bet · GF01FiU10 · 1991-12-05 00:00:00 — Enligt motionärerna är detta mål lågt prioriterat av denborgerliga fyrpartiregeringen.Regeringen slår i proposition 38 fast att arbetslöshet aldrig får bli ettmedel i den ekonomiska politiken. Detta ställer som regeringen ser det krav påen aktiv arbetsmarknadspolitik. Av propositionen framgår att regeringen har föravsikt att utnyttja varje effektiv och ändamålsenlig del i den samladearbetsmarknadspolitiska arsenalen, åtgärder som får arbetsmarknaden att fungerabättre och därmed också bidrar till tillväxten. I detta syfte tillförs enligtpropositionen sysselsättningspolitiken ytterligare resurser.Arbetsmarknadsutskottet hänvisar i sitt yttrande (AU1y) till dessa uttalandenoch anser för egen del att det inte är någon verkningsfull åtgärd att riksdagengör ett allmänt uttalande om innebörden av den fulla sysselsättningens politik.Vänsterpartiets yrkande härom avstyrks således av arbetsmarknadsutskottet.Finansutskottet kan i likhet med arbetsmarknadsutskottet inte se att det imotionen begärda uttalandet skulle fylla något verkningsfullt syfte. avstyrker således motion Fi15 yrkande 20.I motion Fi19 (s) framhålls betydelsen av en fortsatt förnyelse avarbetslivet. Liknande synpunkter framförs också i motion Fi18 (s). I denförstnämnda motionen föreslås att skall uttala att det är viktigt attbalansen mellan parterna på arbetsmarknaden inte rubbas till löntagarnasnackdel. Regeringens propåer om att minska anställningstryggheten och tunna utmedbestämmandet i företagen bör avvisas.Motionärerna begär dessutom att skall påtala vilken avgörande rollde s.k. MBL-medlen spelar för att löntagarna skall ha resurser att bygga ut sinkompetens för ett aktivt förändringsarbete. Slutligen föreslår de att riksdagenskall uttala att regeringen bör ge arbetslivsfonden i uppdrag att snarastgenomföra en brett upplagd informationskampanj om behovet av ett aktivtförändringsarbete ute på arbetsplatserna beträffande arbetets innehåll,arbetsorganisation m.m. och om dessa frågors betydelse för produktiviteten.Arbetsmarknadsutskottet anser att bör avstå från att i dettasammanhang göra uttalanden av den innebörd som motionärerna begär.Arbetsmarknadsutskottet erinrar om att kommer att pröva vissaarbetsrättsliga frågor i anslutning till proposition 56 om en nysmåföretagspolitik och att beslöt utvidgaanvändningsområdet för de särskilda s.k. MBL-medlen (prop. 1990/91:69, AU16,rskr.166). I den mån regeringen vill göra ytterligare förändringar avMBL-medlens användning förutsätter detta följaktligen medverkan,framhåller arbetsmarknadsutskottet.Som motionärerna själva påpekar bedriver arbetslivsfonden redan vissinformationsverksamhet om betydelsen för produktiviteten avarbetsorganisatoriska och liknande förändringar på arbetsplatserna.Arbetsmarknadsutskottet förutsätter att fonden utan särskild åtgärd frånstatsmakternas sida fortsätter att bedriva liknande verksamhet, om den bedömssom betydelsefull och ligger inom fastställda ramar för fondens verksamhet.I likhet med arbetsmarknadsutskottet anser finansutskottet att idetta sammanhang inte bör göra uttalanden av det slag som motionärerna begär.Finansutskottet avstyrker följaktligen motion Fi19 yrkandena 1 och 2.Åtgärder inom byggsektornSocialdemokraterna föreslår i motion Fi18 (yrkande 6) att ett särskiltinvesteringsbidrag skall ges för ombyggnader av bostäder och attriksdagen för detta ändamål skall anvisa 500 milj.kr. på tilläggsbudget förinnevarande budgetår.Bostadsutskottet framhåller i sitt yttrande (BoU2y) att regeringens föreslagtill regler för bostadsfinansieringen innebär att alla ombyggnaderkommer att få den lägre garanterade ränta som tidigare bara tillkom vissaprojekt. Redan denna åtgärd torde enligt bostadsutskottet innebära attombyggnadsverksamheten stimuleras. Även i övrigt leder de nya reglerna tillförenklingar, vilket enligt bostadsutskottet kommer att underlättaombyggnadsverksamheten. är med hänvisning till detstatsfinansiella läget därför inte berett att biträda motionsyrkandet.Eftersom förutsättningarna för ombyggnadsverksamhet kommer att underlättasmed de nya regler som regeringen föreslagit är inte heller finansutskottet irådande statsfinansiella läge berett att anvisa ytterligare medel för dettaändamål. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion Fi18 (s) yrkande 6.I motion A1 (v) föreslås att ett särskilt ROT-program skall tillskapasför ombyggnad och reparation av skolor, VA-nät m.m.I motion A2 (s) förordas att 780 milj.kr. anslås för att stimulerakommuner och landsting att tidigarelägga sina investeringar. Medlen skallanvändas som räntebidrag till sysselsättningsintensiva bygginvesteringar sompåbörjas , och 150 milj.kr. härav föreslås blianvisade på tilläggsbudget I för /92.Bostadsutskottet framhåller också i sitt yttrande att det är primärt enkommunal angelägenhet att svara för underhåll av lokaler och anläggningar ochdå främst de kommunala VA-näten. Problem förknippade med lokal- ochanläggningsbeståndets standard är av olika karaktär och omfattning i skildadelar av landet. finner det därför mindre lämpligt att vidtaåtgärder med en så generell inriktning som motionärerna föreslår.Bostadsutskottet anser att nuvarande ansvarsfördelning i dessa frågor bör beståoch avstyrker med det anförda de båda motionerna.Finansutskottet delar helt bostadsutskottets uppfattning i fråga om stödtill kommunala byggprojekt. avstyrker således motionerna A1(v) yrkande 1 och A2 (s) yrkande 5.Forskning och utbildningFör att möta de ökade kraven på högre utbildning och forskning föreslårsocialdemokraterna i motion Fi18 att anvisar ytterligare 500milj.kr. fr.o.m. /93.Ny demokrati förordar i sin motion Fi13 att en förstärkning av bl.a.utbildningen skall ingå som ett långsiktigt mål i regeringensekonomisk-politiska strategi.Utbildningsutskottet har i ett yttrande (UbU1y) till finansutskottet avstyrktde båda motionerna. I yttrandet framhåller utbildningsutskottet att det ilikhet med regeringen anser att satsningar på utbildning och forskning måsteingå i en samlad strategi för att lösa problemen i svensk ekonomi.Utbildningsutskottet anser dock inte att nu bör fatta beslut om medeltill insatser inom högre utbildning och forskning. För att kunna göra en samladbedömning av behovet av ytterligare insatser inom dessa områden bör riksdagenavvakta regeringens förslag i den kommande budgetpropositionen.Utbildningsutskottet anser också att de i motion Fi13 (nyd) framfördasynpunkterna på en förstärkt utbildning är i stort tillgodosedda.Finansutskottet instämmer i utbildningsutskottets uppfattning och avstyrkermotionerna Fi13 (nyd) yrkande 4 i denna del och Fi18 (s) yrkande 7.Investeringar i trafikens infrastrukturI motion Fi18 (s) framhålls att den svenska ekonomins fortskridandeinternationalisering skärper kraven på transportsektorn. Väl utveckladekommunikationer inom landet är en förutsättning för att svenska mindre ochmedelstora företag skall kunna hävda sina positioner som leverantörer till desvenska storföretagen. I motionen yrkas att regeringen av skall få iuppdrag att upprätta en plan för viktiga infrastrukturinvesteringar som ärmöjliga att projektera för igångsättning inom en ram på 4miljarder kronor utöver tidigare beslutade planeringsramar.Enligt motion Fi15 (v) måste miljökraven ha ett avgörande inflytande överhur våra transporter och andra kommunikationer organiseras. Om hela landetskall leva måste investeringarna fördelas över landet på ett rättvist sätt.Vidare framhåller motionärerna att vägtrafikapparaten har kapacitets- ochträngselproblem som inte går att bygga bort. Därför bör , liksom man görpå kontinenten, bl.a. satsa på snabbtåg och avancerade kollektivatrafiklösningar i städerna.Även i motion Fi13 (nyd) understryks infrastrukturens betydelse förSveriges konkurrenskraft i . Mål för att stärka infrastrukturen bördärför enligt motionärerna finnas med i den strategi som regeringen börformulera för att återvinna utvecklings- och tillväxtkraften i svensk ekonomi.Trafikutskottet framhåller i sitt yttrande (TU1y) till finansutskottet enigt uttalat att det är nödvändigt att ökainvesteringarna i trafikens infrastruktur för att skapa förutsättningar förekonomisk tillväxt. Dessa investeringar skall också bidra till regional balansoch en förbättrad miljö. beslutade att anvisa 10 miljarderkronor, utöver tidigare anvisade belopp, för investeringar av nationellbetydelse i vägar, järnvägar och kollektivtrafikanläggningar som gagnartillväxten och miljön. Dessutom beslutade om en planeringsram påytterligare (prop. 1990/91:87 delvis, prop. 1990/91:100bil. 8, bet. TU24, rskr. 286).I proposition 1991/92:25 bilaga 5 föreslår regeringen att anvisarytterligare främst för investeringar i trafikensinfrastruktur. Vidare framhålls i proposition 1991/92:38 om inriktningen av denekonomiska politiken, att regeringen har för avsikt att öka investeringarna ibl.a. järnvägar och vägar. Enligt propositionen kan investeringar iinfrastruktur som ger hög avkastning finansieras av inkomster frånförsäljningen av statliga företag i kombination med en motsvarande höjning avhushållssparandet.Finansutskottet får anföra följande. Regeringen har redan beslutat om ochavser att återkomma med förslag om kraftfulla utbyggnader avkommunikationsnätet. Sådana investeringar har stor betydelse förtillväxtmöjligheterna i landet. Självfallet måste de regionalpolitiska ochmiljöpolitiska effekterna beaktas.Trafikutskottet anser att syftet med motionsyrkandena till väsentlig del blirtillgodosett med de beslut som fattats och planeras. De uttalanden frånriksdagens sida som begärs i motionerna är därför inte erforderliga.Finansutskottet delar trafikutskottets uppfattning och avstyrker motionernaFi13 (nyd) yrkande 4 i denna del, Fi15 (v) yrkande 18 och Fi18 (s) yrkande 8.PensionssystemetRegeringen har för avsikt att tillsätta en parlamentarisk arbetsgrupp för attbehandla ATP-systemet och frågor i anslutning till detta. Arbetet bör varainriktat på att stärka pensionssystemet. Regeringen eftersträvar bred politiskförankring i arbetet med att reformera pensionssystemet. Utgångspunkterna förarbetet redovisas i propositionen.I motion Fi15 (v) uttrycker man en stor oro över regeringens planer påatt förändra pensionssystemet. Risken för större ojämlikhet är uppenbar, anförsdet. Vid en fördelning av landets resurser och förändring av pensionssystemetär det mest angeläget att förbättra för de sämst ställda pensionärerna. Det ärytterst en jämlikhetsfråga. Omfördelningen bör i första hand ske inompensionssystemet, anförs det.Även i motion Fi13 (nyd) tas de sämst ställda pensionärernas situationupp. Enligt motionärerna har ca 60000 fattigpensionärer genom skattereformenråkat hamna under existensminimum. Motionärerna kräver att åtgärder vidtas meddet snaraste.Utskottet anser i likhet med vad som anförs i propositionen attpensionssystemet bör ses över. Det har en grundläggande betydelse församhällsekonomin. Det påverkar bl.a. sparande och arbetskraftsutbud. Därigenomhar systemet en avgörande inverkan på den ekonomiska tillväxten och välfärdenför både nuvarande och kommande generationer. Regeringen redovisar ipropositionen vissa utgångspunkter för en reformering av pensionssystemet. Avdessa framgår att man bl.a. avser att genomföra en bred kartläggning avpensionärernas levnadsvillkor. I det sammanhanget bör möjligheterna att höjagrundpensionerna utredas. Större förändringar i pensionssystemet bör enligtutskottets mening anstå tills dessa frågor närmare belysts. Utskottet avstyrkermed det anförda motionerna Fi13 (nyd) yrkande 2 och Fi15 (v) yrkande 13.Övriga frågorRegeringen anmäler i proposition 38 att företagshälsovårdensorganisations- och finansieringsformer skyndsamt skall ses över.Riksrevisionsverket har nämligen i en nyligen redovisad förvaltningsrevisionellstudie funnit att den statliga styrningen av företagshälsovården inte fungerarpå avsett sätt. har med hänsyn härtill ansett att det kanövervägas om inte statsbidraget till hälsovården kan avvecklas. Grundbidragetär för innevarande kalenderår . per arbetstagare som är ansluten tillföretagshälsovården. Bidragsnivån fastställs av regeringen som anmäler attden anser att grundbidraget bör utgå med oförändrat belopp . Detinnebär att regeringen återtar den tidigare regeringens beslut att höjabeloppet till 300 kr.I motion Fi19 (s) begärs att skall ge regeringen till känna attden tidigare beslutade höjningen av grundbidraget skall ligga fast och att detinte erfordras någon ny utredning om företagshälsovården. Motionärerna anseratt den anmälda bidragssänkningen försvårar en ökad anslutning av småföretagoch att den över huvud taget begränsar möjligheterna att bygga utföretagshälsovården.Arbetsmarknadsutskottet framhåller i sitt yttrande (AU1y) att det bör vara enregering obetaget att i detta liksom i andra fall ta de utredningsinitiativ denanser behövliga. Det är en annan sak, skriver arbetsmarknadsutskottet, att deti sista hand kan bli en uppgift för att ta ställning tillutredningsresultatet. anser med andra ord att det inteär påkallat för att, som motionärerna begär, uttala sig om dettillämnade utredningsarbetet beträffande företagshälsovården.Enligt arbetsmarknadsutskottet bör inte heller tillmötesgåmotionens begäran om ett riksdagsuttalande om grundbidragsbeloppets storlek,eftersom man därmed i praktiken skulle ta ifrån regeringen dess rätt attbestämma bidragsnivån. Motionen avstyrks därmed även på denna punkt.Arbetsmarknadsutskottet påpekar också att bidragsgivningen till småföretagenförbättras avsevärt genom de omkonstruktioner av småföretags-och nyanslutningsbidragen som fastställdes av våren 1991.Finansutskottet delar arbetsmarknadsutskottets bedömning. Riksrevisionsverkethar vid sin granskning funnnit allvarliga brister i det rådande systemet förföretagshälsovården, och en självklar utgångspunkt är därvid att dessaförhållanden prövas närmare. Med det anförda avstyrker finansutskottet motionFi19 (s) yrkandena 3 och 4.I motion Fi13 (nyd) begär Ny Demokrati att skall uttala atten offensiv miljöpolitik måste innefatta en kraftfull satsning påmiljöproblemen i bl.a. och , eftersom en stor del av våraluft- och vattenföroreningar har sitt ursprung i dessa länder.Vänsterpartiet föreslår i motion Fi15 (v) att uttalar vikten avatt behåller sin position som föregångsland i miljökampen och attambitionerna att driva en framsynt inhemsk miljöpolitik inte eftersätts.Finansutskottet får med anledning härav anföra följande. Enligt utskottetsmening ter det sig inte motiverat med ett särskilt uttalande om behovet avsatsning på miljöproblemen i bl.a. och . har nämligentidigare anvisat betydande belopp för miljösamarbete med Öst- ochCentraleuropa, och så sent som uttalade (prop.1990/91:90, JoU30, rskr. 338) att detta samarbete var ett led i den nationellasvenska miljöpolitikens strävan att nedbringa belastningen på den svenskamiljön. Samarbetet har i första hand inriktats på vatten- och luftföroreningari och på vattenföroreningar i Leningradområdet och i de baltiskarepublikerna samt luftföroreningar i . Den nya regeringenaviserar i proposition 38 att den avser att återkomma med förslag om utökatmiljösamarbete med bl.a. de baltiska staterna.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi13 (nyd) yrkande5.Av proposition 38 framgår också att en offensiv miljöpolitik är en av fyrahörnpelare i den nya regeringens ekonomisk-politiska strategi. Denna politikutgår från att verksamheten inom alla samhällssektorer måste anpassas till deramar som anges av människans och naturens toleransgränser. Även i övrigtbetonas vikten av åtgärder som riktar sig mot rent inhemska miljöproblem.Utskottet kan med hänsyn härtill inte finna det motiverat med ett uttalande avden innebörd som begärs av . Utskottet avstyrker således motionFi15 (v) yrkande 19.I motion Fi18 (s) pekar socialdemokraterna på matprisernas betydelse förinflationsutvecklingen. Motionärerna anser att ytterligare steg nu måste tasför att befästa inriktningen mot sänkta matpriser och ett närmande till demarknadspriser som gäller inom EG. Om inte GATT-förhandlingarnaleder till resultat bör regeringen senast i budgetpropositionenlägga fram förslag om en anpassning av det svenska gränsskyddet till EGspriser. bör enligt motionärerna göra ett uttalande av denna innebörd.Jordbruksutskottet har i ett yttrande (JoU4y) till finansutskottet behandlatdetta förslag. avstyrker motionen men delar motionärernasuppfattning om betydelsen av att anpassningen till EGs regelsystem sker även påjordbrukets område och på ett sådant sätt att svensk jordbruksnäring ochlivsmedelsindustri från konkurrenssynpunkt står väl rustade vid ett inträde iden gemensamma marknaden. ser det således som viktigt frånsåväl konsument- som producentsynpunkt att anpassningen till EGsjordbrukspolitik kan påbörjas . Enligt jordbruksutskottetsmening följer regeringen noga utvecklingen på området, bl.a. i fråga om deeffekter som sänkningen av gränsskyddet fått och kan komma att få för importoch producentpriser. utgår från att regeringen härvidbeaktar även de synpunkter som framförs i motion Fi18 (s) och i lämpligtsammanhang återkommer till med förslag om de åtgärder som erfordrasför att förbereda och genomföra en anpassning av jordbrukspolitiken.Jordbruksutskottet ser ingen anledning att föreslå något riksdagsuttalande ifrågan.Finansutskottet anser i likhet med motionärerna att matpriserna har mycketstor inverkan på inflationsutvecklingen. I själva sakfrågan som rörEG-anpassningen av de svenska jordbrukspriserna är emellertidfinansutskottet inte av annan uppfattning än jordbruksutskottet. I likhet medjordbruksutskottet avstyrker således finansutskottet motion Fi18 (s) yrkande 3.Televerkets taxepolitik. beslutade att fr.o.m. den 1januari 1992 fullt ut delegera taxebesluten till (prop. 1990/91:87delvis, TU28, rskr. fastlade därvid bl.a. att telefontaxornaskall få öka med högst av förändringen i nettoprisindex.I motion Fi18 (s) framhålls att beslut om nya taxor från den 1januari 1992 innebär en mycket kraftig höjning av priset på vanligalokalsamtal; avgiften höjs . sänks taxorna förrikssamtal. Den samlade effekten för hushållen blir en kraftig prishöjning påtelefontjänsterna, långt utöver utvecklingen av konsumentpriserna i övrigt.Denna inflationsdrivande utveckling av teletaxorna är enligt motionärernaolycklig i ett läge när inflationsbekämpningen bör prioriteras.Motionärerna anser att vårens riksdagsbeslut bör omprövas och pristaket förtelefontaxorna omformuleras. Taket bör knytas till den del av verksamheten därteleverket saknar konkurrens, dvs. Ett tak på25% eller av övriga prisers ökningstakt bör övervägas. I avvaktan på ensådan förnyad prövning yrkas att flyttar fram tidpunkten förgenomförandet av taxedelegeringen till till . Vidareyrkas att regeringen för framlägger förslag till ändring avtaxepolitiken i enlighet med de riktlinjer som redovisas i motionen.Trafikutskottet anför i sitt yttrande (TU1y) till finansutskottet att detankommer främst på finansutskottet att bedöma vilka inflationsbekämpandeåtgärder som behöver vidtas. avstår därför från att yttra sigöver motionen i denna del (yrkande 5).Riksdagen har tidigare uttalat sig för en långsiktigt ökad kostnadsanpassningav taxor (prop. 1986/87:100, bil.8, TU17, rskr.212). Bakgrundentill detta uttalande var att tillämpade taxor för utlandssamtal ochrikssamtal som var betydligt högre än verkets kostnader för dem. Överskottetfrån rikssamtal och utlandssamtal subventionerade därmed abonnemangsavgiftenoch samtalsavgiften för lokalsamtal. ansåg att en sådanprispolitik är omöjlig att föra på , när konkurrensen inom denlångväga teletrafiken ökar och den tekniska utvecklingen medför kraftigt sänktakostnader för långväga telekommunikationer.Televerkets nu beslutade taxeomläggning innebär en kostnadsanpassning enligtde riktlinjer som uttalat sig för. Den innebär sålunda bl.a. attrikssamtalen och utlandssamtalen blir billigare, medan lokalsamtalen ochkvartalsavgifterna för hushållskunder blir dyrare.Som redovisats ovan beslutade på förslag av dendåvarande socialdemokratiska regeringen att fr.o.m. delegerataxebesluten till . Enligt detta beslut får dock inte höjataxorna med av förändringen i nettoprisindex, dvs.prisstegringarna exkl. indirekta skatter och subventioner.Finansutskottet anser att de ovan redovisade riksdagsbesluten angåendeteleverkets taxor bör ligga fast. Enligt utskottets mening är det väsentligtatt och andra affärsverk, inom ramen för de mål som statsmakternaformulerat, ges stor frihet att själva bestämma över verksamhetens inriktning.Det vore därför olyckligt om efter sitt beslut attdelegera fastställelsen av taxorna till upphäver detta beslut.Statsmakternas beslut om verksamhet måste vara långsiktiga.Några av de negativa effekter som taxeomläggningen får på hushållskundernahar lindrats genom att beslutat undantapensionärshushållen från den generella höjning av kvartalsavgiften somplanerats . Det innebär att höjningen av telefontaxorna bliri genomsnitt 2,i stället för som tidigare planerades.Av det anförda följer att finansutskottet avstyrker motion Fi18 (s) yrkande5.Vinstmedel från vattenkraftsproduktion. Motion Fi11 av () innehåller tre yrkanden rörande återföring avvinstmedel från vattenkraftsproduktionen till de län där denna produktion ägerrum. skall enligt motionärerna hos regeringen begära förslag om ensådan återföring, förslag till ett principbeslut om regionalt baseradevattenkraftsfonder för förvaltning av de återförda medlen samt förslag omtillskott -- under viss förutsättning -- av startkapital för sådana fonder.Liknande förslag har framlagts i motioner under en följd av år. Senastbehandlades frågan i näringsutskottets betänkande 1990/91:NU40 omenergipolitik. avstyrkte två motioner (c) i ämnet medhänvisning till pågående beredning av betänkandet (SOU 1991:8) . Enligt en reservation (c, v) borde anmoda regeringenatt lägga fram förslag till ett system för återföring av vattenkraftsvinster ienlighet med vad motionärerna hade förespråkat. följde utskottet.Beredningen av det nämnda utredningsbetänkandet pågår fortfarande.Finansminister hänvisade härtill när hon (RD1991/92:27) besvarade en fråga i i det nu aktuella ämnet.Näringsutskottet betonar i sitt yttrande (NU2y) det önskvärda i att detta ämneblir föremål för överväganden och avstyrker motionen. I likhet mednäringsutskottet anser finansutskottet att motionen Fi11 (v) bör avstyrkas menatt frågan bör bli föremål för fortsatta överväganden.Investeringsbidrag för bostadsbyggandeSom ett led i skatteomläggningen infördes vid ingången av 1991 en iprincip enhetlig mervärdebeskattning. För att kompenserabostadsbyggandet för de ökade kostnader som följde av det höjdamervärdeskatteuttaget infördes ett investeringsbidrag somursprungligen uppgick till av de beräknade kostnaderna inkl.mervärdeskatt för bidragsberättigade ändamål. Bidraget sänktes den 1juli 1991 till 9,3%.Regeringen har tidigare (prop. 1991/92:56)föreslagit att ett antal kostnadshöjande bestämmelser förbostadsbyggandet skall slopas. En ändring av gällanderäntebidragsregler medför också att produktionskostnaderna minskar med5--. Mot bakgrund härav och med hänsyn till det betydande behovav utgiftsneddragningar som föreligger föreslår regeringen i den nuaktuella propositionen att procenttalet för investeringsbidragetreduceras med 2/3 till 3,. Sänkningen beräknas minska utgifterna istatsbudgeten med ca . Investeringsbidraget bör,framhåller regeringen, helt avvecklas men denna fråga börbehandlas tillsammans med utformningen av ett nytt förslag tilllösning av bostadsfinansieringen som regeringen avser att lägga framunder år 1992.Förslaget om att minska investeringsbidraget avvisas i två motioner.Socialdemokraterna framhåller i motion Fi18 (yrkande 1 i dennadel) att behöver en nyproduktion av bostäder, inte minst förungdomar. Inriktningen bör vara 30000--40000 nya lägenheter varjeår. Enligt motionärerna krävs det rimliga villkor förbostadsproduktionen. Hyrorna för ungdomar måste också varaöverkomliga.