.ex. pågrund av arbetsbrist kan gå miste om sin kontantinsats ochdessutom stå kvar med en del av skulden. Motionärerna framhålleratt en sådan utveckling inte är acceptabel och föreslår därföratt begär ett förslag som skyddar dem som tvingassälja till kraftigt sjunkande nominella fastighetspriser.Den fråga som aktualiseras i motion Bo57 (mp) gäller om det ivissa fall bör lämnas någon form av statlig prisgaranti e.d.genom att staten åtar sig att lösa in fastigheter där denominella priserna sjunkit under inköpspriset. Utskottet villerinra om att någon sådan garanti inte finns inom det nuvarandebostadsfinansieringssystemet. I detta avseende innebär såledesinte omläggningen av lånesystemet någon förändring. Det kanockså ifrågasättas om den av motionärerna befaradeprisutvecklingen i vissa fall verkligen blir följden avomläggningen.Det kan dock inte uteslutas att det efter omläggningen tillett nytt bostadsfinansieringssystem liksom kommer attfinnas enskilda fastigheter som är så belägna att en försäljninginte kan ske med full kostnadstäckning. I fråga om sådanaförsäljningar som måste göras för att möjliggöra flyttningar avarbetsmarknadspolitiska skäl finns dock vissa stödmöjlighetermed arbetsmarknadspolitiska medel. Enligt förordningen(1987:408) om inlösen av egnahem och bostadsrätter kan inlösenav staten ske, om ägaren av arbetsmarknadsskäl måste flytta ochbostaden är belägen i de fyra nordligaste länen. Fastigheter fårenligt denna förordning lösas in med ett belopp som motsvararden återstående kapitalskulden.Med hänvisning till vad utskottet ovan anfört avstyrksmiljöpartiets partimotion Bo57 (mp).Ny bostadsfinansiering för hus med räntebidrag för ny- ellerombyggnad enligt nuvarande reglerHus med räntebidrag för ny- eller ombyggnadslån enligtnuvarande regler avses enligt regeringens förslag ingå i det nyafinansieringssystemet fr.o.m. . Ipropositionen redogörs närmare för hur övergången till dettasystem bör ske. Sammanfattningsvis innebär vad där anförts attstatlig kreditgaranti för räntelån skall lämnas, om denberäknade räntesatsen (bruttoräntan) överstiger vad som täcks avlåntagarens förutsatta egna betalningar (nettoutgiften) och denskatteminskning eller det skattekompenserande räntebidrag somkan beräknas för samma räntekostnad. Underlaget för beräkning avbruttoränta och nettoutgiften vid övergången avses vara sammabelopp som utgör underlag för beräkning av räntebidrag vidutgången av . I fråga om hyres- och bostadsrättshusbegränsas underlaget till vad som faller inom av detschablonberäknade låneunderlaget för bostäder. Sombidragsunderlag för realräntebidrag används samma underlag som ifråga om beräkningen av det maximala beloppet för statligkreditgaranti.I propositionen föreslås också att ett extra räntebidragbetalas ut under vart och ett av till sådanalåntagare med räntebidrag för ny- eller ombyggnad enligtnuvarande regler som avstår från realräntebidrag ellerkreditgaranti för räntelån. föreslås det extraräntebidraget lämnas med två tredjedelar av ett på visst sätt,med hänsyn till skatteeffekten, beräknat belopp. För år 1994utgår en tredjedel av beloppet.Frågan om hur hus med räntebidrag skall "slussas in i" det nyafinansieringssystemet tas upp i partimotion Bo58yrkande 3. Yrkandet går ut på att bör begära ett nyttoch enklare förslag om hur övergången från dagensräntebidragssystem till räntelånesystemet skall ske. Bl.a. anförmotionärerna att bidragsunderlaget för beståndet skall beräknaspå samma sätt som för nyproduktionen. Enligt deras uppfattningbör hela den godkända produktionskostnaden ligga till grund förberäkningen av räntebidrag och kreditgaranti.I motion Bo209 (s) föreslås ett tillkännagivande omatt ett alternativ till räntelånesystemet bör skapas samt attriksdagen bör föreläggas förslag om de villkor som skallgälla när "räntebidragsbeståndet" skall inordnas i det nyafinansieringssystemet. Motionärerna anser att många av dem som bor i hus med räntebidrag skulle föredra en finansieringenligt den nuvarande ordningen även till priset av en snabbareupptrappning av den garanterade räntan.Även i motion Bo56 (c) yrkande 3, såvitt nu är i fråga, tasupp frågan om vilka hus i beståndet som bör "slussas in i" detnya finansieringssystemet. Motionärerna föreslår atträntelånesystemet inte skall gälla för bostäder som påbörjatsföre . Yrkandet framförs som ettandrahandsyrkande; i första hand bör enligt yrkande 1 i sammamotion ett räntelånesystem med den utformning regeringenförordar över huvud taget inte införas. Denna uppfattning förs,som ovan redovisats, fram också i motionerna Bo55 (fp) och Bo59(m), båda motionerna såvitt nu är i fråga.Utskottet behandlar inledningsvis förslaget i motionerna Bo209(s) och Bo56 (c) yrkande 3 om att vissa möjligheter skulleerbjudas låntagare som har lån förenade med räntebidragatt behålla dessa resp. att sådana låntagare över huvud tagetinte skulle omfattas av räntelånesystemet.Den förstnämnda motionen väcktes under allmänna motionstiden1991, dvs. innan förslaget i den nu behandlade propositionen varkänt. Som framgår av propositionen och av vad utskottetredovisat ovan föreslår regeringen vissa åtgärder som i interinga omfattning ger berörda fastighetsägare möjligheter attvälja mellan extra räntebidrag och att omfattas avräntelånesystemet. Även om förslaget i propositionen inte kananses ligga helt i linje med vad motionärerna förordat, anserutskottet att rimliga alternativa möjligheter öppnats för delåntagare som vid utgången av har bostadslån medräntebidrag för ny- eller ombyggnad. I den mån motion Bo209 (s)inte kan anses tillgodosedd med vad i propositionen nuföreslagits och anförts om övergång från räntebidrag tillräntelån avstyrker utskottet bifall till den. Utskottetavstyrker också motionerna Bo55 (fp), Bo56 (c) yrkandena 1 och 3samt Bo59 (m) samtliga yrkanden såvitt nu är i fråga om atträntelån över huvud taget inte skall införas för beståndetm.m. Utskottet hänvisar i denna fråga till vad ovan anförts ominförande av ett räntelånesystem.Utskottet finner inte tillräckliga skäl föreligga att -- såsomförordas i partimotion Bo58 yrkande 3 -- begäraett nytt förslag om övergången till räntelånesystemet för vissahus med räntebidrag. Utskottet vill inte förneka att en övergångfrån räntebidrag till räntelån kan vara komplicerad. Emellertidhar utskottet, som framgått ovan, den uppfattningen att detpågående förberedelsearbetet kommer att bedrivas så att deoklarheter som har yppats bl.a. under utskottets beredning avärendet kommer att kunna lösas innan det nya systemet träder ikraft. Vad gäller den i motionen särskilt nämnda frågan om attbidragsunderlaget avseende beståndet bör beräknas på samma sättsom i nyproduktionsfallet har utskottet fattat motionärernasinvändning så att de begränsningar avseende dettabidragsunderlag som tillämpas när låneunderlagetöverstiger av det schablonberäknade låneunderlaget inteskulle tillämpas i räntelånesystemet. Utskottet finner intetillräcklig anledning föreligga att i samband med övergångentill det nya finansieringssystemet öka subventionen i de nudiskuterade fallen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet såledesbifall även till partimotion Bo58 yrkande 3 omett nytt förslag i fråga om hur övergången av vissa hus medräntebidrag skall ske till räntelånesystemet. Vad ipropositionen i yrkandena 3 och 4 förordats om nybostadsfinansiering för vissa hus med räntebidrag enligtnuvarande regler och om tillfälligt stöd för vissa låntagaretillstyrks av utskottet.Övriga stödformer med räntebidragRäntebidrag av samma typ som vid ny- och ombyggnad lämnas förnärvarande även enligt förordningen (1987:258) om stöd förflerbarnsfamiljer för köp av egnahem, förordningen (1984:614) omlån för förvärv av vissa fastigheter som har förköpts enligtförköpslagen (1967:868), förordningen (1983:40) om räntebidragför underhållslån i vissa fall, förordningen (1985:352) om lånm.m. för gatukostnadsersättning i vissa fall (upphävd 1990:648)samt förordningen (1977:332) om statligt stöd tillenergibesparande åtgärder i bostadshus m.m. (upphävd 1980:334).Enligt 4 a § förordningen (1982:644) om lån förbyggnadstekniska åtgärder i bostadshus lämnas också, under vissförutsättning, sådana räntebidrag i för åtgärdersom genomförts med stöd av förordningen.I propositionen föreslås att räntebidrag för stöd förflerbarnsfamiljer för köp av egnahem slopas och ersätts den 1januari 1993 med realräntebidrag och kreditgaranti för räntelånenligt samma ordning som skall gälla för lån till hus medräntebidrag för ny- och ombyggnad enligt nuvarande regler. Dessaregler har i korthet redovisats ovan. Även beträffande dessaförvärvslån föreslås som för ny- och ombyggnadslån gälla, attett extra räntebidrag betalas ut från tilllåntagare som avstår från realräntebidrag och kreditgaranti förräntelån.Förslaget om att även förvärvslånen skall ingå iräntelånesystemet alternativt att extra räntebidrag skall kunnautgå har mött invändning i motionerna Bo55 (fp), Bo56 (c)yrkande 3 (andrahandsyrkande), båda yrkandena såvitt nu är ifråga. Motionärerna avstyrker regeringens förslag om attbefintliga förvärvslån skall omfattas av räntelånesystemet.Utskottet gör samma bedömning vad gäller förvärvslånen sombeträffande ombyggnads- eller nybyggnadslånen när det gällerövergången från räntebidrag till räntelån och såvitt rör fråganom möjligheterna att som alternativ till räntelån erhålla extraräntebidrag. Yrkande 5 i propositionen såvitt nu är i fråga omövergångsregler m.m. avseende förvärvslångivningentillstyrks av utskottet. Motionerna Bo55 (fp) och Bo56 (c)yrkande 3, båda yrkandena såvitt nu är i fråga, avstyrks medhänvisning till det anförda.Vad beträffar övriga låneformer som behandlas i detta avsnittföreslås i propositionen en obligatorisk avveckling av dem . Det nu redovisade regeringsförslaget tillstyrks i motionBo59 (m) såvitt nu är i fråga. Dock föreslår motionärerna, somutskottet uppfattat förslaget, att även förvärvslångivningenobligatoriskt skall avvecklas under en treårsperiod.Utskottet, som finner förslaget i propositionen i denna del --yrkande 5 såvitt nu är i fråga -- väl avvägt, föreslår attriksdagen med avslag på motion Bo59 (m) såvitt nu är i frågagodkänner vad i propositionen förordats om avveckling av vissalåneformer.Utskottet tillstyrker också förslaget i propositionen, yrkande6, om ändring av reglerna beträffande det statliga stödet vidförbättring av bostadshus. Några invändningar har i motionerinte riktats mot detta förslag.Räntebidrag vid ny- och ombyggnad år 1992Av proposition 144 återstår att behandla förslaget omhöjningar av den garanterade räntan för vissa bostadslån utövervad som följer av s.k. normala upptrappningar. Förslaget innebärsammanfattningsvis följande. Om bostadslånet betalats ut föreutgången av föreslås att de garanterade räntesatsernaför egnahem höjs den 1 januari 1992utöver den s.k. normala upptrappningen. Eftersom denna är 0,5procentenheter blir den totala höjningen 0,75procentenheter. Höjningen är entidigareläggning av den normala upptrappningen som skulle hagjorts . Av neutralietsskäl bör den totala höjningen förhyres- och bostadsrättshus för vara av den föregnahem eller . Eftersom den normalaupptrappningen är för sådana hus blir denextra upptrappningen 0,3 procentenheter.För år 1993 återstår därmed en höjning om (1--0,75) för egnahemmen. Som anförs i propositionen avses --vid en övergång från nuvarande lånesystem till det nya -- degaranterade räntesatserna översättas till nettoräntesatser efterskatt. För egnahemmens del är nettoutgiften av dengaranterade räntan. Uttryckt som ändring av nettoräntesatseninnebär detta enligt propositionen att denna räntesats under1993 bör höjas lika för allaägarkategorier och upplåtelseformer. Höjningen bör göras närupptrappning normalt skulle skett.Enligt regeringens uppfattning innebär det nu redovisadeförslaget att det blir möjligt att minska anslaget tillräntebidrag med ca 600 milj. kr. för nästa budgetår utöver vadsom följer av gällande regler om den årliga upptrappningen isystemet.Frågan om räntebidragen har aktualiserats i sex motioner. Fyraav motionerna har väckts under allmänna motionstiden 1991.Regeringsförslaget om extra upptrappning av den garanteraderäntan har uttryckligen vunnit stöd i motion Bo59 (m) såvitt nuär i fråga. I partimotionen , motion Bo58yrkande 1, föreslås avslå regeringsförslaget om extraupptrappning av den garanterade räntan. Motionärerna anser attregeringsförslaget strider mot andan i överenskommelsen om ettnytt bostadsfinansieringssystem. I yrkande 2 i motionen föreslåsett tillkännagivande till regeringen om att hyrorna för år 1992bör frysas. I motion Bo230 (m) föreslås i yrkandena 6--8 atträntebidragen avskaffas fr.o.m. för allahyres- och bostadsrättshus byggda . Vidare förordasatt den årliga upptrappningen av den garanterade räntan förhyres- och bostadsrättshus höjs från 0,25 till 0,35procentenheter. Slutligen föreslås att den garanterade räntan år1 skall vara inte bara för egnahemmen utan för alla småhusoavsett upplåtelseform. är den för hyres- ochbostadsrättssmåhus.Utskottet kan acceptera den extra upptrappningen av dengaranterade räntan som föreslås i propositionen.Regeringsförslaget är oförenligt med förslaget i vänsterpartietspartimotion Bo58 yrkande 1 om att besparingen inte skallgenomföras. Detta förslag avstyrks. Inte heller finner utskottettillräckliga skäl föreligga att tillstyrka förslaget i yrkande 2i motionen om hyresstopp för . Utskottet finner det intelämpligt att med en så generell åtgärd som ett hyresstopp mötade problem som, enligt motionärerna, på grund avskatteomläggningen blivit följden för de lågavlönade. Desärskilda insatser som behövs på hyresområdet får prövas i annatsammanhang.Vad rör förslagen i motion Bo230 (m) yrkandena 6--8 ijämförelse med regeringsförslaget om extra upptrappningar,föredrar utskottet det senare förslaget bl.a. därför att det geren bättre neutralitet. Som en ytterligare kommentar tillförslaget i motionen om att småhus oavsett upplåtelseform skallha samma garanterade ränta vill utskottet erinra om att dagensregler är ett uttryck för att neutralitet bör råda mellanupplåtelseformerna. Den garanterade räntan för hyresrätts- ochbostadsrättssmåhusen är av den för egnahemmen. Dennaskillnad är en följd av de skilda regler som gäller inomskattesystemet för de olika upplåtelseformerna. Motionenavstyrks med hänvisning till det nu anförda.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet proposition1990/91:144 yrkande 2 om räntebidrag vid ny- och ombyggnad år1992 och avstyrker partimotion Bo58 yrkandena1 och 2 samt motion Bo230 (m) yrkandena 6--8.I tre c-motioner, partimotionen Bo225 yrkande 5 samtmotionerna Bo242 yrkande 3 och Bo244 yrkande 14, behandlasfrågan om den garanterade räntan vid ombyggnad.Den garanterade räntan år 1 är för egnahem 10,00 alternativt4,i ombyggnadsfallen. För flerbostadshus är den 5,25alternativt .