bet · GE01TU23 · 1991-03-26 00:00:00 — Uppgifter frånförsäkringsbolag, sjukhus och kommuner skulle enligtmotionärerna kunna komplettera bilden.Regeringen uppdrog åt TSV att se över statistikbehovetoch statistikproduktionen på trafiksäkerhetsområdet. Tillfullgörande av detta uppdrag avlämnade TSV ettförslag till förbättrat beslutsunderlag förtrafiksäkerhetsarbetet inom vägtrafiken, vilket utgörredovisning av en första etapp i ett utvecklingsarbete. Vidbehandlingen i betänkande 1989/90:TU21 (s. 8--9) avmotionsförslag som var likartade med det nu aktuella hänvisadeutskottet till att detta utvecklingsarbete hade inletts.I den nu avlämnade redovisningen för den första etappen iutvecklingsarbetet har klarlagts vilka dataunderlag som krävsför att fullgöra ett effektivt trafiksäkerhetsarbete samt vilkadatamaterial som finns tillgängliga och dessas kvalitet. Förslaghar utarbetats som anger hur data från olika källor kankombineras och vilka kombinationer som måste etableras ochfinnas tillgängliga för att tillgodose vissa basbehov. Vidareredovisas vilka förändringar som redan nu kan utformas och vilkaförbättringar som de skulle innebära.Under den andra etappen av utvecklingsarbetet skall manbehandla frågor om det praktiska genomförandet av förslag frånden första etappen och under den tredje etappen frågor ominformationssystemets framtida utveckling.Det inledda utvecklingsarbetet torde kunna tillgodose syftetmed motionsförslaget, som därför kan lämnas utan vidare åtgärdav riksdagen.1.7 Inrättande av (-er) för utredning avvägtrafikolyckorUndersökning av en vägtrafikolycka görs av polisen närmisstanke om brott föreligger och av försäkringsbolag för attklargöra förutsättningarna för ersättning från försäkringar m.m.Genom lagen (1990:712) om undersökning av olyckor infördesden en gemensam ordning för undersökning frånsäkerhetssynpunkt av alla slags allvarliga olyckor och tillbudtill sådana olyckor, oavsett om olyckan eller tillbudet till enolycka har inträffat till sjöss, i luften eller någonannanstans.Undersökningarna av allvarliga olyckor eller olyckstillbud görsav . kan emellertidöverlåta åt någon annan att göra en undersökning.I motion T425 (m) yrkande 5 begärs att som sinmening skall ge regeringen till känna att det behövs en ellerflera haverikommissioner för vägtrafikolyckor som klargörsamband och orsaker vid olyckor. Motionärerna framhåller att --även om av vägtrafikolyckorna sägs bero på förarna --förarnas förmåga att tackla svårigheterna ofta är betydande ochsammanhängande med andra faktorer.Utskottet har tidigare vid behandlingen av motioner som harvarit likartade med den nu aktuella framhållit att det ipraktiken har funnits en för vägtrafiken genomatt noggranna utredningar från polisens, och görs av allvarliga trafikolyckor. Dåvarandekommunikationsministern framhöll detta i ett svar på enfråga i (1985/86:391).Vid behandlingen senast (i betänkande 1989/90:TU21 s. 9--10)av motionsförslag som var likartade med det här aktuella pekadeutskottet på att inom TSV hade påbörjats ett arbete som syftadetill att man skulle precisera angelägna frågeställningar motvilka haveristudier kunde riktas.Nämnda arbete har fortskridit så långt att TSV underinnevarande år skall bedriva en försöksverksamhet för att fåerfarenheter av haveriundersökningar. Ett förstahandsmål förförsöksverksamheten är att testa metodiken samt att få underlagför en bedömning huruvida det i ett längre perspektiv ärlämpligt att utnyttja haveriundersökningar som ett reguljärthjälpmedel i det löpande trafiksäkerhetsarbetet. Ett annat syfteanges vara att få idéer och kunskap om vilka förhållanden somnegativt påverkar samspelet människa--fordon--miljö. Vidare kanhaveriundersökningar, sägs det, ge uppslag till åtgärder avgenerellt slag eller anvisningar för åtgärder av lokal natur.Försöksverksamheten skall bedrivas på två orter, nämligen iStockholm och avse vägtrafikolyckor som inträffar ihuvudgatukorsningar samt i med omnejd och avsevägtrafikolyckor med äldre trafikanter. På varje ort skall en"haverigrupp" arbeta bestående av en ledare, en intervjuare, enfordonstekniker och en trafikingenjör.Utskottet framhöll i ovannämnda betänkande att det var braatt TSV förberedde en försöksverksamhet. Utskottet förutsatteatt försöksverksamheten skulle leda fram till atthaveriundersökningar blir ett reguljärt inslag itrafiksäkerhetsarbetet. Utskottet vill här understryka vikten avdetta.Mot bakgrund av den lämnade redogörelsen synes det häraktuella motionsförslaget kunna lämnas utan vidare åtgärd avriksdagen.1.8 Inriktningen av TSVs verksamhetUtskottet instämmer med departementschefen i att TSV börprioritera verksamhetsområdena Samordning och Trafikant iavvaktan på resultatet av den tillkallade utredarens översyn avdet offentliga trafiksäkerhetsarbetets inriktning ochorganisation. Som nämnts skall detta bl.a. utmynna i förslagtill prioritering mellan olika slag avtrafiksäkerhetsinsatser.De av departementshefen föreslagna ekonomiska målen, dvs.förslagen beträffande kostnadstäckning, prisutveckling ochinleveranser till statsverket, föranleder inte någon erinranfrån utskottets sida.Utskottet föreslår sålunda att godkänner vaddepartementschefen har förordat om inriktningen av TSVsverksamhet.2 Ledningen av trafiksäkerhetsarbetet m.m.2.1 Ledning och samordning av trafiksäkerhetsarbetet m.m.I tre motionsförslag tas upp frågor om ledning och samordningav trafiksäkerhetsarbetet m.m.I motion T431 (fp) yrkande 1 begärs sålunda en översyn avden nuvarande uppdelningen av arbetsuppgifter påtrafiksäkerhetsområdet. Motionärerna anför bl.a. att flera skältalar för en rejäl översyn av trafiksäkerhetsarbetet i syfte attsamordna och effektivisera detta. Motionärerna anser att "helakomplexet" -- varmed motionärerna torde avse TSV och NTF -- börbli föremål för en förutsättningslös utredning med syfte attolika arbetsenheter förs t.ex. till närstående verk, varvidenligt motionärerna , , statensnaturvårdsverk m.fl. kan vara aktuella.I motion T426 (c) begärs i yrkande 1 att en bättresamordning skapas bland dem som arbetar medtrafiksäkerhetsfrågor. Enligt motionärerna bör det prövas vilkenansvarsfördelning som skall råda för att man skall uppnå bästaeffekt av de medel som samhället satsar. Det är viktigt, anförmotionärerna, att folkrörelseförankringen avtrafiksäkerhetsarbetet säkerställs -- särskilt på lokal ochregional nivå. Vid överväganden om utvecklingen avorganisationen bör det vägas in att, vid sidan av TSV och NTF,andra myndigheter -- särskilt -- gör stora insatserför ökad trafiksäkerhet.I yrkande 2 i motionen begär motionärerna vidare en bättresamordning mellan samt andra myndigheter,organisationer och verk i arbetet med att åstadkomma en säkraretrafikmiljö. Motionärerna anför att vissa platser och sträckorlängs våra vägar är mer olycksdrabbade än andra, t.ex. medkollisioner med vilt, kollisioner i korsningar samt medhalkproblem. Med som ansvarig myndighet måste enligtmotionärerna arbetet intensifieras för att minska dessa olyckorgenom ombyggnad till en säkrare trafikmiljö.Som nämnts i ett föregående avsnitt i betänkandet har -- medstöd av ett bemyndigande av regeringen --tillkallats en särskild utredare (1991:01) som skall göra enöversyn av det offentliga trafiksäkerhetsarbetets inriktning ochorganisation i syfte att åstadkomma en effektivareresursanvändning samt öka förutsättningarna att uppnå de avriksdagen fastställda trafiksäkerhetsmålen.I direktiven för översynsarbetet (dir. 1990:86) sägs bl.a.att ambitionen bör vara att ge de olika organ som arbetar påtrafiksäkerhetsområdet en klarare arbetsfördelning, att enkraftfull samordning behövs , att organisationen påsåväl central som regional/lokal nivå skall ses över, attmöjligheten bör prövas att minska antalet organ inom denoffentliga trafiksäkerhetssektorn, att förslag skall lämnas omvilka av TSVs nuvarande uppgifter som kan föras över till andraorgan eller helt avvecklas, att den folkliga förankringen avtrafiksäkerhetsarbetet är viktig för detta arbete.De i motionsförslagen önskade övervägandena synes ligga inomramen för översynsuppdraget. Utskottet förutsätter därför attvad som anförs i här aktuella delar av motionerna beaktas vidöversynen. Motionsförslagen torde därför kunna lämnas utanvidare åtgärd av riksdagen.2.2 Ansvaret för trafiksäkerhetsinformationen m.m.Riksdagen beslutade om vissa riktlinjer förtrafiksäkerhetsarbetet (prop. 1981/82:81, bet. TU19 och TU26,rskr. 231), som i fråga om informationsverksamheten innebar atten omfördelning av roller och resurser mellan TSV och NTF skulleske. TSV skulle i fortsättningen svara för "sakinformation" ochNTF för "pläderande information". Sakinformation ansågs vara ettmyndighetsåliggande och därför en uppgift för TSV. Denpläderande informationen bedömdes bäst kunna ges inom ramen fördet frivilliga arbete som utfördes av NTF och NTFsmedlemsorganisationer. Medel för informationsverksamhet skulleefter hand överföras från TSV till () fick i uppdrag avregeringen att utvärdera uppdelningen avtrafiksäkerhetsinformationen i sakinformation och pläderandeinformation. Uppdraget redovisades med rapportenTrafiksäkerhetsinformation. RRVs sammanfattande bedömning varatt målsättningen med uppdelningen inte hade uppfyllts. Som ettalternativ till den rådande uppdelningen av informationsmedlenföreslog RRV att ansvaret för statligt finansieradtrafiksäkerhetsinformation borde ligga på TSV.I motion T431 (fp) yrkande 2 begärs att man skall pröva RRVsförslag att ansvaret för statligt finansieradtrafiksäkerhetsinformation skall ligga på TSV.Departementschefen anför (s. 64) att han delar RRVsuppfattning om finansieringen av den statligatrafiksäkerhetsinformationen och att han avser att i samband medförslag till budget för /93 lämna förslag tillsamverkansformer mellan staten och NTF. Den slutligautformningen bör enligt departementschefen avgöras när förslagföreligger från översynen av det offentligatrafiksäkerhetsarbetets inriktning och organisation.I avvaktan på sålunda förutskickade förslag tillsamverkansformer mellan staten och NTF i fråga omtrafiksäkerhetsinformationen bör motionsförslaget inte föranledanågot initiativ av . Det avstyrks sålunda.2.3 Information om vikten av reflexer m.m. för oskyddadetrafikanterI motion T424 (fp) framhålls att en stor del avtrafikolyckorna med gående och cyklister inträffar under demörka timmarna och oftast i tätorter. I yrkande 2 i motionenbegärs därför ytterligare informationsinsatser, som riktas tilloskyddade trafikanter om vikten för gående av att användareflexer och vikten för cyklande av att använda cykelbelysning.Under år 1990 startades en informationskampanj, "Kom fram urmörkret", som bedrivs av NTF centralt och avtrafiksäkerhetsförbunden/föreningarna lokalt. Något initiativ avriksdagen med anledning av motionsförslaget synes därför intepåkallat. Motionsförslaget avstyrks därför.3 Frågor kring fordonskontrollen3.1 Nuvarande ordning, förslag samtpropositionens förslag3.1.1 Nuvarande ordningI 34--101 §§ fordonskungörelsen (1972:595)(FK) finnsbestämmelser om kontroll av fordon genom olika slag avbesiktningar -- registreringsbesiktning, typbesiktning,kontrollbesiktning m.m.Enligt 74 § första stycket FK sker kontrollbesiktning avfordon för kontroll av den beskaffenhet och utrustning hosfordonen som är av betydelse från miljö- ochtrafiksäkerhetssynpunkt.Sedan den 1 januari 1971 gäller som huvudregel attpersonbilar och andra fordon -- bl.a. bussar, lastbilar,motorcyklar, bildragna registrerade släpvagnar -- skallkontrollbesiktigas med början under andra kalenderåretefter det år som anges i årsmodellsbeteckningarna (77 § FK).Har fordon vid kontrollbesiktning sådana brister att det ejkan godkännas och meddelas ej körförbud föreläggerriksprovplatsen enligt 84 § FK fordonets ägare att avhjälpabristerna och inställa fordonet förkontrollbesiktning (s.k. efterkontroll).Kontrollbesiktningar liksom vissa övriga besiktningar avmotordrivna m.fl. fordon utförs enligt FK av riksprovplats. Iförordningen (1989:527) om riksprovplatser och riksmätplatserhar AB () utpekats som riksprovplats förmotorfordon m.fl. fordon.Enligt 91 § FK sker flygande inspektion -- som utförs avpolisman som har förordnat härtill ellerbilinspektör -- för kontroll av beskaffenhet och utrustning avmotordrivet fordon eller släpfordon som anträffas på väg ellerunder sådana omständigheter att det finns anledning att anta attfordonet är bristfälligt och att det i nära anslutning tillanträffandet har använts på väg. Bilinspektörer ingår i TSVsdistriktsorganisation.Visar det sig vid flygande inspektion att ett fordon harbrister kan detta föranleda påpekande, föreläggande att inomviss tid avhjälpa bristerna eller körförbud.3.1.2 (RRVs) förslagI en till regeringen överlämnadrevisionsrapport Den statliga fordonskontrollen harriksrevisionsverket (RRV) redovisat sina slutsatser och förslagefter en granskning av denna kontroll.RRVs förslag till åtgärder för att förändra den statligafordonskontrollen kan grupperas i tre delar.För att urvalet av kontrollobjekt skall bli mer selektivtföreslår RRV (1) att den periodiska kontrollen av fordonminskas, (2) att möjlighet skapas för speciellakontrollinsatser, (3) att mer satsas på kontroll av fordon påväg samt (4) att tillämpningen av kontrollprogrammen ser över.För att kontrollorganisationen skall bli mer ändamålsenligföreslår RRV (5) att ASB ges huvudansvaret för att utförafordonskontroll, dvs. även kontroll på väg (flygandeinspektion), (6) att polisens verksamhet inriktas på övrigtrafikövervakning men med möjlighet att utföra fordonskontroll,(7) att TSVs arbete inriktas på att följa verksamheten medfordonskontroll, främja ett effektivt resursutnyttjande,föreskriftsarbete m.m. (men inte utföra fordonskontroll på väg)samt (8) att kontrollen finansieras helt via ASBsförrättningsavgifter.För att förenkla verksamheten föreslår RRV (9) attefterkontroller kan ersättas med intygsförfarande, (10) attmöjligheten till avkriminalisering prövas samt (11) attöverklagningsmöjligheterna ses över.3.1.3 Uttalanden i propositionenDepartementschefen anmäler RRVs förslag i huvuddrag samtremissyttranden i dessa delar.Departementschefen anför att han i annat sammanhang avser attåterkomma till regeringen med förslag i följande hänseenden.Kontrollbesiktningen slopas för personbilar,lätta lastbilar och bussar.Kontrollbesiktning av motorcyklar och lätta släpvagnar skerförsta gången efter två, därefter till dessfordonen är och sedan årligen.Möjlighet införs till efterkontroll med användning avverkstadsintyg och skall i princip avse alla kategorier avfordon. Efterkontroll hos AB bör dock varakvar som ett alternativ.Om det vid utvärdering visar sig att de förutskickadeändringarna av besiktningsintervall innebär en effektivareanvändning av resurserna bör det enligt departementschefensenare övervägas att personbilar samt lättalastbilar och bussar undantas från kontrollbesiktning, om de harvarit felfria året dessförinnan.Regeringen bereder tillfälle att ta del av vaddepartementschefen har anfört om den statliga fordonskontrollen.Utskottet redovisar i det följande sin syn pådepartementschefens förslag som utskottet behandlarmotionsförslag med anknytning till dessa samt andramotionsförslag om kontrollbesiktningen.3.2 Utsträckning av kontrollbesiktningsskyldigheten till vissatruckarGaffeltruckar (lyfttruckar) är motordrivna fordon som ärförsedda med en höj- och sänkbar gaffel, platta eller liknandemed vilken gods hanteras för lastning, lossning, stapling ellertransport. Gaffeltruckar förekommer som motviktstruckar och somstödbenstruckar. fanns det ca 22000gaffeltruckar av varje slag.Enligt kungörelsen (1952:45) angående klassificeringen avvissa gaffeltruckar skall gaffeltruck hänföras tillfordonskategorin motorredskap, om fordonet är konstruerat för enhastighet av högst och endast med svårighet kan ändrastill högre hastighet samt fordonet med hänsyn till sinkonstruktion uppenbarligen inte är lämpat för andra än kortatransporter. Gaffeltruck som inte motsvarar definitionen ikungörelsen är lastbil. Såsom lastbil skall sådan gaffeltruckkontrollbesiktigas.Gaffeltruck som är hänförlig till kategorin motorredskap ochsom på väg transporterar gods som är lastat på gaffeltrucken ärinte registreringspliktig och därmed inte heller underkastadkrav på kontrollbesiktning.I motion T430 (s) begärs i yrkande 2 krav påkontrollbesiktning för gaffeltruckar för att onödiga olyckorskall undvikas, och i del av yrkande 3 begärs att ASB skallsvara för kontrollbesiktningen.På grundval av förslag i den inom kommunikationsdepartementetutarbetade promemorian (Ds K 1987:15) Motorredskap och traktorerbeslutade (prop. 1988/89:48, bet. TU19, rskr.306) vissa ändrade bestämmelser om motorredskap och traktorer,som enligt beslut av (prop. 1990/91:35,bet. TU8, rskr. 63) skall i huvudsak träda i kraft den 1 januari1993. beslut innebär att gaffeltruckar utan särskildaföreskrifter blir motorredskap klass I eller motorredskap klassII. Till klass I skall hänföras ett motorredskap som ärkonstruerat för en högsta hastighet som överstiger ochtill klass II ett motorredskap som är konstruerat för enhastighet av högst . Motorredskap klass I blirregistreringspliktiga och därmed underkastade krav påkontrollbesiktning. Motorredskap klass II som brukas förtransporter på väg av gods som är lastat på fordonet blir interegistreringspliktigt. Situationen blir således oförändrad försådana gaffeltruckar som motionären torde avse.Gaffel-(lyft-)truckarna har beaktats i ovannämndapromemoria. Utskottet är inte nu berett att stödja en längregående kontrollbesiktningsskyldighet för gaffeltruckar än densom följer av ovannämnmda beslut. Motionsförslagenbör därför inte nu föranleda något initiativ av . Deavstyrks således.3.3 Uppskov med kontrollbesiktningen av äldre personers bilarI motion T421 (fp) begärs beträffande bilar som tillhöroch/eller körs av äldre personer att uppskov till nästaobligatoriska kontrollbesiktning skall medges om bilarna harkörts mindre än sedan senaste kontrollbesiktning.Utskottet kan förutse att svårigheter i följande avseendenskulle möta om den i motionen föreslagna ordningen införs.Kontrollbesiktning av en vanlig personbil liksom av andrafordon skall enligt 78 § FK ske inom en för fordonet gällandeinställelsetermin, som består av en viss inställelsemånad samtde närmast föregående två och de närmast följande tvåkalendermånaderna, dvs. sammanlagt fem månader.Inställelsemånaden bestäms efter slutsiffran i bilensregistreringsnummer.Vid ett införande av den i motionen föreslagna ordningenmåste systemet med inställelsetermin överges för de i motionenaktuella bilarna, då den kontrollbesiktning för vilken uppskovskulle kunna bli aktuell bör vara inplacerad i princip på dagenett år efter föregående kontrollbesiktning. Detta krav torde blisvårt att möta för både bilägaren och ASB.Den i motionen föreslagna ordningen kräver vidare att detinte går att manipulera med de aktuella bilarnas vägmätarsystem.Plombering av vägmätarsystemen torde bli nödvändig.Utskottet kan mot bakgrund av det anförda inte biträdamotionsförslaget, vilket således avstyrks.3.4 Kontrollbesiktningsintervall för vanliga personbilarSedan den 1 januari 1971 gäller att kontrollbesiktning avpersonbilar skall ske med början under det andrakalenderåret som anges i årsmodellbeteckningarnaoch under inställelseterminer som bestäms av sista siffran iregistreringsnumren (77 och 78 §§ FK). På grund av att en nyårsmodell i allmänhet introduceras före detår som anges i årsmodellbeteckningen skulle bilens ålder föreden första kontrollbesiktningen kunna variera mellan cirka ettoch och . Enligt en föreskrift i 78 § FKskall dock vanliga personbilar inte i något fallkontrollbesiktigas förrän tidigast 18 månader efter det bilarnaförsta gången har tagits i bruk.I två motioner framförs förslag om ändring av tidsintervallenför kontrollbesiktningarna, som torde avse vanliga personbilar.Sålunda begärs i motion T211 (m) i del av yrkande 11 attkontrollerna av nya fordon skall "utglesas", och i motion T253(m) yrkande 22 begärs att den första kontrollbesiktningen avbilar skall ske tidigast medan äldre bilar enligtmotionärerna skulle behöva kontrolleras oftare, kanske varje år.ASB framhöll i skrivelse till regeringen medanledning av RRVs revisionsrapport att -- om gränsen förinträdet av kontrollbesiktningsskyldigheten skulle flyttas fråntvå till -- en avsevärd del av bilparken inte skulle bliföremål för kontroll av avgasreningen inom den ram förkörsträcka, varunder fordonstillverkarna som villkor föravgasgodkännande för nyare bilar enligt bilavgaslagen(1986:1386) har att avhjälpa brister i de avgasrenande systemen.Med hänsyn till vad ASB sålunda har framhållit bör enligtutskottets mening kontrollbesiktning bibehållas.Däremot bör kontrollbesiktningen kunna slopas,vilket, som nämnts, departementschefen avser att föreslå. Ensådan ändring av kontrollbesiktningsintervallen bör kunnatillgodose syftena med de här aktuella motionsförslagen liksomatt departementschefen förutskickar att bl.a. gamlapersonbilar skall kunna undantas från kontrollbesiktning, om dehar varit felfria . Utskottet har således intenågot att erinra mot departementschefens förslag beträffandekontrollbesiktning av personbilar. Motionsförslagen bör inteföranleda något initiativ av utan kan avslås.3.5 Kontrollbesiktningen av tunga lastbilar och släpvagnarFör lastbilar och bildragna registrerade släpvagnar gällersamma kontrollbesiktningsintervall som för vanliga personbilar.Registrerade bussar som används i yrkesmässig trafik förpersonbefordran skall enligt 76 § FK kontrollbesiktigas årligen.I två motioner framförs förslag omkontrollbesiktningsintervall för tunga fordon. Sålunda begärs imotion T436 (s) att den första kontrollbesiktningen av tungafordon -- dvs. fordon med en totalvikt över -- skall skeredan efter ett år samt i motion T426 (c) yrkande 9 att manskall överväga om inte kontrollbesiktningarna av lastbilar börske efter ett visst antal körda mil, dock minst en gång årligen.ASB anförde 1989 till TSV överlämnad promemoria att detunga lastbilarna och släpvagnarna i jämförelse medpersonbilarna hade dels fler och allvarligare brister och därvidfler sådana brister som medför krav på ny besiktning, delsbetydligt längre årliga körsträckor och därmed även längreexponeringstid i trafiken. Bolaget begärde att TSV hosregeringen skulle föreslå att den första kontrollbesiktningen avtunga lastbilar och släpvagnar skulle ske tidigare än enligtgällande ordning.RRV föreslog i sin revisionsrapport att "högriskfordon"skulle prioriteras vid kontrollen. Lastbilar och släpvagnar somkörs mycket torde tillhöra denna kategori fordon.Vid behandlingen i betänkande 1990/91:TU5 (s. 42) av ettmotionsförslag som var likartat med förslaget i motion T426 (c)anförde utskottet att det fanns skäl för att intensifierakontrollen av lastbilarna och att en ordning med kontroll efteren viss körsträcka kunde vara ett alternativ.ASB har i publikationen Bilens svaga punkter.Kontrollbesiktningar 1990 redovisat en sammanställning avuppgifter från kontrollbesiktningarna . För lastbilarna,bussarna och de tyngre släpvagnarna redovisas (s. 7--8) bl.a.följande om utfallet av kontrollbesiktningen, varvid fordon medanmärkningar omfattar såväl godkända fordon med påpekanden ombrister som underkända fordon med förelägganden om ny besiktningeller körförbud.Totalvikt Andel med Anm:ar påanmärkningar vid bromssystem2- 3- 5- 7-år av alla fordonLastbilarupp till 29 %mln 7 o. 36 %mln 12 o. 42 %över 52 %Bussar 31 %Släpvagnarupp till 23 %över 58 %Dessa uppgifter om lastbilarnas och släpvagnarnas skick vidkontrollbesiktningarna understryker behovet av attkontrollbesiktningarna av tunga lastbilar och tunga släpvagnarblir tätare än . En övergång inom till enordning med efterkontroll genom verkstadsintyg, vilketförutskickas i propositionen, bör kunna frigöra resurser inomASB som kan sättas in på ökning av kontrollbesiktningarna fördessa lastbilar och släpvagnar.