bet · GE01TU28 · 1991-05-23 00:00:00 — Den fortsatta översynen och arbetet medteleverkets associationsform och med statens styrmedel itelepolitiken bör närmare klargöra vad regeringens förslaginnebär i dessa avseenden.Utskottet ansluter sig till de överväganden som enligtregeringen talar för att kapitalstruktur böranpassas till vad som gäller för aktiebolag. Omfattningen avteleverkets nuvarande och framtida sociala och regionalpolitiskaansvar har utskottet behandlat i det föregående. Vad utskottetdärom anfört synes ägnat att tillgodse syftet med yrkande 2 imotion T39 (mp). Det yrkandet bör följaktligen inte föranledanågon åtgärd och avstyrks därför liksom övriga nuaktuella motionsyrkanden. Regeringens förslag tillstyrks.I den under årets allmänna motionstid väckta motionen T811 (c)yrkas att hos regeringen begär förslag om ökadeinleveranser från med 300 milj.kr. budgetåret1991/92.Regeringens av utskottet tillstyrkta förslag om televerketskapitalstruktur innebär att syftet med motionen torde få ansestillgodosett och att den därför kan avslås.3. Avkastnings- och utdelningskrav samt taxefrågor m.m.Regeringen framhåller att det är angeläget att det nyasoliditetskravet på lägst kombineras med ettavkastningskrav, eftersom soliditeten inte ensam är etttillräckligt bra mått på ett företags ekonomiska tillstånd ochprestationsförmåga. Mot bakgrund av starka ställningoch att konkurrensen på flera områden är svag bör ettlångsiktigt realt avkastningskrav uppgående till på totaltkapital före skatt omgående ställas på televerkskoncernen. Medde senaste årens inflationstakt innebär detta en nominellräntabilitet på 13--på totalt kapital, vilket kan jämförasmed koncernens nuvarande räntabilitet på8--11%.Det är vidare viktigt -- framhåller regeringen -- attfastställa ett konkurrensneutralt utdelningskrav påteleverkskoncernen. Utdelningskravet bör vara baserat pågenomsnittligt justerat eget kapital, definierat som egetkapital/verkskapital plus obeskattade reserver, minus latentskatt. Det långsiktiga utdelningskravet bör uppgå till pågenomsnittligt justerat eget kapital. Det bör ankomma påregeringen att bestämma utdelningskravet . Enviktig förutsättning därvid är resultatutveckling.Televerket har -- framgår det av propositionen -- föreslagitatt ett pristak införs för telefoni. Telefontaxorna skall enligtförslaget få öka med maximalt av förändringen avnettoprisindex. Pristaket kombineras med ett mål förtotalproduktivitetsökning. Totalproduktivitet innebär att värdetav produktionen sätts i relation till den totalaresursförbrukningen. Det är ett viktat mått där den samladeproduktiviteten av kostnaderna för arbete, kapital, drift m.m.vägs in. Totalproduktivitetsmåttet tar därför hänsyn till flerfaktorer än det enklare arbetsproduktivitetsmåttet, somteleverket använder sig av . Verket föreslår att desstotalproduktivitet skall öka per år.Regeringen framhåller att den ställer sig bakom televerketsförslag. Regeringen beslutar om hushållensabonnemangsavgift, om samtalsmarkeringsavgiften samt ommarkeringsintervallens längd för lokalsamtal. Övriga taxorbeslutar verket om. Med det prismål som förordas förtelefonin och med de riktlinjer som tidigare lagt fasti fråga om omstrukturering av taxorna kan också taxebeslutenfullt ut delegeras till . Det nya prismålet bör gällamed början och med som basår.Regeringen hemställer att godkänner de ekonomiskamålen för --1994 avseendeavkastning, utdelning, priser, totalproduktivitet och delegeringav beslut om taxor.I motion T803 (m), som väcktes under den allmänna motionstideni år, framhålls att en översyn bör göras av avkastnings- ochutdelningskraven på televerket.I motion T71 (mp) yrkas avslag på regeringens förslag. Någonmotivering till yrkandet lämnas inte i motionen. Regeringensförslag omfattar, som nämnts, bl.a. avkastnings- ochutdelningskraven på televerket.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i den del som äri fråga och avstyrker yrkandet i mp-motionen i motsvarande del.Syftet med yrkandet i m-motionen torde genom dettaställningstagande få anses tillgodosett. Ett bifall tilldetsamma avstyrks följaktligen.I motion T54 (v) motsätter sig motionärerna regeringensförslag om delegering av beslut om taxor.Motionärerna vill att regeringen skall behålla sin nuvarandebeslutanderätt i fråga om teletaxor.Regeringens förslag i den del som är i fråga tillstyrksmedan motionsyrkandet avstyrks. Vidare avstyrker utskottet detnämnda yrkandet i motion T71 (mp) om avslag på regeringensförslag i den del yrkandet gäller delegering av beslut omteleverkets taxor.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört om ettpristak för telefoni samt om införande av ett mått och enmålsättning för totalproduktivitet inom . Regeringensförslag i den del det avser priser och totalproduktivitettillstyrks följaktligen. Härav följer att yrkandet i motion T71(mp), om avslag på regeringens förslag, avstyrks i motsvarandedel.Televerkets taxestruktur behandlas i ett flertal motioner.I motion T54 (v) framhålls (yrkande 11) att nuvarande gradav subventionering från företagssektorn till hushållssektorn börbibehållas, (yrkande 12) att alla aktörer på det statliga nätetbör omfattas av denna princip och (yrkande 13) att en enhetstaxabör införas för att öka rättvisan mellan telekunder i landetsolika delar. Med enhetstaxa avses en taxa som ger sammasamtalskostnad , oavsett avstånd, dvs. en taxa som inteär avståndsberoende.Även i motion T809 (v) framförs ett krav på enhetstaxa.I motion T261 (c) framhålls att en enhetlig länstaxa och enenhetlig rikstaxa bör övervägas.I motion T803 (m) framhålls att den nya tekniken med digitalöverföring i optokabel innebär kraftigt sänkta kostnader förlånga avstånd. Relativt sett ökar alltså kostnaden för detlokala nätets drift. innebär taxa lågakostnader för lokala samtal och höga för riks- ochutlandssamtal. Denna skevhet i taxan förstärks genom deallmänna mål för verksamheten som harfastställt. Det är därför rimligt att en översyn görs av dennamålsättning.I motion T803 (m) framhålls vidare att taxor och regler förtredjepartstrafik bör utformas så att verklig konkurrens uppnås,som tillgången till ett nationellt sammanhängande nätbibehålls. Tredjepartstrafik föreligger när den som hyr enledning av en annan, t.ex. , upplåter kapacitet iledningen till en tredje part.Utskottet vill med anledning av dessa motionsyrkanden till enbörjan erinra om att regeringen beslutade om enlångsiktigt ökad kostnadsanpassning av taxor.Riksdagen ställde sig bakom beslutet (prop. 1986/87:100bil. 8, bet. TU17, rskr. I beslut framhölls attpriserna för utlandsamtal och rikssamtal i genomsnitt är dubbeltså höga som kostnader för dem. För storföretagen vardet intressant och möjligt att leda sin trafik vid sidan av detallmänna telenätet. En sådan utveckling skulle kunna få starktnegativa konsekvenser för ekonomi, vilka till sistskulle drabba hushållen. Det var därför motiverat att i god tidoch under kontrollerade former genomföra en omläggning avtaxorna.I nu förevarande proposition erinras om nämnda beslut ochframhålls att detta bygger på insikten att det inte långsiktigtgår att t.ex. subventionera abonnemangsavgiften ochsamtalsavgiften för lokalsamtal med överskott från rikssamtaloch utlandssamtal. Vidare erinras om att post- ochteleutredningen i sitt betänkande Post & Tele -- medregionalt och socialt ansvar (SOU 1990:27) föreslagit att ensmå- och storförbrukartaxa införs. Utredningen föreslår också enökad differentiering av abonnemangsavgiften mellan storstads-och glesbygdsabonnenter. Regeringen säger sig delaremissinstansernas allmänt positiva grundsyn på dessa förslag.Televerket bör därför konkretisera förslagen och utarbeta ettsamlat förslag till ett genomförande.Post- och teleutredningen behandlade även frågan om enenhetstaxa för inrikes telefonsamtal och kom till slutsatsen atten sådan inte borde införas. Utredningen fann att lokalsamtalenskulle bli mycket dyrare medan rikssamtalen skulle bli billigarei mindre grad. Utskottet gör för sin del ingen annan bedömningän utredningen.Enligt vad utskottet erfarit ser för närvarandeöver dispositionsvillkoren för hyrda ledningar i syfte bl.a. attsäkerställa att villkoren skall vara konkurrensneutrala iförhållande till såväl externa nyttjare som interna nyttjareinom televerkskoncernen.Med hänvisning till vad utskottet nu anfört samt i avvaktanpå det aviserade taxeförslaget från och på resultatetav den nämnda översynen avstyrker utskottet samtliga demotionsyrkanden som är i fråga.4. Särredovisning av konkurrensutsatta verksamhetRegeringen föreslår att kravet på särredovisning avteleverkets konkurrensutsatta verksamhet slopas . Kravet infördes , då större delenav verksamheten fortfarande bedrevs i monopol eller undermonopolliknande former. Vissa produkter, såsom telefonsvarare,hänvisningsdatorer, larmutrustning m.m. kom att läggasutanför monopolområdet. Teletex- och telefaxtjänsterna, som dåvar nya, låg också utanför monopolområdet. Särredovisningenomfattade då dessa produkter och tjänster. I bokslutet år1980/81 särredovisades av omsättning somkonkurrensutsatt. 1989 omfattade sådansärredovisning av omsättningen.Särredovisningen av konkurrensutsatt verksamhet äradministrativt resurskrävande, framhåller regeringen. Televerketberäknar kostnaden härför till drygt 1 milj.kr. varje år.Särredovisningen innebär dessutom betydande osäkerhet, eftersomteleverkets verksamhet i hög grad är integrerad.Genom att ställa upp ett specificerat prismål för telefoni-- anförs det vidare i propositionen -- och mål förtotalproduktivitet motverkas möjligheten till subventionering avkonkurrensutsatt verksamhet. Eftersom sådana mål nu haruppställts bör särredovisningen kunna upphöra. I sammanhangetunderstryker regeringen vikten av att utförligtredovisar sitt resultat per resultatenhet i bokslutet. Genom attvidare driva den konkurrensutsatta verksamheten i bolagsformsaknas skäl för en särredovisning.I motion T61 (fp) framhålls att särredovisningen är den endamöjliga garantin för att konkurrensutsattaverksamhet inte subventioneras av den skyddade verksamheten.Särredovisningen fyller en funktion, eftersom dessa tvåverksamheter i så hög grad är integrerade i varandra.I motion T62 (m) framhålls att särredovisningen kanavskaffas, när konkurrensutsatta verksamhet drivs avett bolag, som opererar på marknadsmässiga villkor. Till dess såsker bör särredovisningen bibehållas.Även i motion T803 (m) betonas vikten av att konkurrensutsattverksamhet särredovisas.I motion T71 (mp) yrkas avslag på regeringens förslag. Någonmotivering till yrkandet lämnas inte i motionen.Utskottet ansluter sig till de överväganden som enligtregeringen talar för att särredovisningen av denkonkurrensutsatta verksamheten kan upphöra. Regeringens förslagtillstyrks följaktligen, medan motionsyrkandena avstyrks.5. investeringar och servicemål m.m.I propositionen redovisar regeringen under rubrikenTeleverkets investeringar och servicemål följande bedömningaroch förslag i sammanfattning.Marknadens efterfrågan på nya teletjänster förutsätts öka,vilket kräver en fortsatt modernisering av nätet.Trafiktillväxten för telefoni- och datatjänster beräknasmedföra behov av att öka den totala kapaciteten i telenätet medca --1994.Televerkskoncernens investeringar beräknas uppgå till 31miljarder kronor --1994.Servicemålen för telefonitjänsten höjs.Kvalitetsmålen i form av högsta acceptabla felfunktion itelefonsystemet skärps.De höjda servicemålen innebär att leveranstiden förtelefonabonnemang i permanentbostäder sänks från 17 till 5 dagarsamt att felavhjälpning för abonnemang i permanentbostäderskall ske och senast dagen efter felanmälan. Beträffandekvalitetsmålet för telefoni har uttalat att målet förframkomligheten i riksnätet skall vara under kontorstid.För år 1989 uppgick denna genomsnittliga framkomlighet till98,. förordar regeringen att man lägger fast ettminimivärde på för framkomlighet mellan enskildastationsområden. Vidare bör kravet på acceptabel genomsnittligfelfrekvens skärpas från nuvarande högst 160 kundanmälda fel per1000 terminalpunkter och år till högst 120 sådana fel år 1992.Regeringen föreslår att godkänner förslagenbeträffande investeringar, service- och kvalitetsmålför perioden --1994.I motion T71 (mp) yrkas avslag på regeringens förslag. Någonmotivering till yrkandet lämnas inte i motionen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandet.Frågor som gäller telenätets modernisering behandlas i femmotioner.I motion T211 (m) framhålls att utbyggnaden av det digitalatelenätet kommer att innebära mycket stora förändringar ilevnadsbetingelserna runt om i landet. Den framtidsinriktadetjänstesektorn och annan kunskapsintensiv verksamhet kan i daglokaliseras i stort sett var som helst i landet. Utbyggnaden avett rikstäckande digitalt nät är därför den mest betydelsefullaregionalpolitiska åtgärd som kan genomföras i vårt land.I motion T218 (c) framhålls att godtagbara telefax- ochdatakommunikationer är av vital betydelse för omstruktureringoch nydaning inom näringslivet i sydöstra motion T807 (s) framhålls att inte fårsenarelägga utbyggnaden av AXE-systemet i Österlen.I motion T808 (c) framhålls att många delar av länmåste få bättre kapacitet för datatrafik.I motion T809 (v) framhålls att telekommunikationerna påNordkalotten är eftersatta och att en utveckling av kontakteroch uppbyggnad av arbetstillfällen i norra härigenomförsvåras.Som utskottet redan framhållit har satt som interntmål att av alla kunder skall ha möjlighet tillfaxkommunikation med rätt kvalitet, och därmed tilldatakommunikation upp till en viss hastighet, vid utgången av år1994.Televerkskoncernens investeringar --1994beräknas som nämnts komma att uppgå till 31 miljarder kronor.Merparten härav, ca , avser investeringar itelenätet. Den fortgående utbyggnaden och moderniseringen avtelenätet sker med digital teknik. Takten i moderniseringenbestäms dels av efterfrågeutvecklingen, dels av den tekniskastandarden i det befintliga nätet. Med ny teknik ökar telenätetsmoderniseringstakt för attmöjliggöra en fullständig modernisering . Detanaloga långdistansnätet kommer enligt att vara heltavvecklat senast vid utgången av . ärcirka två miljoner av kunder anslutna tillAXE-stationer.Enligt uppgifter som utskottet under hand inhämtat ärtelekommunikationerna i de olika delar av landet som behandlas imotionerna av god kvalitet och väl i nivå med landet i övrigt.Uppbyggnaden av ett effektivt telekommunikationsnät har inteeftersatts i glesbygden. finns i ochOskarshamn. och tillkommer iVästervik, , , , , ochpå . Arbete med enAXE-station i har påbörjats . och år1993 tillkommer i , och Sjöbo.Utskottet finner med det anförda syftet med samtliga demotionsyrkanden som är i fråga tillgodosett. De bör därförinte föranleda någon åtgärd och avstyrksföljaktligen.I motion T547 (v) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en utveckladnordisk samverkan kring tele- och datatrafik. Motionärernaframhåller att skulle kunna användas somläggningssträcka för fiberoptisk kabel för tele- och datatrafiksom gynnar både svenska och norska intressen. En fiberoptiskkabel på svensk inlandsmark skulle sammanbinda Nord- ochMellannorge på ett kommunikationsmässigt unikt sätt, sägermotionärerna. Kapaciteten skulle för del kunna ledatill etablering av högteknologiska tjänsteföretag. Ett nordisktsamarbete kring tele- och datakommunikation, knutet tilljärnvägsföretagens och nationella behov, bör inledas.Utskottet förutsätter att och SJ gör deöverväganden och vidtar de åtgärder som erfordras för att de sårationellt som möjligt skall kunna tillgodose sina behov avtelekommunikationer. Något uttalande i den avmotionärerna aktualiserade frågan synes därför inteerforderligt, varför yrkandet härom avstyrks.I motion T251 (c) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ekonomisktstöd till utbyggnad av telekommunikationer. Motionärernaframhåller att väl fungerande telekommunikationer är en viktigförutsättning för utvidgad handel och övriga kontakter medÖsteuropa. I de baltiska republikerna är behovet stort avinvesteringar i telekommunikationer. Finansieringen äremellertid ett stort problem. Man bör därför överväga att direktekonomiskt stödja de investeringar som behövs i östländerna förutbyggda telekommunikationer med Sverige.Frågor som gäller samarbete med behandlas iutrikesutskottets betänkanden /91:UU14--UU16. I detsistnämnda betänkandet behandlas bl.a. motionsyrkanden omförbättrade telekommunikationer för . Utrikesutskottetsäger sig välkomna varje utveckling som innnebär atttelefonförbindelserna förbättras mellan och den övrigavärlden men är inte berett att göra några närmare uttalanden medanledning av motionsyrkandena. gör för sin delsamma bedömning och avstyrker det motionsyrkande som är ifråga.6. verksamhetsinriktning och associationsformI motion T803 (m) framhålls att frekvenstilldelning måsteföras bort från verksamhetsområde och attverksamheten bör utövas inom en egen myndighet så att misstankeom otillbörlig konkurrens inte uppstår.Televerket är självt angeläget att tillgodose ifrågavarandeönskemål. Frågan behandlas av frekvensrättsutredningen (K1990:02), vars betänkande väntas föreligga . Iavvaktan härpå avstyrker utskottet motionsyrkandet.I motion T810 (mp) yrkas att hos regeringen begär endetaljerad redovisning av kabel-TV-verksamhet.Verket lämnar i årsredovisningen en redogörelse förkabel-TV-verksamheten. Verksamheten drivs i konkurrens med andraföretag. Om skulle åläggas en mer detaljeradredovisning än vad som kan krävas av konkurrenterna torde detinnebära en konkurrensnackdel för verket, som utskottet för sindel inte vill förorda. Motionsyrkandet avstyrks därför.Frågan om associationsform behandlas utförligt ipropositionen och flera motioner.Av propositionen framgår att i en skrivelse tillregeringen föreslagit att hela televerkskoncernen överförs tillaktiebolagsform från . Skrivelsen redovisar ävenskäl som enligt verket talar för en börsintroduktion . Verket konstaterar att såväl deninternationella som den nationella telemarknaden förändras. Frånatt vara en dominerande aktör på den svenska marknaden blirverket en liten aktör på den internationella marknaden. Dettaställer särskilda krav när det gäller förutsättningarna attkonkurrera om stora företagskunder och om den internationellalångdistanstrafiken. Verket måste kunna erbjudakonkurrenskraftiga integrerade internationella tjänster, någotsom i sin tur kräver möjlighet att delta i internationellaallianser och konsortier. Samarbete, även samgående med andraaktörer, är en nödvändighet för att vinna nya marknaderutomlands och för att klara konkurrensen om de lönsammamarknadssegmenten på den svenska och den internationellamarknaden.Regeringen säger sig dela verkets uppfattning att den nyamarknadssituationen kräver nya förutsättningar också förteleverkets del. Vidare anser regeringen, i likhet med verket,att det bör ha samma möjligheter som konkurrenterna attorganisera verksamheten med utgångspunkt i kundernas behov.Konkurrensen kommer självklart att inriktas på de lönsammamarknadssegmenten. Om verket kan hävda sig väl på såväl densvenska som den internationella marknaden ökar ocksåförutsättningarna att kunna bibehålla en tätposition i dentekniska utvecklingen samt att kunna vidareutveckla det samladetelenätet med hög standard. Ett konkurrenskraftigt televerk ärockså den naturliga garantin för att kunna bibehålla ettregionalt och socialt ansvar i televerksamheten.Den successivt förändrade marknadssituationen ställersjälvklart också krav på en utveckling av associationsformen,framhåller regeringen. Erfarenheten visar att de begränsningarsom finns i affärsverksformen i fråga om t.ex. bestämmelser omförvärv och försäljning av fast egendom, försäkringar, upplåningm.m. är komplicerade att lösa. Genom att bilda bolag har depraktiska problemen kunnat kringgås. Flexibiliteten iagerandet behöver emellertid utvecklas vidare. Det är ocksåväsentligt att verket har ekonomiska befogenheter och andravillkor likställda med konkurrenternas. Den utveckling som förnärvarande kan konstateras för övriga länder i är enbolagisering av teleförvaltningarna.Regeringen anser det vara av avgörande betydelse attteleverket får en associationsform som är likvärdig den somövriga konkurrenter i har. Med den gemensamma marknadenföljer att måste drivas enligt samma regler som förandra företag. Bolagsformen är internationellt erkänd ochaccepterad. Affärsverksformen är däremot specifik för Sverigeoch dessutom oklar på viktiga punkter.Regeringen erinrar om att i olika sammanhangbetonat det angelägna i att det finns en sammanhållenteleverkskoncern med bred verksamhet. Genom att drivaverksamheten sammanhållet ökar möjligheterna till en rationellstruktur inom ramen för en övergripande koncernstrategi. Vid enändrad associationsform är det av största vikt att staten harett fortsatt inflytande över verksamheten. måsteriksdagens insyn och inflytande över somtelepolitiskt instrument kunna säkras. En bolagsbildning medförändrade styrformer men möjliggör ett fortsatt aktivt inflytandefrån statsmakternas sida.Det finns sålunda -- framhåller regeringen -- starka skälsom talar för att drivs i aktiebolagsform. Med hänsyntill verkets omfattande sociala och regionala betydelse bördock, innan slutlig ställning tas till associationsformen,möjligheterna analyseras att bedriva verksamhet inomramen för en utvecklad affärsverksform. Regeringen kommer attskyndsamt pröva denna fråga och siktar till att verket skallkunna ha en ny associationsform redan den 1 juli 1992.Med anledning av den av aktualiserade frågan omen senare börsintroduktion framhåller regeringen att det avverket förvaltade telenätet utgör en central del av vårinfrastruktur. Det måste därför också ägas av staten. Även detnödvändiga inflytandet över verksamheten motiverar etthelstatligt ägande. Genom ett statligt helägande kan ocksåsuccessiva förändringar och anpassningar göras av relationer ochinriktning av verksamheten utan att komma i konflikt medutomstående ägarintressen eller med de regler som gäller förbörsnoterade företag.Regeringen föreslår att godkänner att televerketsassociationsform skall ändras fr.o.m. den 1 juli 1992.I motion T54 (v) yrkas avslag på regeringens förslag.Motionärerna framhåller att de ser detta och andra förslag avregeringen om förändringar av som utslag av en naivövetro på "marknadslösningar". I nyliberal anda har densocialdemokratiska regeringen i snabb taktgenomfört avregleringar och en upplösning av samhällets monopolpå väsentliga områden. Nästa steg har blivit att hänvisa tillbehovet av ytterligare förändringar, eftersom konkurrensen ökatpå grund av att privata intressenter släppts in på bl.a.affärsverkens område. Regeringen har inte analyseratkonsekvenserna för samhället och medborgarna av att ombildateleverket till aktiebolag. I propositionen finns bara luddigamotiveringar och svepande omdömen om krav på lönsamhet, ökadkonkurrens och "effektivitet". Följden blir en orättfärdigövervältring av kostnader på enskilda medborgare, kommuner ochglesbygdsområden, som inte kan hävda sig som "lönsamma". Deförändringar som regeringen föreslår är -- betonar motionärerna-- främmande för ett välfärdsland.I motion T60 (c) framhålls att det nu inte längre finnsnågon anledning att tveka om en förändring av televerketsassociationsform till aktiebolag. Förändringen bör varagenomförd till . Vidare betonar motionärerna attde -- till skillnad från regeringen -- anser att frågan om enbörsintroduktion bör prövas. bör dock även ifortsättningen ha staten som huvudägare. Regeringen böråterkomma till med förslag om hur det sociala ochregionala ansvaret skall regleras mellan staten och televerket.Vidare bör regeringen förelägga förslag om hurkonkurrensneutralitet vid utnyttjandet av telenätet skalluppnås. I motion T61 (fp) framhålls att det svenskatelenätet är en publik resurs, som -- sedan förbudet mottredjepartstrafik avskaffades -- i princip är tillgängligt föralla.