bet · GE01SoU25 · 1991-05-30 00:00:00 — )Som en följd av bl.a. förslaget om en förändring avskatteutjämningssystemet föreslås (proposition1990/91:150 bilaga I:4 avsnitt 3) att under sjunde huvudtitelnsförslagsanslag Skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. /92 anvisa . utöver vad somföreslagits i proposition 1990/91:100 bilaga 9.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet har i det föregående tillstyrkt riktlinjer för enförändring av ersättningen från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen. Förslaget får effekter för nästa årsbudget. Utskottet tillstyrker även de förändringar som föreslåsi fråga om medelsanvisningarna till Bidrag till allmän sjukvårdoch till Bidrag till sjukförsäkringen.Utskottet har också tillstyrkt riktlinjer för en förändring avskatteutjämningssystemet. Även denna förändring gerbudgeteffekter under det kommande budgetåret. Utskottettillstyrker förslaget till ändrad medelsanvisning tillSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m.Bostadsfinansiering och stimulansbidrag till utbyggnad avboendeformer m.m.BakgrundSom framgått i det föregående beslutade , i sambandmed beslutet om huvudmannaskapsreformen, med utgångspunkt iförslag i proposition 1990/91:14 att vissa statligastimulansbidrag skulle införas för att påskynda och underlättaden önskvärda omstruktureringen när det gäller service och vårdtill äldre och handikappade. Bl.a. skulle ett statligt bidrag om300 milj.kr. införas för att stimulera kommuner ochlandsting att öka utbyggnaden av gruppbostäder för åldersdementaoch psykiskt utvecklingsstörda. Ett bidrag om 100 milj.kr. perår skulle införas för att stimulera utbyggnaden avalternativa boendeformer för psykiskt sjuka och fysiskthandikappade. Vidare innebar principbeslut attsammanlagt 1000milj.kr. skulle avsättas under enfemårsperiod till utbyggnad och ombyggnad av institutioner medinriktningen att alla som så önskar skall kunna få bo i egetrum. För utbildnings- och informationsinsatser till personalinom kommuner och landsting som berörs av reformen skulle enligtriksdagsbeslutet avsättas 500 milj.kr. Dessutom skulle införasett tillfälligt statligt bidrag om 500 milj.kr.till landstingen och de landstingsfria kommunerna, med syfte attnedbringa kötiderna inom vissa delar av sjukvården. (Detsistnämnda bidraget behandlas närmare under avsnittet Åtgärdermot köer. )Utskottet gjorde i betänkande 1990/91:SoU9 i fråga omvillkor för lån och stimulansbidrag till gruppbostäder följandeuttalanden (s. 91).I flera av de motioner som väckts om villkoren för lån ochstimulansbidrag till gruppbostäder framhålls nödvändigheten avatt kommuner och landsting på vilka skyldigheten vilar attanordna gruppboende och gruppbostäder får frihet att utifrånlokala förhållanden finna goda lösningar för boendet.Socialutskottet delar denna inställning. Det är enligtsocialutskottet när det gäller gruppbostäder för åldersdementainte sällan motiverat och dessutom ur medicinsk synpunktlämpligt att efterge kravet på att dessa bostäder skall hakokmöjligheter. Vid planeringen bör också beaktas attgruppbostadens entré bör vetta mot gemensamma utrymmen. I dettasammanhang kan det även finnas skäl att skapa större frihet ivad avser antalet platser som kan medges inom en och sammagruppbostad. Även möjligheterna till samlokalisering av olikagruppbostäder kan behöva vidgas. erinrar i dettasammanhang om vad som framkom vid den offentliga utfrågning omdemens och demenssjukdomar som utskottet anordnade .-- -- -- Enligt utskottet bör stimulansbidrag och bostadslånkunna utgå även om avsteg på detta sätt görs frånålderdomshemsstandarden. Regelsystemet bör ses över och sådanalösningar sökas att ett decentraliserat beslutsfattandemöjliggörs när det gäller utformningen av boende föråldersdementa.Vad gäller gruppbostäder för psykiskt utvecklingsstörda rördet sig om långvarigt boende för människor som i många fall äryngre eller medelålders. Detta ställer särskilda krav påboendestandarden. Även på detta område måste det emellertidfinnas utrymme för lokala bedömningar så att en nödvändigutbyggnad av gruppbostäder för psykiskt utvecklingsstörda intemotverkas av olika statliga bestämmelser.Vad gäller stimulansbidrag till nya boendeformer för psykisktsjuka människor och fysiskt handikappade föreslog utskottet, somframgått ovan, ett särskilt stimulansbidrag på 100 milj.kr.årligen . I anslutning härtill anförde utskottetföljande (s. 91).Regeringen bör utforma regler för ett sådant stimulansbidragoch återkomma till härom. Regeringen bör därvid beaktavad utskottet i det föregående anfört om utformning avgruppbostäder för åldersdementa och psykiskt utvecklingsstördaoch om nödvändigheten av flexibilitet i planeringen ochbyggandet av boendeformerna.Utskottet föreslog ett tillkännagivande till regeringen om vadutskottet anfört om låneregler och stimulansbidrag tillgruppboende för dementa och psykiskt utvecklingsstörda samt tillgruppboende för psykiskt sjuka och fysiskt handikappade.PropositionenFör närvarande finns särskilda bestämmelser om bostadslån förny- och ombyggnad av ålderdomshem [Förordningen (1988:684) medsärskilda bestämmelser om bostadslån m.m. för ny- och ombyggnadav ålderdomshem]. Dessa regler innebär sammanfattningsvisföljande. Med avsteg från kravet på s.k. fullvärdiga bostäderutgår bostadslån vid ny- och ombyggnad av ålderdomshem omlägenheten i färdigt skick består av minst ett rum och kokskåp,utrymme med toalett och dusch samt entréutrymme. Lägenhetenskall ha en sådan storlek att den kan användas av enrullstolsburen person. I ombyggnadsfallet behöver entréutrymmeninte ordnas om det finns byggnadstekniska hinder för detta.Avsteg från kravet på fullvärdiga bostäder får göras endast omden lägre standarden i lägenheterna kompenseras av gemensammautrymmen för matlagning, måltider och samvaro och av denutrustning som finns där.Riksdagen har beslutat att ett nytt bostadsfinansieringssystemskall införas (prop. 1990/91:34, BoU4, rskr. Enförutsättning för statligt stöd för ny- och ombyggnad i det nyasystemet är att byggnadsprojektet uppfyller vissabostadspolitiska krav.I den av regeringen beslutade förordningen(1991:149) om allmänna förutsättningar för statligt stöd vid ny-och ombyggnad av bostäder, som träder i kraft den 1 januari1992, finns regler som skall vägleda verksamheten avseende detnya systemet. Av förordningen framgår bl.a. att bostäderna skallvara avsedda för permanent bruk och självständigt boende.Lägenheterna skall uppfylla de grundläggande krav på utrymmes-och utrustningsstandard som följer av bestämmelserna i plan- ochbygglagen. Sådana krav skall anses uppfyllda om bygglov harlämnats för projektet.Beträffande särskilda boendeformer för äldre gäller enligtförordningen att en lägenhet får bestå av ett rum och kokskåp,utrymme med toalett och dusch samt entréutrymme. Detta gällerunder förutsättning att lägenheten har sådan storlek ochutformning att den kan användas av en rullstolsburen person ochatt den lägre standarden i lägenheten kompenseras av gemensammautrymmen för matlagning, måltider och samvaro.Föredragande statsrådet anför under avsnittet Förutsättningarför statlig bostadsfinansiering i propositionen (prop.1990/91:150, bilaga 3 s. 45 ff.) att det nyabostadsfinansieringssystemet innebär enklare regler i fråga omde krav som skall uppfyllas för att statligt stöd skall kunnautgå till ny- och ombyggnad. Reglerna bli enligt föredragandenmera enhetliga genom att de bestämmelser som gäller förålderdomshem får tillämpas för alla särskilda boendeformer föräldre. De nya reglerna ger större utrymme för flexibilitet ochökade möjligheter till lokala lösningar. Reglerna innebärvidare, anförs det i propositionen, att prövningen av om kravenpå utrymmes- och bostadsstandard är uppfyllda kan ske samlat ikommunen vid bygglovsprövningen. Enligt föredraganden ger dennasamordnade handläggning de förutsättningar för ettdecentraliserat beslutsfattande som socialutskotteteftersträvat. Föredraganden anför vidare (s. 46 f.):För egen del anser jag det viktigt att betona kraven på attsärskilda boendeformer för äldre och handikappade planeras ochbyggs med sikte på en långsiktig användbarhet. Jag vill särskiltbetona att det är nödvändigt att ställa krav på högtillgänglighet i denna typ av bostäder och att behovet av en godarbetsmiljö uppmärksammas. Detta kommer till uttryck genomreglerna för statligt bostadsstöd vilka ställer krav på attlägenheten skall ha en sådan storlek och utformning att den kananvändas av en rullstolsbunden person.Vid planering av gruppbostäder för åldersdementa utgår jagfrån att utformningen kan anpassas till denna grupps särskildabehov av en småskalig och trygg boendemiljö. -- -- -- För äldremed demensproblem bör antalet boende i en gruppbostad begränsas.Bedömningen av hur många lägenheter som bör dela på gemensammautrymmen måste dock göras utifrån de boendes särskilda behov ochutifrån vad som är lämpligt i varje enskilt byggnadsprojekt. ---- -- Jag delar uppfattningen att det är angeläget att undvikainstitutionsliknande boende för äldre och handikappade. Jagutgår från att samma synsätt delas av kommunerna och att lämpliggruppstorlek och möjligheten att undvika institutionsprägel nogaprövas vid den kommunala planeringen av de olika boendeformerna.Några generella regler om gruppstorlek och samlokalisering bördärför inte ställas upp. Jag vill dock betona att planering ochutformning av särskilda boendeformer för äldre måste ta sinutgångspunkt i de mål om valfrihet, trygghet och integritet somriksdagen fastställt för äldreomsorgen.Vad särskilt gäller gruppboende för åldersdementa anförföredragande statsrådet, under hänvisning till utskottetsuttalande att det för sådant boende inte sällan är motiverat ochdessutom ur medicinsk synpunkt lämpligt att efterge kravet påatt dessa bostäder skall ha kokmöjlighet (s. 47):Av de nya reglerna i förordningen 1991:149 om allmännaförutsättningar för statligt stöd vid ny- och ombyggnad avbostäder följer att krav inte ställs på att gruppbostäder föråldersdementa behöver innehålla ett fullt utrustat kök. Däremotmåste det finnas ett kokskåp eller ett pentry så att det ilägenheten finns möjlighet att koka kaffe eller tillreda enenkel måltid. Tillgång till kokmöjlighet anser jag vara enviktig bostadskvalitet vilken inte bör efterges med hänsyn tillbehovet av en flexibel användning av bostäderna. I vissa fallkan det dock av säkerhetsskäl vara motiverat att avstå fråninkoppling av spis eller kokplatta.När det gäller planering av gruppbostäder och andra gemensammaboendeformer för utvecklingsstörda, psykiskt sjuka och fysiskthandikappade förutsätter föredragande statsrådet att bostädernainte standardiseras utan planeras och utformas efter de boendesindividuella önskemål och behov av tillgänglighet, trygghet ochintegritet. Mot bakgrund av att det är fråga omyngre och medelålders människor understryker dock statsrådet attdenna grupp inte skall ha en lägre bostadsstandard än vad somtillkommer övriga medborgare. Föredraganden fortsätter (s. 47):I proposition 1984/85:176 med förslag till lag om särskildaomsorger om psykiskt utvecklingsstörda anges vad som bör gällavid utformning och lokalisering av gruppbostäder för personermed utvecklingsstörning. Där framhöll föredragande statsråd omgruppens storlek att det är eftersträvansvärt med ett fåtalpersoner i varje grupp. Antalet fyra angavs som ett riktmärke,men det framhölls också att riktmärket inte bör ses som ettabsolut krav i samtliga fall, utan att det måste finnas utrymmeför flexibilitet. Vidare framhölls, att det är väsentligt att desom bor i gruppbostad känner att de inte bor på en institution.En gruppbostad bör därför utgöra en naturlig del av den vanligabostadsbebyggelsen och skall kunna finnas både i hyres- ochbostadsrättshus, radhus och villor efter vad som är mestlämpligt på varje ort. Det framhölls också att det bör undvikasatt flera gruppbostäder placeras i omedelbar närhet av varandra.För egen del anser jag att den inriktning som redovisas iförarbetena till omsorgslagen i kombination med de allmännaförutsättningar som kommer att gälla för statligt stöd vid ny-och ombyggnad av bostäder, ger utrymme för den flexibilitet somriksdagen efterfrågat och som jag anser vara önskvärd.Som framgått i det föregående innebar riksdagsbeslutet idecember 1990 ett principbeslut om att staten, för att påskyndautvecklingen av gruppboende inom kommunerna och landstingen,skall avsätta 400 milj.kr. under en femårsperiod.Riksdagen uppdrog åt regeringen att utforma närmare regler förbidraget.Under avsnittet Stimulansbidrag till gruppbostäder ipropositionen föreslås för /92 anvisa400 milj.kr. till ett sådant stimulansbidrag. föreslåsäven godkänna riktlinjer för stimulansbidraget.Propositionens förslag innebär vissa korrigeringar av dentidigare föreslagna nivån på stimulansbidraget. Enligtproposition 1990/91:14 skulle bidrag utgå med . I den nu aktuella propositionen föreslås att nivån påstimulansbidraget för gruppboendeenheter färdigställda fr.o.m.år 1991 bör utgöra . En sådan höjning av nivån behövsenligt propositionen för att stimulanseffekten skall blikraftfull.Bidraget föreslås utgå per färdigställd enhet som uppfyller deallmänna förutsättningarna för statligt stöd vid ny- ochombyggnad av bostäder. Bidraget lämnas inom en total ram på2000 milj.kr. under fem år.Bidraget skall i huvudsak utgå till kommuner och landsting somenligt socialtjänstlagen och omsorgslagen har en skyldighet attinrätta särskilda boendeformer för olika grupper av äldre ochhandikappade. Stimulansbidrag skall enligt förslaget kunna utgåäven i de fall en gruppboendeverksamhet uppförs och drivs av ettkooperativ eller en stiftelse eller i andra former av enskildregi.Stimulansbidraget föreslås utbetalas av socialstyrelsenkalenderårsvis i efterskott efter det att gruppboendeenhetenfärdigställts.Riksdagsbeslutet innefattade även ett principbeslutom att staten skall avsätta 1 miljardkronor för ombyggnad av lokala sjukhem och andravårdinrättningar. Det uppdrogs åt regeringen att utforma närmarebestämmelser för stimulansbidraget. Sådana presenteras underavsnittet Stimulansbidrag för ombyggnad av lokala sjukhem ochandra vårdinrättningar i propositionen. Bidrag föreslås ipropositionen utgå med . per enkelrum som tillkommervid ombyggnad och i samband därmed gjord utglesning avbefintliga flerbäddsrum samt vid utbyggnad av särskildaboendeformer för service och omvårdnad. Bidraget skall enligtförslaget i huvudsak avse ombyggnadprojekt med syfte att skapafler enkelrum i de till kommunerna överförda sjukhemmen.Stimulansbidraget skall även kunna utgå till delandstingskommuner som avser att tillskapa fler enkelrum isamband med ombyggnad av långvårdsenheter med huvudsakligomvårdnadsinriktning. Om ombyggnaden avser ett sjukhem somenligt överenskommelse drivs på entreprenad åt kommunerna, måsteparterna vara överens om att ombyggnad skall ske samt hurkostnaderna för denna skall regleras.Stimulansbidraget föreslås utbetalas av socialstyrelsenkalenderårsvis i efterskott.Riksdagen föreslås godkänna riktlinjer för stimulansbidragettill ombyggnad av lokala sjukhem och andra vårdinrättningar.Förslaget om stimulansbidrag för ombyggnad av lokala sjukhem ochandra vårdinrättningar får inte några effekter för statsbudgetenunder /92.MotionernaI motion 1990/91:So98 av m.fl. (fp)hemställs att i fråga om villkor för bostadslån ochstimulansbidrag till gruppbostäder godkänner de riktlinjer somanges i motionen. Motionärerna anför att regeringens förslagsåvitt avser villkoren för lån och stimulansbidrag tillgruppbostäder i vissa viktiga avseenden avviker från riksdagensställningstaganden. Motionärerna nämner därvid vad som anförs ipropositionen om köksutrustning i bostäder för senildementa.Motionärerna anser att bör bekräfta och förtydligasina ställningstaganden så att en angelägen utbyggnad intefortsättningsvis hämmas av statliga lånebestämmelser.Liknande synpunkter framförs i motionerna 1990/91:So96 avSten m.fl. (m) yrkande 4 och 1990/91:So103 av UllaTillander m.fl. (c) yrkande 3.Motion So103 (c) innehåller också en begäran om etttillkännagivande om vad som anförs om stimulansbidraget för ny-och ombyggnad av lokala sjukhem (yrkande 4). Motionärernaanser att bidraget bör utgå som ett generellt bidrag tillkommunerna för att tillgodose de äldres varierade behov avsärskilt boende.Bostadsutskottets yttrandeSocialutskottet har berett bostadsutskottet tillfälle att avgeyttrande över avsnitt 4.3.3. i propositionen och vissamotionsyrkanden. yttrande, 1990/91:BoU7y,har fogats till betänkandet som bilaga 3.Bostadsutskottet påminner om att det (1990/91:BoU2y) anförde att de s.k. ålderdomshemsreglerna bordetillämpas också när det gällde byggande av gruppbostäder förmänniskor med åldersdemens. Detta synsätt har enligtbostadsutskottet väglett utformningen av förordningen (1991:149)om allmänna förutsättningar för statligt stöd i det nyabostadsfinansieringssystemet. Även vad gäller gruppbostäder förutvecklingsstörda, psykiskt sjuka och fysiskt handikappade harvad utskottet anförde i yttrande BoU2y vunnit gehör i de nyafinansieringsreglerna, påpekar bostadsutskottet.Bostadsutskottet anför vidare (s. 5).Utskottet har positivt noterat att de nya reglerna i detenskilda fallet ger goda möjligheter till en lokal anpassningoch flexibilitet. Utskottet kan inte dela uppfattningen imotionerna om att de nya reglerna skulle hämma en angelägenutbyggnad av sådana bostäder som diskuteras. Det kan inteheller rimligen hävdas att de nya reglerna skulle vara specielltkomplicerade och att de därigenom skulle förhindra en angelägenutveckling på området.Av vad nu redovisats framgår att den uppfattning om regler förbostadslån avseende byggande av gruppbostäder för äldre ochhandikappade som bostadsutskottet tidigare fört fram har tagitsin i den författning som kommer att ligga till grund för detstatliga stödet till ny- och ombyggnad av bostäder. Utskottethar självfallet ingen erinran mot att så skett.Bostadsutskottets majoritet vidhåller sålunda sin tidigareuppfattning och föreslår socialutskottet att avstyrka nuaktuella motionsyrkanden.Bostadsutskottets m-, fp- och c-ledamöter reserverar sig ochanför i reservationen bl.a. att det inte finns anledning attöverge tidigare beslut i frågan om lånebestämmelseroch statsbidrag till gruppboende. Det fortsatta arbetet skallsåledes enligt reservanterna bedrivas i enlighet med det beslutriksdagen fattade med anledning av socialutskottetsställningstagande i betänkande 1990/91:SoU9. Reservanternapåpekar att motionsförslagen utgår från detta riksdagsbeslut ochföreslår ett tillkännagivande till regeringen om det fortsattaarbetet med reformeringen av bostadslånereglerna vid byggande avgruppbostäder för äldre, åldersdementa m.fl.Socialutskottets bedömningStimulansbidrag för gruppboendeenheter föreslås ipropositionen utgå för varje färdigställd enhet som uppfyller deallmänna förutsättningarna för statligt stöd vid ny- ochombyggnad av bostäder. Vid behandlingen av propositionen omansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m.uttalade socialutskottet (1990/91:SoU9) att det var nödvändigtatt kommuner och landsting får frihet att utifrån lokalaförhållanden finna goda lösningar för boendet. Regelsystemetavseende kraven för statligt bostadsstöd bör ses över och sådanalösningar sökas att ett decentraliserat beslutsfattandemöjliggörs när det gäller utformningen av boende föråldersdementa. I fråga om gruppbostäder för psykisktutvecklingsstörda anförde utskottet att det rör sig om ettlångvarigt boende för människor som i många fall är yngre ellermedelålders och att detta ställer särskilda krav påbostadsstandarden. Utskottet ansåg dock att det även på dettaområde måste finnas utrymme för lokala bedömningar så att enutbyggnad av bostäder inte motverkas av statliga bestämmelser.Vad utskottet anförde gav regeringen till känna (rskr.97).Innehållet i propositionen tillgodoser i flera avseendenriksdagens önskemål. Det nya bostadsfinansieringssystemetinnebär att reglerna blir enklare när det gäller vilka krav somskall vara uppfyllda för att statligt stöd skall lämnas till ny-och ombyggnad. Genom enklare och mer enhetliga regler gesutrymme för större flexibilitet och ökade möjligheter tilllokala lösningar. I likhet med vad utskottet tidigare uttalatanser föredraganden att några generella regler om gruppstorlekoch samlokalisering inte bör ställas upp när det gällergruppbostäder för åldersdementa. Utskottet delar propositionensinställning i dessa avseenden. Utskottet erinrar också om viktenav att tillgänglighet och arbetsmiljökrav tillgodoses.För att erhålla statligt stöd är det enligt förordningen omallmänna förutsättningar för statligt stöd vid ny- och ombyggnadav bostäder ett krav att lägenheten bl.a. består av ett rum ochkokskåp. När det gäller gruppbostäder för åldersdementa harutskottet tidigare uttalat att det i vissa fall kan varalämpligt att efterge kravet på att dessa bostäder skall hakokmöjligheter.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och anser attmöjlighet bör finnas att anpassa lägenheternas utrustning tillde boendes skiftande behov. Utskottet utgår från att desärskilda boendeformerna planeras och byggs på ett sätt somtillgodoser dessa behov. Stimulansbidrag och bostadslån börsåledes kunna utgå till gruppbostäder för åldersdementa även omdet i vissa fall av lämplighetsskäl finns anledning att avståfrån köksutrustning i varje boendeenhet. Regelsystemet bör idetta avseende ändras.När det gäller gruppbostäder och andra gemensamma boendeformerför utvecklingsstörda, psykiskt sjuka och fysiskt handikappadeerinrar utskottet om att det rör sig om långvarigt boende förmänniskor som i många fall är yngre eller medelålders. Dettaställer särskilda krav på boendestandarden. Det måste dockfinnas utrymme för lokala bedömningar så att en nödvändigutbyggnad av gruppbostäder för psykiskt utvecklingsstörda intemotverkas av olika statliga bestämmelser.Vad utskottet nu anfört bör , med anledning avriksdagens tidigare ställningstagande i frågan, propositionensamt motionerna 1990/91:So98 (fp), 1990/91:So96 (m) yrkande 4och 1990/91:So103 (c) yrkande 3, som sin mening ge regeringentill känna.Utskottet har, utöver vad som anförts ovan, inte något attanföra med anledning av de i propositionen föreslagnariktlinjerna för stimulansbidrag till gruppbostäder. Utskottettillstyrker den i propositionen föreslagna medelsanvisningentill Bidrag till byggande av gruppbostäder m.m.Utskottet tillstyrker även de i propositionen föreslagnariktlinjerna för stimulansbidrag till lokala sjukhem och andravårdinrättningar, som väl motsvarar riksdagsbeslutet i december1990. har inte anledning att ta något initiativ medanledning av motion 1990/91:So103 (c) yrkande 4. Motionsyrkandetavstyrks.Medel för personalutveckling och utvärdering av reformenSom framgått i det föregående innebar riksdagsbeslutet idecember 1990 att staten borde avsätta 500 milj.kr. förinformation och utbildning inför genomförandet avhuvudmannaskapsreformen.Under avsnittet Vissa övriga frågor i propositionen föreslåsnu anvisa 500 milj.kr. för /92 förpersonalutvecklingsinsatserna. Bidrag skall enligt förslagetlämnas till kommunerna och fördelas med . för varje ikommunen bosatt person som var eller äldre den 1 januari1990. De medel som genom detta bidrag kommer att utgå tillkommunerna avses även täcka kostnader för information ochutbildning för viss landstingskommunal personal. Riksdagenföreslås även godkänna de i propositionen föreslagnariktlinjerna för bidraget till personalutvecklingsinsatser.Utskottet har inte något att erinra mot de i propositionenföreslagna riktlinjerna för bidraget tillpersonalutvecklingsinsatser.Ett särskilt avsnitt i propositionen behandlar frågan omuppföljning och utvärdering av huvudmannaskapsreformen. Ipropositionen anförs bl.a. att huvudmannaskapsförändringen i sigmotiverar en kontinuerlig uppföljning av hur verksamhetenutvecklas vad avser innehåll, kvalitet och kostnader. Enligtpropositionen åvilar den kontinuerliga uppföljningen naturligensocialstyrelsen.