bet · GE01BoU12 · 1991-03-14 00:00:00 — Den teknikutveckling, och dåinte minst på dataområdet, som skett har ocksåinneburit att förutsättningarna för att åstadkomma endecentraliserad bebyggelsestruktur som är resurssnålhar ökat.De nu redovisade målen för en förändrad och förbättradbebyggelsestruktur utanför de större orterna begränsas förutomav de planeringsramar m.m. som satts upp också avnybyggnadstakten. Det är därför inte tillräckligt att enbartvidta åtgärder i anslutning till nyproduktionen av bostäder.Kompletterande insatser i den befintliga bebyggelsen måste ocksåtill.Bland de åtgärder som enligt utskottets mening måste vidtasför att förbättra bebyggelsestrukturen och tryggabostadsförsörjningen på landsbygden och i mindre orter ingårbl.a.förbättringar av de kommunala bostadsförsörjningsprogrammenoch av översiktsplanearbetet för att främja landsbygdensbostadsförsörjning,ett förbättrat utbud av bostäder med olika upplåtelseformer,ändrade låneregler så att byggande i egen regi på landsbygdenkan ske med belåning av låneunderlaget samtinförandet av ett stimulansbidrag på . perpåbörjad hyreslägenhet under /92 för byggande avhyreslägenheter på landsbygden och i orter med mindre än 300invånare.Vad utskottet nu med anledning av motionerna Bo243 (c)yrkandena 1--4 och Bo244 (c) yrkande 10 förordat ombostadspolitiska åtgärder för att främja bostadsförsörjningen pålandsbygden bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Motion Bo248 (v) yrkande 1 avstyrks till den del den intetillgodosetts genom utskottets ovanstående ställningstagande.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:11.beträffande stöd till boende pålandsbygden m.m.att med bifall till motion 1990/91:Bo244 yrkande 10och med anledning av motion 1990/91:Bo243 yrkandena 1--4 samtmed avslag på motion 1990/91:Bo248 yrkande 1a)som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,b)till Stimulansbidrag för byggande på landsbygden /92 anvisar ett reservationsanslag på50000000 kr.,18.Stöd till boende på landsbygden m.m. (mom. 11)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "delar" och på s. 41 slutar med"yrkande 1" bort ha följande lydelse:Det finns en mycket påtaglig och besvärande obalansmellan olika delar av landet. En ohämmad tillväxt koncentreradtill några få storstadsregioner har lett till en utarmning avandra mindre tätt befolkade landsdelar. Regionalpolitikenbehöver därför, som framhålls i motion Bo248 (v), ges en nyinriktning där de eftersatta regionerna ges möjlighet attutvecklas på sina egna villkor och efter sina förutsättningar.Som en viktig del i den nu förordade regionalpolitiskasatsningen bör ingå åtgärder för att främja boende i glesbygdför i första hand äldre och yngre. Genom att dessa grupper intealltid är attraherade av det villaboende som dominerar iglesbygd är det särskilt viktigt att deras bostadsfråga kanlösas i andra former. Stöd bör därför ges till ökadsjälvförvaltning, självbyggande och ekologiska principer i bl.a.flerfamiljshus.Dessutom bör bostadsfinansieringen ses över så att den ges enbättre anpassning till situationen på landsbygd och i skärgård.En utgångspunkt bör härvid vara att permanentboende i glesbygdskall prioriteras framför fritidsboende.När det gäller de äldres boende får inte detta koncentrerastill stora enheter i centralorterna på det sätt som är såvanligt . Det bör i stället ges en inriktning mot mindreinstitutioner mycket nära den ursprungliga hemmiljön.Vad utskottet nu med anledning av motion Bo248 (v) yrkande 1anfört bör ges regeringen till känna. I den mån förslagen imotionerna Bo243 (c) yrkandena 1--4 och Bo244 (c) yrkande 10inte är tillgodosedda avstyrks de av utskottet.dels att moment 11 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:11.beträffande stöd till boende pålandsbygden m.m.att med anledning av motion 1990/91:Bo248 yrkande 1och med avslag på motionerna 1990/91:Bo243 yrkandena 1--4 samt1990/91:Bo244 yrkande 10 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,19.Neutraliteten mellan olika upplåtelseformer m.m. (mom.12), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42börjar med "har" och på slutar med "12 och 13"bort ha följande lydelse:Utskottet anför med anledning av de aktuella motionernaföljande.Som en av utgångspunkterna för de olikabostadsfinansieringsvillkor som staten satt upp brukar anges attfinansieringssystemet är avsett att vara neutralt i förhållandetill olika upplåtelseformer m.m. Även om detta kan ha varitfallet när systemet tillkom har utvecklingen sedan dessvarit sådan att någon neutralitet inte föreligger. Det ärnumera uppenbart att vissa upplåtelseformer missgynnas och attolika regler ensidigt gynnar främst de allmännyttigabostadsföretagen. Bevisen för och exemplen på de rådandeobalanserna är också många.Ett påtagligt uttryck för de uppkomna obalanserna är attandelen lägenheter upplåtna med äganderätt i nyproduktionen harminskat trots att alla undersökningarvisar att de allra flesta önskar äga sin bostad. Gruppbyggdasmåhus upplåts numera nästan uteslutande med hyres- ochbostadsrätt. Skälet härför är att månadskostnaden blir lägre fördessa upplåtelseformer. Även andra regleringar ochskattehöjningar medverkar till att det blir allt svårare förmänniskor att äga sitt småhus.För att skapa balans och underlätta för människor att skaffaeget hus måste därför omedelbara åtgärder vidtas. I första handbör sålunda lånereglerna ändras så att de inte missgynnar husmed äganderätt. Även skattereglerna bör justeras så attneutraliteten kan återupprättas. Även i andra avseenden kanvillkoren för byggande och ägande av småhus behöva ses över såatt statliga regler inte verkar styrande på människorsbostadsval.Det är dock inte bara i fråga om boende i småhus somobalanserna mellan olika upplåtelseformer är påtagliga. Även närdet gäller flerbostadshus särbehandlas olika fastighetsägare påett sätt som snedvrider hela bostadsmarknaden. För att ge allabostadsföretag möjlighet att konkurrera på lika villkor bördärför ändringar göras i beskattningen och ifinansieringsförutsättningarna. Häri inkluderas även de lokalastyrmedel som förekommer bl.a. i form av att allmännyttigabostadsföretag får förvärva mark till underpriser. Utskottetvill i detta sammanhang också framhålla den orättvisa som liggeri att de allmännyttiga bostadsföretagen i vissa fall med hjälpav borgen inte behöver dra på sig kostnader för att taut pantbrev. Enligt utskottets uppfattning kräver principen omneutralitet mellan olika fastighetsägare att även dessabostadsföretag skall ta ut pantbrev.Med hänvisning till det nu anförda bör enligt utskottetsmening åtgärder vidtas för att dels jämställafinansieringsförutsättningarna för olika fastighetsägare, delsåstadkomma kostnadsneutralitet mellan olika upplåtelseformer.Riksdagen bör begära ett förslag i enlighet med vad som nuanförts. bör dessutom neutraliteten stärkas ochfinansieringsförutsättningarna i övrigt likställas bl.a. genomatt ett nytt finansieringssystem införs. Utskottet återkommertill denna fråga i annat sammanhang.Vad utskottet nu med anledning av moderata samlingspartietspartimotion Bo402 yrkandena 2 och 12 samt motionerna Bo237 (m)yrkande 2 och Bo411 (m) yrkandena 6, 12 och 13 anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12.beträffande neutraliteten mellan olika upplåtelseformerm.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Bo237yrkande 2, 1990/91:Bo402 yrkandena 2 och 12 samt 1990/91:Bo411yrkandena 6, 12 och 13 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,20.Neutraliteten mellan olika upplåtelseformer m.m. (mom.12)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 42börjar med "har" och slutar med "12 och 13"bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet anser att de boendes önskemål självklartskall vara utgångspunkten för bostadspolitiken. Staten skallinte genom ekonomiska styrmedel eller administrativa regleringargynna eller missgynna vissa upplåtelseformer, bostadstyper ellerfastighetsägare. En strikt neutralitet skall såledeseftersträvas mellan olika upplåtelseformer. Så till vida delarutskottet de synpunkter som förs fram i de aktuella motionerna.Det är i första hand de omfattande regleringarna ochsubventionerna på bostadsmarknaden som lett fram till de olikaobalanser som kan avläsas exempelvis vad gällerupplåtelseformernas fördelning. Vid de avregleringar ochbegränsningar av subventionerna på bostadsområdet som utskottetförordar bör därför frågan om neutralitet ägnas storuppmärksamhet. Detta gäller inte minst vid utformningen av ettnytt bostadsfinansieringssystem enligt de grundprinciper sombl.a. liberalerna har förordat. Vad utskottet haranfört i denna fråga bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att moment 12 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:12.beträffande neutraliteten mellan olika upplåtelseformerm.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Bo237yrkande 2, 1990/91:Bo402 yrkandena 2 och 12 samt 1990/91:Bo411yrkandena 6, 12 och 13 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,21.Utförsäljning av allmännyttigt ägda bostadsfastigheter(mom. 13), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 43börjar med "Utskottet kan" och slutar med "yrkande 13" bort haföljande lydelse:Utskottet instämmer i vad som i moderata samlingspartietspartimotion Bo402 anförs angående de allmännyttigabostadsföretagen. Trots att detta bostadsbestånd på olika sätthar gynnats vad gäller finansieringsförutsättningar m.m. ärlägenheterna hos de allmännyttiga bostadsföretagen ofta mindreefterfrågade än övrigt bostadsutbud. Det finns inte heller någotskäl för ett kommunalt ägande av bostadsföretag. En avvecklingav detta ägande bör därför inledas. Detta bör i förstahand ske genom att de boende får förvärva lägenheterna och bildabostadsrättsföreningar eller inneha bostäderna somägarlägenheter. Genom en sådan omvandling kan dessutom denekonomiska maktkoncentration som finns hos deallmännyttiga företagen brytas och fördelas till enskildamänniskor. Genom att de boende i det enskilda huset på dettasätt erhåller det fulla ägaransvaret kommer ocksåförutsättningarna för att minska driftkostnaderna och minskaslitaget på bostadsbeståndet starkt att förbättras.För att möjliggöra och underlätta en avveckling av dekommunala bostadsföretagen måste de regler och författningarändras som hindrar en försäljning av allmännyttiga bolag.Vidare måste de regler ändras som försvårar olika former avenskilt ägande eller ägande i form av bostadsrätt. Detta gällerexempelvis det nuvarande förbudet mot dubbelupplåtelse.Regeringen bör återkomma till med olikaförslag som syftar till att underlätta en avveckling av dekommunalt ägda bostadsföretagen. Utskottet avser även i andrasammanhang att återkomma med mer detaljerade förslag omregeländringar.Vad utskottet ovan anfört med anledning av moderatasamlingspartiets partimotion Bo402 yrkande 13 bör somsin mening ge regeringen till känna. Även vad i folkpartietspartimotion Bo247 föreslagits kan genom utskottetsställningstagande i huvudsak anses vara tillgodosett.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:13.beträffande utförsäljning av allmännyttigt ägdabostadsfastigheteratt med anledning av motionerna 1990/91:Bo247 och1990/91:Bo402 yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,22.Utförsäljning av allmännyttigt ägda bostadsfastigheter(mom. 13)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 43börjar med "Utskottet kan" och slutar med "yrkande 13" bort haföljande lydelse:Som anförs i partimotion Bo247 är ett breddatbostadssparande det kanske mest effektiva sättet att åstadkommaen jämnare fördelning av förmögenhetstillgångarna i samhället.En avsevärd stimulans till privat sparande och ägande skulleuppkomma om de kommunala bostadsföretagen i ökad utsträckningskulle sälja sina bostadsfastigheter till hyresgästerna närdessa så önskar. Även av andra skäl är det önskvärt atthyreslägenheter i ökad utsträckning ombildas till bostadsrätter.Bostadsrättsboendet ger både ett direkt inflytande överbostadsförvaltningen och ett ansvar för bostadsfastighetensekonomi. Erfarenheter har bl.a. visat att skadegörelse m.m.minskat efter en ombildning och att även boendekostnadernadärigenom kunnat begränsas. En försäljning av kommunalahyreslägenheter till de boende skulle förutom att de boendesönskemål tillgodoses även medföra att kommunerna erhåller envälbehövlig förstärkning av sin ekonomi.Olika åtgärder bör mot den redovisade bakgrunden vidtas föratt underlätta en omvandling av de kommunala bostadsföretagenshyreslägenheter till bostadsrätter. Vad utskottet anfört i dennafråga med anledning av partimotion Bo247 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Även moderatasamlingspartiets partimotion Bo402 yrkande 13 får därmed tillviss del anses vara tillgodosedd.dels att moment 13 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:13.beträffande utförsäljning av allmännyttigt ägdabostadsfastigheteratt med anledning av motionerna 1990/91:Bo247 och1990/91:Bo402 yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,23.Ägarförhållandena hos de allmännyttiga bostadsföretagen(mom. 14, motiveringen)Under förutsättning av bifall till reservation 21Knut , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 43 börjar med"Som utskottet" och slutar med "Motionen avstyrks" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att kommunerna bör avveckla sitt ägande avbostadsföretag. Något skäl föreligger därför inte att diskuteravilka olika kombinationer av ägande som skall berättiga till enklassificering som allmännyttigt bostadsföretag. Gällandesärregler för de bostadsföretag som klassas somallmännyttiga bör avvecklas. Motion Bo241 (c) avstyrks.24.Ökade möjligheter att bo i bostadsrätt (mom. 15)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 43börjar med "Utskottet behandlade" och på s. 44 slutar med "detanförda" bort ha följande lydelse:Bostadsrätten utgör en för många människor attraktivboendeform. Inte minst framgår detta förhållande av attefterfrågan på lägenheter upplåtna med bostadsrätt har ökatunder en lång rad av år. Det framstår sålunda som uppenbart attmånga människor uppskattar den förening av enskilt ägande ochgemensamt ansvarstagande för fastigheten som bostadsrättsboendeterbjuder. Bostadsrätten är också en boendeform som passar snartsagt alla såväl unga som gamla. Hos de unga kanbostadsrättsboendet dessutom leda till en ökad sparstimulans --något som i sig måste bedömas som värdefullt. Det har ocksåvisat sig att en rad positiva effekter kan uppnås närupplåtelseformen i ett bostadsområde eller en enskild fastighetövergår från hyresrätt till bostadsrätt. Ofta har sådanaombildningar fört med sig minskade sociala problem och en störregemenskap bland de boende. Vidare har bostadskostnadernareducerats genom minskat slitage och genom egna insatser iförvaltningen av bostäderna.Enligt bostadsutskottets mening talar de ovan redovisadeförhållandena entydigt för att de olika restriktioner som i daggäller för bostadsrättsboendet måste avskaffas. De restriktioneroch förhållanden i övrigt som därför bör föranledaändrad lagstiftning eller andra åtgärder gäller bl.a.hyresgästernas förköpsrätt vid försäljning, hembudsreglerna,särbehandlingen av vissa riksorganisationer förbostadsrättsföreningar samt realisationsvinstbeskattningen.Vad utskottet nu med anslutning till motion Bo252 (fp) yrkande2 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 15 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:15.beträffande ökade möjligheter att bo i bostadsrättatt med anledning av motion 1990/91:Bo252 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,25.Förbud mot omvandling av hyresrätter till bostadsrätter(mom. 16, motiveringen), och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med"Som utskottet" och slutar med "i fråga" bort ha följandelydelse:Utskottet har ingen förståelse för förslag attförbjuda omvandling av hyresrätter till bostadsrätter. Att pådetta sätt hindra människors önskemål om sitt boende ledersnarast tankarna till den östeuropeiska modell som dessbättre är under upplösning. Tvärtemot vad motionärerna föreslårbör nuvarande hinder för bildande av bostadsrättsföreningarundanröjas så att fler människor ges möjlighet att äga sinbostad. Motion Bo224 (v) yrkande 14 avstyrks således.26.Förbud mot omvandling av hyresrätter till bostadsrätter(mom. 16)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Som utskottet" och slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i vad som i vänsterpartietspartimotion Bo224 anförs om de problem som blir följden avhandeln med bostadsrätter. Den helt oreglerade handeln harmedfört sådana priser att det är omöjligt för flertaletatt överta en bostadsrätt i bristområden. Följden har blivit enökad segregation och att hushåll utan ett stort kapital blivitutestängda från sådana bostadsområden där bostadsrätternadominerar.Utskottet anser att en kooperativ förvaltning i form avbostadsrätter i sig är en bra idé. Villkoren för dennaupplåtelseform måste dock ändras i flera avseenden för attboende i bostadsrätt i fortsättningen inte skall bli förbehålletett fåtal. Hembudsskyldighet och priskontroll måste införas föratt undvika en sådan utveckling. I avvaktan på beslut i dessafrågor anser utskottet att ett förbud bör gälla mot omvandlingav hyresrätt till bostadsrätt. Regeringen bör återkommatill med ett förslag i frågan.I sammanhanget vill utskottet även understryka att också efterde ovan förordade ändringarna i villkoren förbostadsrättsboendet bör en omvandling av allmännyttigt ägdafastigheter till bostadsrätter inte komma i fråga. Däremot kanhyresgästerna helt eller delvis överta förvaltningsansvaret inomhyresrättens eller den kooperativa hyresrättens ram.Utskottets ovanstående överväganden med anledning avvänsterpartiets partimotion Bo224 yrkande 14 såvitt nu är ifråga bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 16 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:16.beträffande förbud mot omvandling av hyresrätter tillbostadsrätteratt med anledning av motion 1990/91:Bo224 yrkande 14såvitt nu är i fråga som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,27.Producenter vid nyproduktion av bostadsrätter (mom. 17)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "Inte heller" och slutar med "bostadsrätteravstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att vissa kommuners agerande i samband medfördelning av markanvisning och byggrätter för nyproduktion avbostadsrättslägenheter är oacceptabelt. Som anförs i motionBo411 (m) favoriseras HSB och via politiska beslut imånga kommuner. Ett sådant agerande ter sig särskilt stötandemot bakgrund av att bostadsproduktionen i så hög grad sker medstöd av statliga subventioner och därmed med användande avallmänna skattemedel. Det ensidiga gynnandet av vissa byggherrarriskerar också att leda till högre boendekostnader.Undersökningar i bl.a. har visat att boendekostnadernaär lägre i de privata bostadsrättsföreningarna än i HSB ochRiksbyggen.Enligt utskottets mening bör det ankomma på regeringen attvidta lämpliga åtgärder för att komma till rätta med de påtaladeproblemen. Utskottet avser att i annat sammanhang återkomma medförslag angående olika statliga regler som verkardiskriminerande för vissa bostadsrättsföreningar.Vad utskottet nu med anslutning till motion Bo411 (m) yrkande9 anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 17 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:17.beträffande producenter vid nyproduktion avbostadsrätteratt med anledning av motion 1990/91:Bo411 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,28.Självbyggarinsatser i bostadsbyggandet (mom. 18)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44börjar med "delar" och på s. 45 slutar med"yrkande 7" bort ha följande lydelse:Utskottet delar helt den positiva inställning tillsjälvbyggarinsatser i bostadsproduktionen som kommer tilluttryck i de aktuella motionerna. Genom självbyggarinsatser ochåterbruk av material kan byggkostnaderna hållas nere. Detta börstimuleras både vad gäller småhus och flerbostadshus och såvälvid nyproduktion som vid ombyggnad. Såväl det organiserade somdet spontana och individuella självbyggeriet bör uppmuntras påolika sätt. Utskottet anser att regeringen bör ge iuppdrag att utreda möjligheterna att stödja självbyggeriet.Därefter bör regeringen återkomma till med förslag ifrågan.Vad utskottet med anledning av partimotionen frånvänsterpartiet Bo224 yrkande 3 resp. från 7 anfört angående självbyggarinsatser bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att moment 18 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:18.beträffande självbyggarinsatser i bostadsbyggandetatt med anledning av motionerna 1990/91:Bo224yrkande 3 och 1990/91:Bo233 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,29.Uppdelning av stora lägenheter (mom. 19)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45börjar med "Några särskilda" och slutar med "av utskottet" bortha följande lydelse:Från vissa håll i den bostadspolitiska debatten framförsåsikten att ett av de stora problemen på den svenskabostadsmarknaden skulle vara att människor inte byter bostadtillräckligt ofta. delar inte åsikten att enökad rörlighet på bostadsmarknaden i sig är önskvärd. Det ärsocialt viktigt att kunna bo kvar där man slagit rot och har sintrygghet, sitt sociala nätverk. Däremot är det önskvärt att desom bor för stort kan få hjälp med en uppdelning av sin bostadtill mindre lägenheter. På så sätt kan också en mer varieradlägenhetssammansättning uppnås i exempelvis villaområden.Utskottet instämmer i förslaget i partimotionBo224 yrkande 8 att bör ges i uppdrag att lämna förslagtill hur en uppdelning av stora lägenheter kan stimuleras. Detkan handla om rådgivning och spridande av goda exempel. Det kanockså handla om direkta stimulanser. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 19 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:19.beträffande uppdelning av stora lägenheteratt med anledning av motion 1990/91:Bo224 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,30.En rimlig bostadskostnad (mom. 20)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 45börjar med "Utskottet anser" och slutar med "yrkande 4" bort haföljande lydelse:Boendekostnaderna har tillåtits öka påett oacceptabelt sätt. För många människor har de upprepadehyreshöjningarna inneburit att de till slut har blivit beroendeav socialbidrag för att klara sitt uppehälle. De senastgenomförda hyreshöjningarna på upp mot harytterligare understrukit behovet att sätta en övre gräns för vadett normalhushåll skall behöva betala för sitt boende.I den bostadspolitiska debatten har det vid olika tillfällenförekommit försök att definiera vad som kan anses vara en rimligkostnad för bostaden. Utskottet anser att ett sådant mått skullevara en värdefull utgångspunkt för en bedömning av vilkabostadspolitiska åtgärder i övrigt som behöver vidtas för attbegränsa bostadskostnaderna. Den definition som föreslås ivänsterpartiets partimotion kan därvid tas som en utgångspunkt.Det bör således slås fast att en rimlig hyra för en nyproduceradlägenhet om 2 rum och kök bör uppgå till maximalt avbruttolönen för en genomsnittlig industriarbetare. Ett sådantställningstagande visar att dagens nyproduktionshyra liggeralldeles för högt.