bet · GE01AU13 · 1991-04-25 00:00:00 — Genominförande av 25-procentig moms på energi, kollektivtrafik ochturism samt ca halverat värde av reseavdragen motverkas deregionalpolitiska målen.SmåföretagsutvecklingDe mindre företagens utveckling och nyföretagande har enavgörande betydelse för möjligheterna att skapa en merbalanserad närings- och bebyggelsestruktur över hela landet ochdärmed för möjligheterna att skapa regional balans. De mindreoch medelstora företagen är dessutom viktiga för att breddaarbetsmarknaden i flertalet av våra kommuner. I annat sammanhanghar utvecklat dessa frågor närmare.Utbildning och forskningKunskapens betydelse för samhällsutvecklingen kan inte nogbetonas. En hög utbildningsnivå är en förutsättning för attSverige skall kunna hävda sig i den internationellakonkurrensen. Utbildningsväsendets struktur och lokalisering harstor betydelse för möjligheterna att uppnå en balanseradregional utveckling. I annat sammanhang har lagt förslagom förstärkning av de regionala högskolorna.I den följande framställningen tar utskottet ställning till dekonkreta förslagen i motioner samt utvecklar närmaresin syn på frågan om resursområden, indelningen i resursområden,decentraliseringsfrågan, behovet av infrastruktursatsningar förregional balans och en levande landsbygd samt medelsbehovet motbakgrund av förslag.Vad utskottet med tillstyrkande av centermotionerna i aktuelladelar anfört bör ges regeringen till känna. Övriga isammanhanget upptagna motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande regionalpolitikens allmänna inriktningatt med anledning av motionerna 1990/91:A410,1990/91:A491 yrkandena 1--4 och 10--11 och 1990/91:A502 yrkande1 samt med avslag på motionerna 1990/91:A17 yrkandena 1--2,1990/91:A436 yrkandena 2--3, 1990/91:A443, 1990/91:A465,1990/91:A485 och 1990/91:A489 yrkandena 1 och 3, 1990/91:A492yrkandena 1 och 3 samt 1990/91:A496 yrkandena 1--2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Regionalpolitikens allmänna inriktning (mom.1)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 25 sombörjar med "Utskottet vill" och på s. 26 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse:Samhällsutvecklingen i de kapitalistiska länderna präglasalltmer av världskapitalismens ändrade villkor. Kapitaletstransnationalisering skapar maktcentra som är oberoende avnations- och parlamentsgränser. Ekonomin präglas alltmer avprivata jätteimperiers behov av nya marknader och störrevinster. Denna utveckling sker i världen som helhet, i Europaoch i Sverige.Den regionalpolitik som har accepterats inom EG påverkarregionalpolitiken i och kommer att än merpåverka den. Under den starkt exportinriktade tredje vägenspolitik har såväl storfinansens resurser som samhälletsinfrastrukturella satsningar i hög grad inriktats mot att främjaEG-anpassningen.Regional balansInom landet har koncentrationen till storstäderna pågått underen följd av år. Denna koncentration har inneburit överhettning iekonomin, spekulation i mark och bostäder, bostadsbrist och köerför vård och omsorg. Den sociala servicen blir inom vissasektorer alltmer krisbetonad. Den ständiga biltrafiken istorstadsregionerna har skapat en dålig stadsmiljö och farliglivsmiljö.Ett av de allvarligaste problemen är att det är kvinnorna ochungdomarna på landsbygden som flyttar därifrån och söker sigtill städerna. Regionalpolitiken och andra politiska beslut harhittills varit otillräckliga för att skapa förutsättningar förkvinnor och ungdomar att stanna kvar i hembygden. Åtgärder måstesättas in för att motverka detta.Regionalpolitikens mål och inriktning måste vara likställdhetoch likvärdighet mellan landets regioner. Det är av betydelseatt regionalpolitiken och övriga beslut som påverkarlevnadsförhållandena i glesbygden också har ett ekologisktperspektiv. Tekniken måste användas till att skapa mer slutnasystem och minska omsättningen av råvaror och energi.Produktionen måste organiseras så att den befrämjar dearbetandes hälsa i fysiskt och psykiskt avseende. Arbetsmiljönmåste förbättras i många branscher.Kultur- och idrottsverksamheten är viktig ur regionalpolitisksynvinkel. En medveten satsning på dessa områden har betydelseför att kvinnor och ungdomar skall välja att bo i de utsattaområdena.För att säkra de regionalpolitiska målen om likvärdighet ochlikställdhet mellan regionerna och ge alla människor rätt tillarbete, service, bostad, kultur och god miljö oavsett var manbor krävs fler redskap för det allmänna att styra lokaliseringenav arbetsplatser. För att korrigera marknadens negativa styrningmåste de demokratiska instanserna i landet, kommun, landsting,län och riksdag, få ökade möjligheter att hävda deregionalpolitiska målen.Vad utskottet med tillstyrkan till motionerna A436 (v) ochA489 (v) i nu behandlade delar anfört bör ges regeringen tillkänna. Övriga i sammanhanget behandlade motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande regionalpolitikens allmänna inriktningatt med anledning av motionerna 1990/91:A436yrkandena 2--3 och 1990/91:A489 yrkandena 1 och 3 samt medavslag på motionerna 1990/91:A17 yrkandena 1--2, 1990/91:A410,1990/91:A443, 1990/91:A465, 1990/91:A485, 1990/91:A491 yrkandena1--4 och 10--11, 1990/91:A492 yrkandena 1 och 3, 1990/91:A496yrkandena 1--2 samt 1990/91:A502 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Regionalpolitikens allmänna inriktning (mom.1)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 25 sombörjar med "Utskottet vill" och på s. 26 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse:I likhet med de gröna anser utskottet attregionalpolitiken skall inriktas på att hela skall leva,varje region efter sina förutsättningar och efter sin bärkraft.Inom dessa ramar kan människor själva bestämma var de vill booch arbeta. Regional balans skapar ett mer stabilt och mindrevardagssårbart , som näringarnas omvandlingfortsätter.Regionalpolitiken måste inriktas på att skapa ettmiljövänligt, resurssnålt och i längden ekologiskt hållbartsamhälle. Staten bör i allt mindre utsträckning ge stöd ochbidrag i former som kan uppfattas som nådegåvor. De riktaderegionala insatser som gjorts har tyvärr ofta haft liten effekti förhållande till vad de kostar. I stället bör de som verkaroch bor inom områden, som för den regionala balansen behöverstöd, i större utsträckning förfoga över de egna tillgångarna,t.ex. vattenkraft, skog och malm.Det behövs mer generell ekonomisk stimulans, begränsning avstorstädernas tillväxt och en rejäl investering i miljövänligkollektivtrafik och inhemsk energiproduktion.Utskottet vill peka på de olika förslag som i skilda motionerhar lagts fram av de gröna för att förstärka deregionala insatserna. Förslagen ligger inom olikapolitikområden, bl.a. skatte-, trafik-, närings-, jordbruks- ochenergipolitiken.Enligt utskottets uppfattning skulle en inriktning avpolitiken som förordats av de gröna avsevärtförbättra förutsättningarna för en framgångsrik politik och ävenkunna föra vårt land närmare ett samhälle i regional balans ochmindre beroende av traditionella bidragsformer.Vad utskottet har anfört med tillstyrkan av motionernaA17 i aktuella delar samt A465 och A485 bör ges regeringen tillkänna. Övriga i sammanhanget upptagna motioner avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande regionalpolitikens allmänna inriktningatt med anledning av motionerna 1990/91:A17yrkandena 1--2, 1990/91:A465 och 1990/91:A485 samt med avslag påmotionerna 1990/91:A410, 1990/91:A436 yrkandena 2--3,1990/91:A443, 1990/91:A489 yrkandena 1 och 3, 1990/91:A491yrkandena 1--4 och 10--11, 1990/91:A492 yrkandena 1 och 3,1990/91:A496 yrkandena 1--2 samt 1990/91:A502 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Allmänna principer för omlokalisering av statlig verksamhet(mom. 2)(), () och GöranEngström (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Utskottet har" och slutar med "avstyrks alltså" bortha följande lydelse:Utskottet vill liksom motionärerna understryka att deprinciper för omlokalisering av statlig och annan verksamhet somriksdagen slog fast bör följas. Målsättningen förregionalpolitiken måste vara att skapa förutsättningar förfungerande regioner, dvs. regioner som fungerar ekonomiskt,socialt, kulturellt och ekologiskt. Detta förutsätter endecentralistisk helhetssyn. Det är viktigt att lokalisering avstatlig verksamhet förbereds väl och blir ett verksamt medel föratt uppnå balans mellan landets olika delar vad gällerarbetsmarknaden. Vid riktad utlokalisering av statlig verksamhetbör -- såsom föreslås i motion A491 -- de län prioriteras somaktivt arbetat för inomregional balans.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande allmänna principer för omlokalisering avstatlig verksamhetatt med anledning av motionerna 1990/91:A404,1990/91:A467, 1990/91:A479 yrkande 8 och 1990/91:A491 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Decentralisering och minskning av statliga myndigheter(mom. 3)(), () och GöranEngström (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Mot här" och slutar med "åtgärd" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening är en betydelsefull del iutvecklingen mot ett decentraliserat och vitalt samhälle attbeslut och befogenheter läggs så nära de berörda som möjligt. Enomfattande decentralisering av funktioner från den centralanivån till läns- och kommunnivå bör ske.Utskottet noterar därför med tillfredsställelse de åtgärder idenna riktning som vidtagits. Det är dock angeläget att arbetetmed att minska de centrala myndigheterna både vad avser storlekoch inflytande bedrivs aktivt och systematiskt. En rimligmålsättning bör enligt utskottet vara att antalet tjänster påcentral nivå halveras. Förslag med denna inriktning bör snarastläggas fram.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande decentralisering och minskning av statligamyndigheteratt med bifall till motion 1990/91:A491 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Riskgarantilån m.m. (mom. 6), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Tanken att" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Det regionalpolitiska företagsstödet bör ha till uteslutandesyfte att kompensera de högre risknivåer som av olika skäl ärförenade med företagsetableringar i stödområdena. Särskiltgäller det om företagsengagemang i inland. Detförslag till riskgarantilån som lägger fram i motionA492 är enligt utskottets mening ägnat att skapa bättre villkorför företag i stödområdena än som kan uppnås med nuvarandelokaliseringsbidrag.Riskgarantilånen förutsätts vara ränte- och amorteringsfriaunder som fastställs i en plan för varje projekt.Härigenom uppnås för de enskilda projekten den reduktion avkapitalkostnaderna som kan behövas som riskkompensation. När detgäller den närmare utformningen av den nya stödformen hänvisastill motionen, som utskottet tillstyrker i nu redovisad del.Vidare tillstyrker utskottet motionens förslag beträffandesysselsättningsbidraget. Detta bör i fortsättningen utges med ett sammanlagt belopp om . Bidraget böravses för stödområde 1.Vad utskottet anfört om riskgarantilån ochsysselsättningsbidrag bör bringas till regeringens kännedom.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande riskgarantilån m.m.att med bifall till motion 1990/91:A492 yrkandena5--6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,8. Branschmässig avgränsning av nedsättningen avsocialavgifter (mom. 8)(), (m), (),(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "Med hänvisning" och slutar med "redovisadeyrkandena" bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till uppfattningen i de föreliggandemotionerna att avgiftsnedsättningen bör omfatta all privatverksamhet, dvs. samtliga näringsgrenar inkl. statensaffärsdrivande verk. Annan statlig samt verksamhetförutsätts liksom vara undantagen frånavgiftsnedsättningen.Utskottet lägger nedan i hemställan fram förslag till ändringi den aktuella lagbestämmelsen.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande branschmässig avgränsning av nedsättningen avsocialavgifteratt med bifall till motionerna 1990/91:A446 yrkande1, 1990/91:A451 yrkande 1, 1990/91:A463 yrkande 2, 1990/91:A491yrkande 18, 1990/91:A492 yrkande 2 och 1990/91:A496 yrkande 3antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter och allmän löneavgiftHärigenom föreskrivs att 2 § lagen (1990:912) om nedsättningav socialavgifter och allmän löneavgift skall ha följandelydelse:Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 2 §Lagen gäller arbetsgivare Lagen gäller föroch sådana försäkrade arbetsgivare och sådanasom avses i 1 kap. 2 § försäkrade som avses i 1lagen (1981:691) om kap. 2 § lagen (1981:691)socialavgifter och om socialavgifter som bedrivertillämpas på avgifter verksamhet vid fastsom är huvudsakligen driftställe i kommun ellerhänförliga till arbete församling som anges iinom 1. gruvor och 1§.mineralbrott, med undantag avmalmgruvor, 2. tillverkning,med undantag av tillverkninginom massa- ochpappersindustri samt järn-,stål- ochferrolegeringsverk, 3.produktionsvaruinriktadpartihandel, 4.uppdragsverksamhet, 5.hotell-, pensionats- ochcampingverksamhet eller 6.restaurang- ochkaféverksamhet som bedrivsi kombination med hotell-,pensionats- ellercampingverksamhet. Förstastycket gäller i den månverksamheten bedrivs vidarbetsgivarens eller denförsäkrades fastadriftställe istödområde 1 eller iBodens, , Piteåeller kommun iNorrbottens län.Lagen gäller dock inte kommuner eller andra statligamyndigheter än statens affärsdrivande verk.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.9. Avgiftsnedsättningen och EG-samarbetet (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "Yrkandet skall" och slutar med "av utskottet" bortha följande lydelse:Regionalt differentierade arbetsgivaravgifter bör vara ettväsentligt inslag i en politik som syftar till att utvecklalandsbygd och småorter utan den byråkratiska administration somär förenad med dagens regionalpolitiska stödsystem. Det kanbefaras att man inom EG inte accepterar ett sådant system.Därför bör , såsom föreslås i motion A471, uttala attett blivande EG-samarbete inte får förhindraarbetsmarknadsåtgärder i form av differentieradearbetsgivaravgifter, vilket bör delges regeringen.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande avgiftsnedsättningen och EG-samarbetetatt med bifall till motion 1990/91:A471 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Utredning om kostnader för telekommunikation(mom.10)()dels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "En parlamentariskt" och på s. 32 slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning om vikten av attkostnaderna för telekommunikationerna i hela landet utreds medhänsyn till deras betydelse för en regional utjämning. MotionA17 (mp) tillstyrks alltså i denna del.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande utredning om kostnader förtelekommunikationatt med bifall till motion 1990/91:A17 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Avskrivning av studielån m.m. (mom. 11)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "Utskottet gjorde" och slutar med "skull avstyrks"bort ha följande lydelse:De infrastrukturella och företagsstimulerande insatsernabehöver kompletteras med individinriktade åtgärder. Detta harstor betydelse för inlandet och för landsbygden och desssmåorter. Det krävs speciella stimulanser för att åstadkommainflyttning till kommuner som har utsatts för avfolkning. En godframtida utveckling inom dessa områden förutsätter bl.a. att ungoch välutbildad arbetskraft kan rekryteras dit. En åtgärd meddet syftet är att temporärt efterskänka studiemedelsavgiften.Åtgärden bör på försök prövas för den tid en arbetstagare ärskriven inom resurs/stödområde 1. Det bör uppdras åt regeringenatt för lägga fram förslag till en sådan åtgärd.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna A479 (c) ochA491 (c) bör delges regeringen.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande avskrivning av studielån m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:A479 yrkande10 och 1990/91:A491 yrkande 13 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,12. Regionalpolitiska medel till underleverantörer (mom.12)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 32 sombörjar med "Med anledning" och slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse:Underleverantörernas situation har en oerhört stor betydelseför den framtida tillväxten i hela . Underleverantörernahar förbättrat sina produkter bådevad gäller kvalitet och leveranstid. Storindustrin har pressatsina underleverantörer hårt och jämfört med utländskaleverantörer. Pressen från den svenska storindustrin måsteminska så att underleverantörerna får utrymme för nödvändigainvesteringar.Mot denna bakgrund anser utskottet i likhet med motionärerna imotion A22 (v) att staten bör gå in med regionalpolitiska medel,speciellt för forskning och utbildning, för att stärka deunderleverantörer som ligger i utsatta regioner. Detta bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande regionalpolitiska medel tillunderleverantöreratt med anledning av motion 1990/91:A22 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Beloppsgränsen för länsstyrelsernas beslutsrätt (mom. 13)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "Utskottet anser" och slutar med "den punkten" bortha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med och folkpartietliberalerna att regeringens åtgärder för att öka delegeringen avbesluten om lokaliseringsbidrag är otillräckliga. Med anledningav vad de båda partierna föreslagit i sina motioner förordarutskottet för sin del att gränsen för länsstyrelsernasbeslutsrätt sätts vid 30 milj.kr.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande beloppsgränsen för länsstyrelsernasbeslutsrättatt med anledning avdels vad som förordats i budgetpropositionen i motsvarandedel, dels motionerna 1990/91:A491 yrkande 22 i motsvarandedel och 1990/91:A496 yrkande 6 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om beslutanderätti ärenden om lokaliseringsbidrag,14. Förhöjt lokaliseringsbidrag (mom. 14)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "Förhöjt lokaliseringsbidragderasyrkanden" bort ha följande lydelse:Med nuvarande regler finns möjlighet att i undantagsfall höjahögsta bidrag i stödområde 1, , och i stödområde 2, ,till . Befogenhet att besluta om sådan höjning tillkommerregeringen. Utskottet delar uppfattning att dennabefogenhet i fortsättningen bör kunna anförtros länsstyrelserna,som är de som bäst kan bedöma behoven och förhållandena inomlänen. Utskottet tillstyrker med andra ord motion A496 (fp) pådenna punkt.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande förhöjt lokaliseringsbidragatt med bifall till motionerna 1990/91:A463 yrkande4 och 1990/91:A496 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,15. Översyn av stödområdesindelningen (mom.15)(), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 35 sombörjar med "Utskottet vill" och som slutar med "behandlad del"bort ha följande lydelse:I samband med regionalpolitiska beslut förraåret var det svårt att förutse och förebygga alla problem somkunde uppkomma med den beslutade stödområdesindelningen, inteminst mot bakgrund av att det förslag som förelades riksdageninte var ordentligt genomtänkt. Utskottet delar därföruppfattningen i folkpartimotionen A496 att det är nödvändigt attregeringen initierar en översyn avstödområdesindelningen.Vad utskottet med tillstyrkan av motion A496 i aktuell del haranfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse:15. beträffande översyn av stödområdesindelningenatt med bifall till motion A496 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Begreppet resursområde (mom. 16)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 36 sombörjar med "" och slutar med "aktuella delar" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening bör i likhet med förslagbegreppet "stödområde" utmönstras och en ny benämning,"resursområde", införas. Därmed markeras att avsikten med attprioritera vissa områden i fråga om regionala stödinsatser äratt deras resurser och inneboende möjligheter till en positivutveckling skall tas till vara. En ändrad benämning skulle ocksåunderstryka att dessa områden till folkhushållet harbidragit med miljarder kronor i t.ex. vinster från vattenkraftenoch exportinkomster från skogs- och gruvnäringarna. Dessaområden har också utgjort en resurs för rekrytering av ung ochvälutbildad arbetskraft till de expansiva orterna i Syd- ochMellansverige. Områdena har med andra ord starkt bidragit tillvälståndsutvecklingen och bör därför slippa beteckningen"stödområden". De är och har varit "resursområden" till gagn förhela landet. Med insatser som breddar dessa områdensarbetsmarknader och förbättrar deras infrastruktur blir deframöver till än större gagn för hela landet.Vad utskottet med tillstyrkan av motionerna A479 (c) och A491(c) i aktuella delar anfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse:16. beträffande begreppet resursområdeatt med bifall till motionerna 1990/91:A479 yrkande4 och 1990/91:A491 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,17. Inplacering i stödområden av m.fl. kommuner(mom.19, 20, 23, 25, 26, 27, 32, 33, 34 och 36)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 37 sombörjar med "Utskottet behandlade" och på s. 38 slutar med"aktuella delar" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det beträffande följande kommuner ochkommundelar föreligger sådana speciella omständigheter som gördet motiverat att i överensstämmelse med förslagen icentermotionerna A401, A405 (beträffande och Markbygdenskyrkobokföringsdistrikt i ), A417, A445 och A446(beträffande ) och A491 inplacera dem i högre resursområde(stödområde 1) resp. resursområde (stödområde 2):(övre delen), (Solbergskyrkobokföringsdistrikt), (, ,, församlingar), , , ,, , (Fällfors, , ),och (Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt), allatill resursområde (stödområde) 1.Hallstahammar och till resursområde (stödområde) 2.Med detta ställningstagande är motionerna A407 (s), A441 (s),A456 (s), A463 (fp) och A501 (v), den senare till en del,tillgodosedda. Övriga i sammanhanget upptagna motionsyrkandenavstyrks.dels att utskottets hemställan under 19, 20, 23, 25--27,32--34 och 36 bort ha följande lydelse:19.