bet · GE01FöU8 · 1991-04-25 00:00:00 — Motion Fö17 yrkandena5, 7och 13 bör därför avslås i denna del.Motion Fö17 (c) föreslår också att nu gör ettuttalande om att ytterligare medel för Ubåt90 skall tillförasi försvarsbeslutet . Ett sådant uttalande skulle stå i stridmed vad utskottet har anfört om att inför detta beslutinte binda upp statsmakterna för nya utgiftsåtaganden. MotionFö17 yrkande 6 (c) bör därför avslås.Utskottet kan heller inte ställa sig bakom förslaget i motionFö7 yrkande 24 (mp) att ändra inriktningen av ubåtsprogrammettill endast två ubåt 90.Utskottet föreslår sammanfattningsvis att det som föredragandestatsrådet har anfört om marinförbandens inriktning godkänns avriksdagen.Utskottet föreslår vidare att begärda medel ochbeställningsbemyndiganden anvisas under marinens anslag.FlygvapenförbandFöredragande statsrådetFöredragande statsrådet framhåller att det sannolikt blirnödvändigt att genomföra strukturella förändringar också iflygvapnet. Underlag för sådana beslut saknas men bör tas framinför försvarsbeslut. Vissa besparingar kan dock intevänta, och försvarsministern är därför, på motsvarande sätt somför övriga huvudprogram, beredd att godta ambitionssänkningarinom olika områden utan att försvarsbeslutet föregrips. Sålundabör målet vara att i stort behålla krigsorganisationen pånuvarande kvantitativa och kvalitativa nivå.Flygstridskrafternas höga initialeffekt föreslås behållas ochuthålligheten så långt möjligt förbättras. Luftförsvarsförmåganbör prioriteras och incidentberedskapen upprätthållas pånuvarande nivå.Försvarsministern anser att omfattning och tempo imoderniseringen av stridsledningssystemet inte kan förutsättasbli sådan som motiveras från systemmässiga utgångspunkter. I1992 års försvarsbeslut bör bl.a. ställning tas till om detflygburna radarsystemet PS 890 skall anskaffas eller ej.De modifierade J 35 J-förbanden har en godluftförsvarsförmåga, och gjorda investeringar bör tas till vara.Om besparingsskäl talar för att de nuvarande tre divisionernainte kan hållas operativa i fred må, enligt försvarsministern,en av dessa kaderställas och en för attkrigsorganisera denna division accepteras. Handlingsfrihet föratt kunna organisera en fjärde J 35-division bör däremot intelängre upprätthållas. De modifierade flygplanen som avsetts fördenna division bör hållas i materielreserv. Försvarsministern äräven beredd att acceptera liknande besparingsåtgärder inom andrasystem och genom minskat flygtidsuttag. Chefen för flygvapnetskall dock kunna krigsorganisera minst motsvarande 7,5fredsdivisioner AJ/S 37 samt efter viss förvarning ochkompletterande utbildning ytterligare en division.När det gäller vapenutvecklingen förordar försvarsministernatt ställning tas till anskaffning av nya radarjaktrobotar i detkommande försvarsbeslutet. Några medel för en svensk utvecklingav detta slags robotar bör inte avsättas. Vidare föreslås attprojektet tungt styrt attackvapen (TSA) läggs ned.På motsvarande sätt som för övriga huvudprogram föreslås enminskning av repetitionsutbildningen. Föredragande statsrådetkan också acceptera en långsam utbyggnadstakt för bassystemet.Föredragande statsrådet föreslår att regeringen hemställer omriksdagens godkännande av denna inriktning samt att riksdagenanvisar anslagsmedel och beställningsbemyndiganden i enlighetmed propositionens förslag.UtskottetFlera motioner behandlar frågan om behovet av jaktdivisioner,främst med flygplan J 35 Draken. I motion Fö419 (m) om Skånesförsvar förordas (yrk. 3) sålunda att minst ytterligare enjaktdivision organiseras för luftförsvaret av . Ettlikalydande krav framförs i motion Fö425 yrkande 3 (m). Ävenmotion Fö6 innehåller ett sådant yrkande (yrk. 7) med hänvisningtill det nordiska områdets ökade luftoperativa betydelse. Imotionens yrkande 16 föreslås i analogi härmed att anslaget förledning och förbandsverksamhet förstärks med 200 milj.kr. Av detsagda framgår att motionärerna inte kan acceptera attflygdivisioner kaderställs på det sätt som försvarsministernsanktionerar. Erfarenheten visar nämligen, enligt motionärerna,att flygförband inte lämpar sig vare sig som kader- ellermobiliseringsförband, och besparingseffekten skulle inte stå irimlig relation till effektförlusten genom att inte ha allaflygplan flygande. Speciellt allvarligt bedöms detta vara i entidig krisutveckling.En motsatt uppfattning ger motionärerna uttryck för i motionFö8 (fp). Frågan om kaderställning av flygförband och användningav reservpersonal anses ha kommit i ett nytt läge genomforskningsrön som anger att erfarna förare kan återinflygasflera år efter det att deras tjänst som stridsflygare harupphört. Mot den bakgrunden bör fortfarande optionen att kunnaorganisera en fjärde division J 35 hållas öppen (yrk. 8), vilketbör vara möjligt utan annan kostnad än viss planering. Medhänvisning till vad motionärerna har anfört om användning avreservpersonal för J 35-systemet kan det biträda propositionensförslag om att vid behov också minska driftkostnaderna inom AJ/S37-systemet genom att medge viss uppsättningstid i samband medmobilisering.På motsvarande sätt som förordats för de övrigahuvudprogrammen föreslås i motion Fö17 yrkande 14 (c) attrepetitionsövningarna ges större omfattning än vad somförutsatts i propositionen. För ändamålet bör anvisas 50milj.kr.Som framgått av det föregående förordas i motion Fö7 (mp) ettförsvarskoncept som i avgörande delar skiljer sig från detnuvarande. I samklang med uppfattningen om denna annorlundaförsvarsutformning föreslås att flygvapnet skall inleda enavveckling av flygflottiljer och begränsa flygverksamheten,vilket bedöms kunna leda till en besparing på 500 milj.kr.Utskottet har tidigare anfört att det inte kan ställa sigbakom den förändrade försvarsstruktur som ges förord i motionFö7 (mp). bör därför inte heller bifalla motionensyrkande 23 om att bl.a. påbörja en avveckling av flygflottiljer.Försvarsministern säger sig vilja prioriteraluftförsvarsförmågan även fortsättningsvis. Utskottet delar denuppfattningen och anser, på samma grunder som redovisats förarmé- och marinstridskrafterna, att det nu inte finns utrymmeför resursförstärkningar. Förslaget att organisera ytterligareen division J35Draken kan därför inte godtas av utskottet.Motionerna Fö419 yrkande 3 (m), Fö425 yrkande 3 (m) samt Fö6yrkandena 7 och 16 (m) bör därför inte bifallas.Försvarsministern anser att den utrikespolitiska utvecklingengör det möjligt att i vissa delar nu sänka beredskapskraven. Hanförordar mot denna bakgrund och av besparingsskäl att en avJ35Draken-divisionerna kaderställs som han kanacceptera en liknande åtgärd inom AJ/S37-förbanden. Utskottetkonstaterar att reservofficerare är krigsplacerade somflygförare i en icke obetydlig omfattning. Utskottet har därföringen erinran mot försvarsministerns förslag och anser attfrågan om kaderställning av flygförband och möjligheterna attutnyttja reservanställd personal i flygande befattningar börkomma upp till noggrann prövning försvarsbeslut.Enligt vad utskottet har erfarit kommer den tillsattautredningen om totalförsvarets personalförsörjning också attlämna underlag i frågan. Utskottet återkommer i ärendet undersin behandling av personalfrågorna i försvaret. Utskottet ansermed detta att vad motionärerna i motion Fö8 yrkande 8 (fp) haranfört delvis är tillgodosett samt att motion Fö6 yrkande 6 (m)bör avslås.Utskottet kan på motsvarande grunder som redovisats för arménoch marinen inte tillstyrka motionärernas i motion Fö17 yrkande14 (c) förslag att tillföra ytterligare medel förrepetitionsutbildning av flygvapenförband. Motionen bör därföravslås i denna del.Utskottet föreslår sammanfattningsvis beträffande det somföredragande statsrådet i propositionen har anfört omflygvapenförbanden att denna inriktning godkänns av riksdagen.Utskottet föreslår vidare att begärda medel ochbeställningsbemyndiganden anvisas under flygvapnets anslag.Operativ ledning m.m.Föredragande statsrådetFörsvarsministern anmäler att överbefälhavaren i sinprogramplan ÖB 91 har föreslagit att den högre regionalaledningsorganisationen reduceras genom att de Södra och Västramilitärområdena slås samman. Han säger sig inte nu vara bereddatt ta ställning till en förändrad indelning i militär- ochcivilområden. Han anser sig i avvaktan på underlag från pågåendeförsök inte heller kunna förorda att det inom Nedre Norrlandsmilitärområde organiseras ett underhållsregemente i likhet medvad som skett i Övre militärområde, vilketöverbefälhavaren föreslagit. Han säger sig dock ha för avsiktatt återkomma till regeringen och att därefter får taställning i frågan som han delar överbefälhavarensuppfattning att planeringen bör inriktas mot att organiseraunderhållsregementen i samtliga militärområden.Föredragande statsrådet hemställer att regeringen dels låterriksdagen ta del av vad han har anfört om operativ ledning m.m.,dels hemställer att anvisar anslagsmedel ochbeställningsbemyndiganden i enlighet med propositionens förslag.UtskottetRiksdagen beslutade att lokaliseramilitärområdesförvaltningen i det nya Mellersta militärområdettill (prop. 1989/90:9, FöU 3, rskr. Detta beslutifrågasätts i motion Fö417 där motionären med hänsyn tillpersonal och kostnader förordar att förvaltningen behåller sinnuvarande lokalisering i Enköping.Utskottet anser att den kommande utvecklingen med minskandestaber och förändrad produktionsledning enligt det avöverbefälhavaren beslutade s.k. VI 90-konceptet kommer attställa ökade krav på samverkan mellan militärområdesstaber ochderas förvaltningar. Det är då en fördel om militärområdesstaboch dess förvaltningsledning samlokaliseras. Utskottet ser ingaskäl att frångå beslutet att lokalisera ledningen för detMellersta militärområdets materielförvaltning till Strängnäs.Motion Fö417 bör därför avslås.Utskottet, som inte har någon erinran mot vad föredragandestatsrådet har anfört om inriktningen av den operativa ledningenm.m., föreslår att anvisar begärda medel ochbeställningsbemyndiganden under anslagen till operativ ledningm.m.Anslag till gemensamma myndigheter m.m.I detta avsnitt behandlar utskottet regeringens förslag ipropositionens bilaga 1 om anslag till gemensamma myndigheterm.m. (s. 86--116) och yrkandena 28 och 29 i motion Fö7 (mp) sominnehåller förslag om en från propositionen avvikandemedelsanvisning under anslagen F 6 och G 1. Till avsnittet harockså förts yrkande 4 i motion Fö11 (v) vari föreslås attfortifikationsförvaltningen och försvarets sjukvårdsstyrelseförs samman med resp. socialstyrelsen.Slutligen har utskottet valt att här behandla motionerna Fö421(c) yrkande 2, Fö701 (c), Fö702 (m), Fö703 (m, fp, c, v, mp),Fö704 (s), Fö705 (mp), Fö706 (fp), Fö9 (fp, m, c, mp) samt Fö11yrkande 5 (v), vilka samtliga tar upp frågor rörandekustbevakningens lokala organisation.UtskottetDe anslag till gemensamma myndigheter m.m. som regeringenföreslår i propositionens bilaga 1 gäller bl.a. anslag förmyndigheter m.m. som tillhör försvarsmakten och därmed ocksåingår i utgiftsramen för det militära försvaret. Förslagen tilldessa anslag finns i propositionens bilaga 1 redovisade underlittera F (s. 86--107). En annan grupp anslag som behandlas härrör myndigheter m.m. som inte är hänförda till försvarsmakten.Dessa anslag redovisas i propositionens bilaga 1 underbeteckningen G (s. 107--116). Huvuddelen av dessa anslag ingår-- trots att berörda myndigheter inte tillhör försvarsmakten --i utgiftsramen för det militära försvaret. Utskottet har i detföregående behandlat försvarsministerns överväganden ominförande av ett snävare försvarsmaktsbegrepp fr.o.m. den 1 juli1992. I samband därmed kommer ytterligare myndigheter attavföras från försvarsmakten och tillsammans med andra gemensammamyndigheter utanför försvarsmakten ingå i en gemensam ekonomiskram.I motion Föll (yrkande 4) återkommer med etttidigare framfört yrkande om sammanläggning avfortifikationsförvaltningen och och avförsvarets sjukvårdsstyrelse och socialstyrelsen.Utskottet behandlade senast under /89 ettmotionsförslag om en sammanslagning avfortifikationsförvaltningen och (1988/89:FöU:14 s. 55). Utskottet förklarade sig därvid intevara berett att stödja ett sådant förslag eftersom riksdagenunder samma på förslag av (1988/89:FiU26) hade godtagit att skulle vara separata myndigheter.Utskottet anser att det inte heller nu finns skäl för riksdagenatt frångå sitt tidigare ställningstagande till en sådansammanslagning. Motion Fö11 yrkande 4 (v) i här behandlad delbör därför avslås av riksdagen.Riksdagen har tidigare också behandlat och på förslag avutskottet avslagit motionsförslag om en sammanläggning avförsvarets sjukvårdsstyrelse och (FöU 1983/84:20s. Utskottet anser att inte heller i denna frågabör frångå sitt tidigare ställningstagande. Det kan isammanhanget erinras om att socialministern ibudgetpropositionen 1991 (bil. 7 s. 91) uppger att hon avsergenomföra en översyn av beredskapsverksamhet.Översynen torde komma att belysa möjligheten till visssamordning av och sjukvårdsstyrelsens uppgifterinom detta område. Yrkande 4 i motion Fö11 (v) bör därför avslåsav också såvitt nu är i fråga.Yrkandena 28 och 29 i motion Fö7 (mp) rör anslagen F 6.Anskaffning av anläggningar för försvarets forskningsanstaltoch G 1. Gemensam försvarsforskning.Under anslaget F 6 föreslår regeringen att skallanvisa . Av propositionen framgår att beloppet isin helhet är avsett för utflyttningen av FOAsStockholmsavdelning till Ursvik, det s.k. Ursviksprojektet.Motionärerna i motion Fö7 (mp) anser, med hänvisning till den ipropositionens bilaga 1 aviserade översynen avseendetotalförsvarets framtida forskning och kunskapsuppbyggnad (s.25), att inga medel skall anvisas för detta projekt (yrk. 28).Genom att inte starta projektet bör, anser motionärerna, ocksåmedelsbehovet under anslaget G 1 kunna reduceras med 40 milj.kr.(yrk. Enligt motionärernas förslag bör alltså 403100000kr. anvisas under anslaget G 1.Utskottet finner inte anledning att som motionärernaförordar stoppa förberedelserna för den beslutade utflyttningenav FOAs Stockholmsavdelning till Ursvik. Utskottet räknar dockmed att regeringen mot bakgrund av den angivna översynen nogagranskar utbyggnaden vid Ursvik så att lokalbeståndet där svararmot den framtida inriktningen av försvarsforskningen. Yrkande 28i motion Fö7 (mp) bör sålunda avslås.I konsekvens med utskottets uppfattning att böranvisa medel för under anslaget F 6 i enlighetmed regeringens förslag finns inte utrymme för den i motionensyrkande 29 föreslagna minskningen om 40 milj.kr. under anslagetG 1. Motion Fö11 yrkande 29 (mp) bör sålunda också avslås.Det föreslagna anslaget . Förvaltningsskolan bör medanledning av namnbytet fr.o.m. 1991-07-01 (prop. 1 s. 176)ändras till . Förvaltningshögskolan.Utskottet behandlar i detta sammanhang en rad motioner omkustbevakningens organisation på lokal nivå.Motionärerna i motionerna Fö701 (c) och Fö702 (m) framför istort sammanfallande synpunkter på organisationi län. Motionärerna har erfarit att det inom ramen förden pågående översynen av på lokal nivå övervägsatt dra bort resurser från län. Bl.a. avses nuvarandekustposteringar i och försvinna och endast denkustpostering som finns i bli kvar. De anser av imotionen närmare utvecklade skäl att resurserna förkustbevakningen inom skall bibehållas.I motionerna Fö703 (m, fp, c, v, mp), Fö704 (s) och Fö9 (fp,m, c, mp) vill motionärerna slå vakt om den nuvarandekustposteringen i , som om föreliggande förslag omutformningen av lokala organisation fullföljsenligt motionärerna kommer att bli nedlagd. Motionärerna imotion Fö703 förordar också försöksverksamhet med samordnaderesurser för och polisen. I motion Fö704understryks behovet av att få behålla postkontoret i motion Fö705 (mp), som är en följdmotion till motion T262rörande kommunikationer, uttalar motionärerna attregeringen när det gäller utformningen av tull ochkustbevakningen måste se med allvar på situation ochanstränga sig att bidra med lösningar som möjliggör en braframtid för öns befolkning.I motion Fö706 (fp), som är en följdmotion till motion N603(fp) om oljeletning i , är motionärerna kritiska motatt man vid ifrågavarande omorganisation av kustbevakningenslokala organisation överväger att minska antaletmiljöskyddsfartyg. De pekar på flera olika hot mot miljön somenligt deras mening ställer stora krav på såväl fartyg som derasbesättningar. För del är det en nödvändighet att detmiljöfartyg som är stationerat i blir kvar där ochfår fördubblad besättning.I motion Fö421 yrkande 2 (c), som gäller marinens utveckling iKarlskronaområdet, anser motionärerna att den kustpostering somi dag finns i inte skall såsom föreslås läggas ner.Den behövs enligt motionärerna bl.a. för den betydelsefullafunktion den har när det gäller samverkan med de marinamyndigheterna i området.I ett yrkande, yrkande 5, i motion Fö11 (v) tas upp allmännariktlinjer för den pågående omorganisationen på lokal nivå.Motionärerna anknyter därvid till försvarsministerns uttalande ipropositionens bilaga 1 (s. 112) om att det är angeläget attdenna översyn slutförs så att ett bättre utnyttjande av personaloch fartyg kan erhållas. De framhåller att förändringarna ikustbevakningens organisation inte får komma i konflikt medmålet att upprätthålla och utveckla en levande skärgård samtmöjligheten att effektivt övervaka unika och hotade naturvärden.Utskottet vill inledningsvis peka på att det i samband medatt blev en självständig myndighet bestämdes attmyndigheten själv skulle se över sin lokala organisation. Föruppgiften har bildats en särskild arbetsgrupp inomkustbevakningens centrala ledning. Arbetsgruppen färdigställde idecember 1990 en rapport som sänts till alla arbetsställen inomkustbevakningen och till samverkande myndigheter för synpunkter.Först i vår kommer ett slutligt förslag att presenterasverksledningen.I avvaktan på resultatet av pågående överväganden omkustbevakningens lokala organisation bör enligtutskottets mening inte göra något uttalande i de olikaorganisationsfrågor som har tagits upp i här behandlademotioner. Utskottet räknar därvid med att synpunkter av det slagsom framförs i motionerna kommer att beaktas i det pågåendeutredningsarbetet. Beträffande den i motion Fö703 aktualiseradefrågan om försöksverksamhet med samordnade resurser förkustbevakningen och polisen vill utskottet erinra om attregeringen enligt proposition 1989/90:127 om kustbevakningensroll i den framtida sjöövervakningen m.m. avser ta upp dennasamordningsfråga och därtill knutna resursfördelning tillnärmare övervägande. Utskottet har i fråga om det i motion Fö704aktualiserade bevarandet av postkontoret i inhämtat attifrågavarande postkontor tills vidare behålls i avvaktan påresultatet av en pågående översyn av postverkets helakontorsnät.Med hänvisning till det anförda föreslår attsamtliga här behandlade motioner rörande avslåsav riksdagen.Totalförsvarets civila delBeredskapsläge och inriktningen i stort inom den civila delenav totalförsvaretI detta avsnitt behandlar utskottet vad föredragandestatsrådet i propositionens bilaga 1 har anfört omberedskapsläge, mål och allmän inriktning inom totalförsvaretscivila del (s.117--119). Här tar utskottet också uppmotionerna Fö7 yrkande 35 (mp) om ändring av verksförordningenoch Fö11 yrkande 6 (fp) om samhällets sårbarhet.Föredragande statsrådetFörsvarsministern erinrar inledningsvis om att totalförsvaret,utan inbördes prioritering, har följande fyra huvuduppgifter:att värna civilbefolkningen mot verkningar av krigshandlingargenom att bereda skydd, rädda nödlidande och ombesörja vård,att upprätthålla de viktigaste samhällsfunktionerna underkriser och krig,att trygga en livsnödvändig försörjning under kriser och krig,att stödja försvarsmaktens krigsorganisering ochstridsförmåga.Försvarsministern framhåller vidare att 1987 årsförsvarsbeslut innebar viktiga förändringar i inriktningen avberedskapsåtgärderna för den civila delen av totalförsvaret.Särskilt framhölls behovet av förbättrad beredskap inomfunktionerna Hälso- och sjukvården m.m. och Befolkningsskydd ochräddningstjänst för att förbättra förutsättningarna förbefolkningens överlevnad i krig. En ändrad syn på krisers ochkrigs karaktär var en annan följd av försvarsbeslutet. Motbakgrund av denna bedömning beslöts en intensifierad satsning påhälso- och sjukvårdens beredskap, en ändrad inriktning avbefolkningsskyddet, en minskning av beredskapslagren främst avoljeprodukter samt förstärkta åtgärder inom tele-, el- ochtransportområdena.I en rapport i stort inom den civila delen avtotalförsvaret () har överstyrelsen för civilberedskap (ÖCB), uppger chefen för försvarsdepartementet, gjorten bedömning av beredskapsläget för det civila försvaretsfunktioner. Bedömningen gäller väsentligen förmågan att uppnå deambitioner som kom till uttryck försvarsbeslut.Försvarsministern pekar vidare på att /92--1995/96 för det civila försvaret, som ÖCB harlämnat, ingår en redogörelse för beredskapsläget vad gäller attklara de redovisade fyra huvuduppgifterna förtotalförsvarets civila del som helhet. En sammanfattning av ÖCBsbedömning finns på s. 118 i bilaga 1 i propositionen.I propositionen konstateras att ÖCBs redovisning avberedskapsläget är relaterad till de förutsättningar och denambition som gäller enligt försvarsbeslut och attslutsatserna därför delvis kan visa sig vara inaktuella. Medhänsyn härtill och mot bakgrund av att ÖCB framhåller att det ären ny metod som försöksvis prövats för att bedömaberedskapsläget finner försvarsministern inte anledning attnärmare kommentera det konkreta innehållet i rapporten.I en annan rapport mål för funktioner, som ÖCBhar ingivit till regeringen , redovisas ÖCBsförslag till mål för funktionerna inom totalförsvaretscivila del.Beträffande de föreslagna målen för funktionerna konstaterarförsvarsministern att de uttrycker den av myndigheterna bedömdaförmågan hos funktionerna under kriser och krig. Han vill förnärvarande inte ta ställning till de enskilda förslagen tilldessa mål utan räknar med att återkomma härtill i samband mednästa års fleråriga försvarsbeslut. Han bedömer att det då ävenbör föreligga ett säkrare underlag från myndigheterna när detgäller beredskapsläge för funktionerna där hänsyn även kunnattas till anvisningarna för programplaner m.m. för perioden1992/93--1996/97.Som utgångspunkt för sina överväganden rörande den allmännainriktningen av totalförsvarets civila del konstaterarförsvarsministern att förmågan hos denna del av totalförsvaretgrundas på det fredstida samhällets resurser och desshandlingsberedskap och omställningsförmåga inför svårasituationer. Han betonar principen att ansvaret för enverksamhet i fred innebär motsvarande ansvar i krig ochframhåller i detta sammanhang att beredskapsåtgärder som vidtasinför kriser och krig i många fall har samma karaktär somåtgärder mot skilda risker i det fredstida samhället.Enligt föredragande statsrådets mening börberedskapsverksamheten i högre grad än inriktas mot attomfatta hela hotskalan fred--kris--krig och i ökad omfattningingå i de ordinarie driftsäkerhetsbedömningar som resp.verksamhetsutövare gör. Han understryker att verksamheten börpräglas av handlingsberedskap kombinerad med ett stort mått avflexibilitet samt betonar i detta sammanhang utbildningens ochövningarnas betydelse.Slutligen anger han att verksamheten under det kommandebudgetåret i stort sett skall följa inriktningen enligt 1987 årsförsvarsbeslut.UtskottetI likhet med försvarsministern anser utskottet att det saknasklara utgångspunkter för en mer ingående bedömning avberedskapsläget inom totalförsvarets civila del ochmålen för funktionerna inom denna. försvarsbesluthar i vissa delar nödgats frångås, och den framtida inriktningenav totalförsvaret är under övervägande inför ett kommandeförsvarsbeslut.