bet · GE01UbU16 · 1991-05-21 00:00:00 — Enligt vad utskottet erfarit har dettasamarbete haft stor betydelse för försöksverksamheten.Utskottet anser att den kompetens som finns företrädd inomolika branscher och yrkesområden skall tas till vara även i detfortsatta kursplanearbetet för de yrkesförberedande nationellaprogrammen.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med anledning av motion 1990/91:Ub147 yrkande 24 ochproposition 1990/91:85 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.5.6 Uppföljning och utvärdering m.m.Inom ramen för generella uppdrag att svara föruppföljning och utvärdering av skolverksamheten ligger detnaturligt, enligt föredragande statsrådet, att också beaktafrågor som rör genomförandet av den nya gymnasieskolan ochvuxenutbildningen (prop. s. 163). Frågor av bl.a. ekonomisk,organisatorisk och administrativ natur skall följas upp.Utbildningen i gymnasieskolan skall vara likvärdig. Utskottethar i det föregående lagt fram förslag beträffande garanteradundervisningstid för gymnasieskolans program dels förämnen, dels totalt. De föreslagna timramarna för ämnena gör detmöjligt att tydligare formulera de mål- och resultatkrav, bl.a.beträffande kraven på godkänd prestation, som är viktiga i ettdecentraliserat skolsystem och som behövs för ett målrelateratbetygssystem.Det ankommer på och dess fältorganisation att setill att eleverna får den undervisningstid i olika ämnen som dehar rätt till. I sammanhanget bör erinras om vad utskottet idet föregående anfört om att i sin utvärdering av enkommuns gymnasieskola särskilt bör uppmärksamma attundervisning kommer till stånd under i stort sett likvärdigaförutsättningar vid de olika gymnasieskolorna (jfr s.40) ochatt anställningar som lektor ledigkungörs (jfr s.62).Utskottet har i annat sammanhang (bet. 1990/91:UbU4 s.46)understrukit att tillsyn, utvärdering och uppföljning ärverksamheter som har ett starkt inbördes sammanhang. Tankarnakring skolans förnyelse är centrerade kring dessa begrepp. Mederinran om vad utskottet anfört i det föregående föreslås attriksdagen godkänner vad som anförts i proposition 1990/91:85 omuppföljning och utvärdering.5.7 Behörighets- och betygsfrågorFöredragande statsrådet (prop. s. 164) räknar med att allaelever som har fullföljt ett treårigt program i gymnasieskolan,i vilket kärnämnena ingår, får allmän behörighet förhögskolestudier. Allmän behörighet kan också, liksomhittills, fås genom studier i vuxenutbildning.I motion 1990/91:Ub132 (mp) yrkande 16 föreslås att riksdagenavslår regeringens förslag om allmän behörighet efter dentreåriga gymnasieutbildningen. Grunden för utbildning påhögskolenivå skall utgöras av adekvata förkunskaper för denvalda studiegången, anser motionärerna.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.I 5kap. högskoleförordningen regleras den allmänna ochsärskilda behörigheten till grundläggande högskoleutbildning.Enligt 5kap.14§ högskoleförordningen krävs för allmänbehörighet bl.a. kunskaper i svenska och engelska av vissomfattning. Ett fullföljt treårigt yrkesinriktat program, ivilket kärnämnena i gymnasieskolan ingår, ger allmän behörighetför högskolestudier. räcker det emellertid inte med attuppfylla kravet för allmän behörighet för att få följautbildningen på en viss linje eller kurs viduniversitet/högskola. Härför krävs i allmänhet ett antaltreåriga kurser i olika ämnen samt minst betyget 3 i dessaämnen, den s.k. särskilda behörigheten. bör läggaproposition 1990/91:85 i denna del till handlingarna och avslåmotion 1990/91:Ub132 yrkande 16.I tre motioner tas intagningsfrågorna upp. I motion1990/91:Ub149 (v) yrkande 9 anförs att betyg inte bör användassom urvalsinstrument vid intagningen till gymnasieskolan.Enligt motionerna 1990/91:Ub816 yrkande 3 och 1989/90:Ub621yrkande 3 (båda m) bör någon form av lämplighetsbedömning ochförsök med s.k. provelevtid prövas vid intagningen tillgymnasieskolans omvårdnadslinje. Slutligen föreslås i motion1990/91:Ub122 (s) att bestämmelsen om tilläggspoäng förunderrepresenterat kön bör finnas kvar även i framtiden.Utskottet finner att de frågor som tagits upp i nyssnämndamotioner kommer att omfattas av betygsberedningens arbete.Utskottet anser i likhet med regeringen att beredningens arbetebör avvaktas innan beslut fattas i behörighets- ochbetygsfrågor. Mot denna bakgrund föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1990/91:Ub122, 1990/91:Ub149yrkande 9, 1990/91:Ub816 yrkande 3 och 1989/90:Ub621 yrkande 3utan erinran lägger proposition 1990/91:85 i denna del tillhandlingarna.I motion 1990/91:Ub147 (c) yrkande 19 föreslås attmålrelaterade betyg skall införas i gymnasieskolan.Utskottet vill erinra om att betygsutredningenshuvuduppgift är att lämna förslag om målrelaterade betyg.Motionsyrkandet är därför tillgodosett, varför det avstyrks.I propositionen (s. 166) redovisas hur betygsdokument frånden kompetensinriktade vuxenutbildningen skall utformas iframtiden. När det gäller den gymnasiala vuxenutbildningenanser regeringen att avgångsbetyg, som ger allmän behörighetför högre studier, bör få utfärdas till vuxenstuderande somönskar det efter avslutade gymnasiala vuxenstudier. Reglernaför avgångsbetyg bör förenklas så att de vuxenstuderande istörre utsträckning än nu själva kan bestämma vilka ämnen somskall ingå.I motion 1990/91:Ub126 (m) yrkande 6 erinras om att studier ikommunal vuxenutbildning ger formell kompetens. I konsekvensmed detta bör enligt motionärerna betyg motsvarande dem somges i ungdomsskolan också ges i vuxenutbildningen.Utskottet hänvisar till direktiven (dir. 1990:62) förbetygsberedningen. Enligt dessa bör beredningen "utgå från atten likformig betygsskala bör tillämpas för samtliga ämnen ochkurser i vilka betyg skall ges i de olika skolformerna". Medhänvisning härtill finner utskottet att syftet i motion1990/91:Ub126 yrkande 6 är tillgodosett, varför den avstyrks.5.8 Utbildning av lärare m.m.Enligt propositionen (s. 167 ff.) kräver förändringarna avgymnasieskolan och vuxenutbildningen fortbildningsinsatser avolika slag. Många lärare behöver ämnesteoretisk fortbildningför en breddning och/eller fördjupning av sina kunskaper. Ettförändrat arbetssätt och ett ökat elevinflytande medför ettfortbildningsbehov för såväl elever och skolledare som övrigpersonal i skolan, anser föredragande statsrådet. Ökadekunskaper behövs också för att ge lärare bättre möjligheter atthjälpa alla elever och vuxenstuderande att fullfölja enpåbörjad utbildning. Slutligen innebär införandet av en nygrundläggande vuxenutbildning att behov föreligger avfortbildning av lärare för den grundläggande vuxenutbildningen.Bland de viktiga ämnesområden där det bedöms som särskiltangeläget med fortbildningsinsatser nämns bl.a. miljöfrågorna.I fem motioner framförs olika krav på fortbildningsinsatserför lärare. Enligt motion 1990/91:Ub132 (mp) yrkandena 9 och 20bör fortbildning i miljövård, frågor som gäller den nya lärar-och handledarrollen samt studie- och yrkesorienteringprioriteras. Enligt motionerna 1990/91:Ub118 yrkande 5 och1990/91:Ub172 yrkande 2 (båda c) är det nödvändigt att slå vaktom lärarkompetensen i ämnet religionskunskap, vilket innebäratt särskilda insatser bör göras på fortbildning i detta ämne.I motion 1990/91:Ub153 (fp) yrkandena 2 och 3 begärs en översynav dels undervisningen i ämnet etik för blivandegymnasielärare, dels vilken kompetens som skall gälla för attfå undervisa i etik för blivande lärare. Slutligen framhålls imotion 1990/91:Ub162 (c) yrkande 2 att kostnader förfortbildning för lärare och SYO-konsulenter måste medtas vidfinansieringen av reformeringen av den nya gymnasieskolan ochvuxenutbildningen.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Under föregående fattade beslut omkommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet (prop.1989/90:41, bet. UbU9, rskr. I samband med detta beslutbehandlades även förslag till ett program för läraresfortbildning m.m. uttalade att den fortsattafortbildningsverksamheten bör tillgodose tre olika typer avfortbildningsbehov, nämligen dels den enskilde lärarens behovav utveckling, dels de behov som grundas på de specifikaförhållandena vid en viss skola eller i en viss kommun, delssådana behov som definieras av de nationella mål och ambitionersom finns för skolan. beslut om ansvaret för skolan(prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76) innebär vidare attkommunerna har det fulla ansvaret för att fortbildning kommertill stånd och att personal som har hand om utbildningen iskolan får del av den. Frågor om fortbildningens inriktningbehandlade utskottet i betänkande 1990/91:UbU6 (s.11f.). Slutligen vill utskottet erinra om att det nyaskolverket fr.o.m. kommer att ha ansvaret förden centralt organiserade fortbildningen för lärare.När det gäller medel för fortbildning hänvisar utskottet tillregeringens kostnadsberäkningar för genomförandet avreformeringen av gymnasieskolan och vuxenutbildningen (prop. s.108 ff.). För introduktionsfortbildning av främst lärare ikaraktärsämnen men också för skolledare har beräknats 11milj.kr. Vidare beräknas 80 milj.kr. för ämnesfortbildning tillföljd av det förändrade innehållet i ämnena. Utskottet finnersåledes att motionsyrkandena när det gäller den ämnesinriktadefortbildningen och medel för denna i stort är tillgodosedda.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen med avslag på motionerna 1990/91:Ub118 yrkande 5,1990/91:Ub132 yrkandena 9 och 20, 1990/91:Ub153 yrkandena 2 och3, 1990/91:Ub162 yrkande 2 och 1990/91:Ub172 yrkande 2 utanerinran lägger proposition 1990/91:85 i denna del tillhandlingarna. Utskottet vill i sammanhanget erinra om attutskottet i bet. 1990/91:UbU12 Grundläggande högskoleutbildningföreslagit att hos regeringen begära attvårdlärarutbildningen reformeras.5.9 UppdragsutbildningI propositionen framläggs förslag om att kommuner ochlandsting får bedriva uppdragsutbildning som i fråga om art ochnivå motsvarar verksamheten vid det offentliga skolväsendet.Föredragande statsrådet föreslår en ny lag som bl.a. klargöratt uppdragsutbildning är en självständig utbildningsform, sominte är knuten till någon annan skolform.Utskottet föreslår att antar det i propositionenframlagda lagförslaget om uppdragsutbildning i vissa fall.5.10 Riksrekryterande utbildningar, m.m.Föredragande statsrådet förutser att man på enstaka platser,inom ramen för ett nationellt program och dess nationelltfastställda grenar, kommer att ordna utbildning som har enspeciell profil (prop. s. 64). Dessa utbildningar förutsätterdå oftast en riksrekrytering. För att säkra elevernas rätt attbli mottagna på de nationella programmen i olika gymnasieskolorföreslås att regeringen får ett bemyndigande att, beträffandevissa utbildningsvägar inom de nationella programmen,föreskriva att utbildningen skall stå öppen för sökande frånhela landet. Ett sådant bemyndigande kan då användas försärskilda rekryteringsområden t.ex. när det gäller utbildning iviss idrott. Även inom speciella yrkesområden bör det ankommapå regeringen att besluta vilka utbildningar som skall varariksrekryterande (prop. s. 170).Enligt motion 1990/91:Ub823 (fp) yrkande 6 bör elever som harspeciella förutsättningar för språk kunna få utveckla dem inomramen för specialgymnasier. Enligt motion 1990/91:Ub810 (m)yrkande 2 bör de kommuner som i samarbete med specialförbundvill anordna utbildning i viss idrottsgren enligt det nuvarandes.k. hemortsalternativet få göra detta utan begränsning frånstatens sida. I motionerna 1990/91:Ub317 och 1990/91:Ub337(båda c) understryks vikten av att aktiva idrottare gesmöjlighet att studera på hemorten inom ramen för det nuvarandes.k. hemortsalternativet (yrkandena 1 och 2 resp. yrkande 2).Utskottet anser mot bakgrund av bl.a. timplanernaskonstruktion att det blir möjligt att tillgodosesärskilda lokala utbildningsbehov och att ge skolor en önskadprofil. En kommun kan t.ex. genom utnyttjande av det lokalatillägget bl.a. satsa på estetisk verksamhet, matematik ellerspråk eller ge ökat utrymme för det individuella tillvalet.Vidare kommmer kommunerna att inom ramen för de nationellaprogrammen kunna utveckla lokala grenar. Inriktningen ochkursplanerna för dessa grenar skall beslutas av styrelsen förutbildningen och timplanemässigt byggas upp på samma sätt somde nationella grenarna.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att den av utskottetföreslagna timplanekonstruktionen m.m. innebär ett betydligtstörre utrymme för personliga val än vad som är möjligt idagens gymnasieskola. Mot denna bakgrund anser utskottet attifrågavarande motionsyrkanden i stort är tillgodosedda, varförutskottet föreslår att med avslag på motionerna1990/91:Ub317 yrkandena 1 och 2, 1990/91:Ub337 yrkande 2,1990/91:Ub810 yrkande 2 och 1990/91:Ub823 yrkande 6 läggerproposition 1990/91:85 i denna del till handlingarna.I motion 1990/91:Ub116 (s, c) begärs dels att denyrkesförberedande utbildning i musik som bedrivs i avlandstinget i och som utgörs av en tvåårigspecialkurs skall tilldelas särskilt verksamhetsstöd (yrkande2), dels att studerande även skall kunnasöka sig till denna utbildning.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Enligt propositionen (s. 171) bör särskilt verksamhetsstödriktas till utbildningar, som behöver ett särskilt statligtstöd på grund av att en kommun gjort särskilt tunga ochomfattande investeringar för att kunna bedriva utbildningen.Det bör ankomma på regeringen att besluta om särskiltverksamhetsstöd.När det gäller möjligheten för studerande attstudera i gymnasieskolan vill utskottet hänvisa till vad somanförs i propositionen (s. 147):I en kommun kan man alltså av olika skäl besluta att placeraen eller flera ungdomar i komvux eller att placera en ellerflera vuxenstuderande i gymnasieskolan. Individernas egnaönskemål och behov bör dock väga tungt vid avgörandet hur ochvar man skall studera.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub116 yrkandena 2 och 3.Föredragande statsrådet anser (prop. s. 173) att någonlagreglering av kommunernas skadeståndsansvar för elever iarbetsplatsförlagd utbildning inte bör göras. I ställetbör frågan lösas genom en frivillig försäkring av det slag somflertalet kommuner redan har. Utskottet föreslår att riksdagenutan erinran lägger proposition 1990/91:85 i denna del tillhandlingarna.Regeringen föreslår (prop. s. 176) att elevernas hemkommuneri princip skall svara för kostnaderna för alla eleversresor mellan bostaden och skolan fram t.o.m. förstakalenderhalvåret det år eleverna fyller . Dettaförhållande skall framgå av lag. I lagen bemyndigas regeringenatt meddela närmare föreskrifter.Riksdagen har tidigare fattat beslut om statsbidrag tillbl.a. vissa elevresor (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76).Medel för vissa elevresor har lagts in i basen försektorsbidragets beräkningsmodell för gymnasieskolan (prop.1990/91:100, bet. UbU7, rskr. 222).Utskottet föreslår att antar det i proposition1990/91:85 framlagda förslaget till lag om kommunernasskyldighet att svara för vissa elevresor.5.11 Skollagen i övrigtUtskottet föreslår att antar regeringens förslagtill lag om ändring i skollagen i övrigt.6. Statens skolor för vuxna. DistansundervisningVid sidan av den kommunala vuxenutbildningen finns statensskolor för vuxna i och . Skolorna ärriksrekryterande och skall medverka till att förverkligavuxenutbildningens allmänna mål genom att erbjuda vuxnakompetensinriktad vuxenutbildning av samma slag som ges inomkommunal vuxenutbildning. Statens skolor för vuxna skall dock iförsta hand erbjuda utbildning som inte kan komma till ståndinom vuxenutbildning med tillräcklig spridning ochregelbundenhet. Fr.o.m. /86 är yrkesutbildningett reguljärt inslag i skolornas kursutbud. En betydande del avtimresursen vid skolorna används för yrkesutbildning. Vidstatens skola för vuxna i finns särskilda kurser förhörselhandikappade. Kurserna vid statens skolor för vuxna ärorganiserade som distansundervisning med eller utanlärarhandledning vid skolorna.Regeringen föreslår i propositionen att statens skolor förvuxna skall läggas ner och att avvecklingen skall börja den 1juli 1991. För att redan intagna studerande skall kunnaslutföra sina studier bör dock undervisningen enligt regeringenfå fortsätta även under /92. Som skäl förförslaget om nedläggning hänvisar regeringen till attkommunerna nu skall ta över ansvaret för den utbildning somingår i det offentliga skolväsendet för vuxna. Det blirentydigt en uppgift att besluta om utbildningensdimensionering och inriktning för de vuxna innevånarna ikommunen. I riksdagsbeslutet om ansvaret för skolanförutsattes, heter det i propositionen, en fördjupad samverkanmellan kommuner för att också mer speciella utbildningsbehovbland medborgarna skall kunna tillgodoses. Regeringen pekar påatt flera kommuner redan inom det hittillsvarandestatsbidragssystemet har tagit på sig uppgiften att vid sidanav statens skolor för vuxna svara för utbildningar somtillgodoser behov i en större region eller t.o.m. i hela riket.Det kan bli naturligt att i en del fall väljastudieorganisatoriska lösningar som nära ansluter till dem somtillämpats vid statens skolor för vuxna. Även mer renodladdistansundervisningsmetodik bör kunna bli aktuell. tror också att det faktum att statens skolor förvuxna finns och anordnar en viss typ av utbildning har letttill att det inte finns något kommunalt incitament till att taöver verksamheten. Enligt statsrådet kan en avveckling avstatens skolor för vuxna således paradoxalt nog ledatill ett större utbildningsutbud på de områden som dessa skolori dag representerar.Regeringens förslag om nedläggning av statens skolor förvuxna är sammankopplat med ett förslag om att en utredningskall tillsättas för att belysa hur en utveckling avdistansutbildning skall kunna komma till stånd inom detoffentliga skolväsendet, framför allt inom komvux. Utskottetåterkommer till den frågan längre fram.Förslaget om nedläggning av statens skolor för vuxna harföranlett ett stort antal motionsyrkanden, som alla går ut påatt förslaget skall avvisas. Statens skolor för vuxna erbjuderenligt motionärerna utbildningsmöjligheter för ett stort antalpersoner som inte skulle kunna få motsvarande utbildning inomkommunal vuxenutbildning, därför att den inte är åtkomlig avgeografiska skäl eller därför att distansundervisningsformen --som i huvudsak endast statens skolor för vuxnaerbjuder -- är den enda som är förenlig med deras övrigaåtaganden i familj och arbete. I motionerna 1990/91:Ub126 (m)yrkande 9, 1990/91:Ub127 (fp) yrkande 2, 1990/91:Ub147 (c)yrkande 21, 1990/91:Ub149 (v) yrkande 12, 1990/91:Ub132 (mp)yrkandena 30 och 31, 1990/91:Ub152 (fp) yrkande 1 och1990/91:Ub167 (c) hävdas att den aviserade utredningen om ettdistansundervisningsinstitut bör genomföras innan något beslutom nedläggning av skolorna fattas. Motionärerna är i många fallinte heller övertygade om att ett institut kommer att kunnabedriva en meningsfull verksamhet utan att självt ha elever,dvs. fungera även som en skola. Som ett huvudalternativ, omutredningen visar att endera eller båda statens skolor förvuxna behövs även , bör enligt motion 1990/91:Ub127gälla att skolorna fungerar utan statsbidrag och finansierasgenom uppdrag från de kommuner vars elever utnyttjarundervisningen. Staten kan dock enligt motionärerna åtminstoneunder en övergångstid vara huvudman.Motionerna 1990/91:Ub130 (fp) och 1990/91:Ub173 (s) slårsärskilt vakt om brevdistansundervisningen vid statens skolaför vuxna i . I motionerna 1990/91:Ub117 (m),1990/91:Ub134 (s), 1990/91:Ub166 (s) och 1990/91:Ub175 (fp)framhålls den värdefulla kompetens på distansundervisningensområde som finns vid statens skola för vuxna i ochsom riskerar att gå förlorad om skolan avvecklas innanutredningen genomförts och ett distansundervisningsinstitutupprättats i . Vikten av den unika vuxenutbildningenför hörselhandikappade vid statens skola för vuxna i Härnösandunderstryks i motionerna 1990/91:Ub117, 1990/91:Ub132 och1990/91:Ub134.Utskottet delar motionärernas uppfattning att statens skolorför vuxna i och bör bibehållas. Riksdagenbör således med bifall till motionerna 1990/91:Ub126 yrkande 9,1990/91:Ub127 yrkande 2, 1990/91:Ub130, 1990/91:Ub132 yrkandena30 och 31, 1990/91:Ub147 yrkande 21, 1990/91:Ub149 yrkande 12,1990/91:Ub152 yrkande 1, 1990/91:Ub166, 1990/91:Ub167,1990/91:Ub173, 1990/91:Ub175 yrkande 1 och 1990/91:Ub813yrkande 14 samt med anledning av motionerna 1990/91:Ub117yrkandena 1 och 2, 1990/91:Ub132 yrkandena 28 och 29,1990/91:Ub134 samt 1990/91:Ub175 yrkande 2 avslå proposition1990/91:85 i denna del.Regeringen föreslår i propositionen (s. 35) attvuxenutbildningslagen (1984:1118) skall upphävas. Utskottetföreslår därför att en ny lag om statens skolor för vuxnaantas av . I lagen bör ingå de nuvarande bestämmelsersom behövs även i fortsättningen beträffande statens skolor förvuxna, med anpassning till vad som redan beslutats resp. nuföreslås på motsvarande punkter när det gäller det kommunalaskolväsendet. Utskottet föreslår att antar det ibilaga 10 framlagda förslaget till lag om statens skolor förvuxna.Till följd av utskottets framlagda förslag bör riksdagenge punkt 9 i de i propositionen föreslagna ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna en annan lydelse. Utskottet föreslåratt antar det i proposition 1990/91:85 framlagdaförslaget till lag om ändring i skollagen såvitt avserikraftträdande- och övergångsbestämmelserna med den ändringenatt punkt 9 erhåller den i bilaga 11 som Utskottets förslagbetecknade lydelsen.Kommunerna bör enligt propositionen bygga upp kunskapscentreri samverkan mellan olika utbildningsanordnare. Sådanakunskapscentrer bör kunna bli en utmärkt bas även fördistansutbildning. Regeringen anmäler i propositionen sinavsikt att tillsätta en särskild utredning för att belysahur en utveckling av distansutbildning skall kunna kommatill stånd inom det offentliga skolväsendet, framför alltinom vuxenutbildning.Förslaget om en samlad översyn för att utveckla formerna fördistansundervisningen bejakas i motion 1990/91:Ub147 (c)yrkande 22. Motionärerna pekar på den kompetens inom områdetsom finns vid Utbildningsradion, särskilt när det gälleretermedia, inom statens skolor för vuxna och inom vissahögskoleenheter. Översynen bör enligt samma motion yrkande 23samordnas med den översyn som enligt budgetpropositionen (s.98) skall göras av formerna för svensk undervisning i utlandet.Liknande synpunkter framförs i motion 1990/91:Ub259 (c) somväcktes under allmänna motionstiden (yrkande 14). Ytterligaretre motioner från allmänna motionstiden tar uppdistansundervisningen inom den högre utbildningen. Vikten avsådan undervisning för att öka högskoleutbildningensgeografiska tillgänglighet framhålls i motion 1990/91:Ub726(fp) yrkande 2. En översyn och redovisning av hur de nyamedierna används inom den högre utbildningen begärs i motion1990/91:Ub575 (m) yrkande 11. I motion 1990/91:Ub628 (mp)yrkande 7 framhålls att ett distansundervisningsinstitut iHärnösand kan komma att utgöra en viktig bas förvidareutvecklingen av distansundervisningen inom högskolan.Utskottet utgår från att den av regeringen aviseradeutredningen kommer att utnyttja den kompetens som finns inomstatens skolor för vuxna, Utbildningsradion och vissahögskoleenheter. Liksom regeringen anser utskottet attutredningens huvuduppgift bör gälla distansundervisning inomdet offentliga skolväsendet, men att i uppdraget även bör ingåatt belysa hur erfarenheterna kan utnyttjas för den fortsattautvecklingen av distansutbildningen inom högskolan. Svenskundervisning i utlandet bedrivs särskilt på högrestadier i form av korrespondensundervisning. En samordning ilämplig form mellan översynen av svensk undervisning i utlandetoch utredningen om distansundervisning inom det offentligaskolväsendet kan därför enligt utskottets mening förutsättasutan särskilt tillkännagivande av .