bet · GE01KrU14 · 1991-02-21 00:00:00 — Stöd till trossamfund m.m. I betänkandet behandlas förslagen i budgetpropositionen omstöd till trossamfund m.m. Utskottet tillstyrker regeringensförslag om medelsanvisningar och avstyrker en motion om enstörre uppräkning av bidraget till trossamfund än vad regeringenföreslagit.Utskottet avstyrker tre motioner avseende kompensation förskattereformens effekter för de fria trossamfunden och, i två avmotionerna, andra folkrörelser.En motion om besiktning av kyrkobyggnader avstyrks. Utskottetanför dock vissa synpunkter om angelägenheten av att rutiner förbesiktningar skapas på området och om ,länsmuseernas och uppgifter isammanhanget.En reservation och tre särskilda yttranden har fogats vidbetänkandet. Regeringen har i proposition 1990/91:100 bil. 15() under G. Stöd till trossamfund m.m.dels under punkt G 1 (s. 95--96) föreslagit atttill Bidrag till trossamfund för /92 anvisa ettreservationsanslag på 67736000kr.,dels under punkt G 2 (s. 97) föreslagit att tillBidrag till ekumenisk verksamhet för /92 anvisaett anslag på 876000kr.,dels under punkt G 3 (s. 97--98) föreslagit atttill Bidrag till restaurering av äldre domkyrkor m.m. /92 anvisa ett reservationsanslag på1350000kr. 1990/91:Kr402 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär tilläggsdirektiv till 1990 årskyrkobyggnadsutredning i enlighet med vad som anförts imotionen.1990/91:Kr403 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts beträffande kompensation till de friatrossamfunden för ökade kostnader som blir följden avskatteomläggningen.1990/91:Kr409 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det statliga stödet till de friatrossamfunden och övriga folkrörelser.1990/91:Kr410 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om det statliga stödet till trossamfunden ochövriga folkrörelser.1990/91:Kr411 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen till Bidrag till trossamfund (G 1) för budgetåret1991/92 anvisar . utöver vad regeringenföreslagit, dvs. ett reservationsanslag på . Bidrag till trossamfund (G 1)Från detta anslag betalas statsbidrag till andra trossamfundän för religiös verksamhet (verksamhetsbidrag),lokaler för sådan verksamhet (lokalbidrag) och teologiskaseminarier m.m. (utbildningsbidrag). En mindre del av anslagetstår till regeringens disposition. Föreskrifter om statsbidragenhar meddelats i förordningen (1989:271) om statsbidrag tillandra trossamfund än . I förordningen anges vilkatrossamfund som har bedömts vara berättigade till statsbidragenligt de grunder som har beslutat om (prop.1988/89:100 bil. 15, bet. KrU10, rskr. 111) och till vilkautbildningar utbildningsbidrag får beviljas. Ursprungligenutgick statsbidrag endast till församlingar som var anslutnatill frikyrkoråd. Bidrag utgår numera också tillanglikanska kyrkan, estniska evangelisk-lutherska kyrkan, deislamiska församlingarna i , de judiska församlingarna iSverige, de ortodoxa och österländska kyrkornas ekumeniska råd,katolska stift och ungerska protestantiska kyrkan.Frågor om bidrag till de i förordningen angivna trossamfundenprövas av till trossamfund.Nämnden består av företrädare för alla dessa samfund.Efter förslag av kulturutskottet uttalade förra åretatt regeringen i årets budgetproposition borde föreslå en realuppräkning av verksamhetsbidraget. Även en uppräkning avlokalbidraget ansågs motiverad. Skälet för riksdagensställningstagande var främst den omständigheten att antaletmedlemmar i invandrarnas trossamfund ökat kraftigt under1980-talet (bet. 1989/90:KrU13).Regeringen erinrar i årets budgetproposition om riksdagensbegäran och föreslår med hänvisning till denna en uppräkning avanslaget med 10 milj.kr. till 67 736 000 kr.I motion Kr411 (fp) föreslås en uppräkning av anslaget medytterligare 3 milj.kr. Motionärerna menar att den av regeringenföreslagna uppräkningen inte är så stor att den motsvarar vadkulturutskottet åsyftade i sitt betänkande.Utskottet konstaterar att den av regeringen föreslagnauppräkningen innebär en ökning av anslaget med . Enuppräkning av denna storleksordning överstiger väsentligtberäknad inflation liksom merparten av övriga bidragsanslag påstatsbudgeten. Med hänvisning härtill anser utskottet attriksdagens önskemål om en real uppräkning får ansestillgodosedd. Utskottet avstyrker motionen och tillstyrkerregeringens förslag till medelsanvisning under anslaget.I tre motioner, Kr403 (c), Kr409 (s) och Kr410 (fp),framställs yrkanden med krav på riksdagsuttalanden syftande tillkompensation för skattereformens effekter för de friatrossamfunden. I motionerna Kr409 och Kr410 avser yrkandena ävenandra folkrörelser. Bl.a. framhålls att idrottsrörelsen ochhandikapprörelsen föreslås få särskild kompensation förskatteomläggningens effekter för rörelserna men att de friatrossamfunden, nykterhetsorganisationerna och vissa andraorganisationer inte får någon sådan kompensation. Motionärernaframhåller i sammanhanget, direkt eller indirekt, att den i detföregående redovisade uppräkningen av förevarande anslaguteslutande är en följd av begäran om enuppräkning av anslaget, en begäran som enligt motionärerna intehar något samband med skattereformen. Beträffande innehållet iövrigt i motionerna hänvisar utskottet till dessa.Utskottet får anledning att i samband med behandlingen avfrämst idrotts- och ungdomsfrågor ytterligare diskutera frågorom kompensation till folkrörelser för konsekvenserna avomläggningen av skattesystemet. I detta sammanhang finns skälatt understryka att utskottet inte har något att erinra mot attden av regeringen föreslagna kompensationen till folkrörelsernaför skatteomläggningen fått en stark inriktning mot ett ökatstöd till barn- och ungdomsverksamhet. Av det material som ärtillgängligt för utskottet framgår att bl.a. trossamfund ochnykterhetsorganisationer för den barn- och ungdomsverksamhet debedriver i betydande utsträckning får del av bidrag som fördelasav i form av generellt stöd till centralverksamhet, bidrag till lokal verksamhet och -- i vissa fall --särskilt bidrag. Sistnämnda slag av bidrag utgår till vissaorganisationer som bedriver omfattande ungdomsverksamhet men somej uppfyller reglerna för statsbidragsberättigadeungdomsorganisationer. Utskottet vill framhålla att trossamfundoch nykterhetsorganisationer lika väl som andra organisationermed barn- och ungdomsverksamhet vid ett bifall till regeringensförslag till särskilt bidrag till folkrörelserna (prop.1990/91:100 bil. 15, s. 115) kan påräkna en icke obetydligförbättring av det hittillsvarande stödet.Med beaktande av att även stödet till andra folkrörelser än defria trossamfunden aktualiserats i två av motionerna villutskottet här också erinra om att efter förslag avkulturutskottet uttalat sig för att en översyn av lotterilagenskall göras. Huvudsyftet med översynen skall vara attlotterilagstiftningen skall ges ett sådant innehåll att den iförhållande till nuvarande lagstiftning ger ett ökat utrymme --för de folkrörelser som så önskar -- att finansiera sinverksamhet genom lotterier och spel (bet. 1990/91:KrU8).Utskottet har inhämtat att utredningen kommer att tillsättasinom kort.Utskottet anser med hänvisning till det anförda att motionernaKr403, Kr409 och Kr410 inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd.Bidrag till ekumenisk verksamhet (G 2)Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Detta innebär attriksdagen bör anvisa ett anslag på . till Bidrag tillekumenisk verksamhet.Bidrag till restaureringen av äldre domkyrkor m.m. (G 3)Utskottet tillstyrker förslaget av regeringen att det tillBidrag till restaurering av äldre domkyrkor m.m. skall anvisasett reservationsanslag på 1 350 000 kr.I detta sammanhang behandlar utskottet motion Kr402 (m) omvård och underhåll av kyrkobyggnader. I motionen anförs bl.a.följande.Försöksvisa besiktningar av samtliga kyrkobyggnader och derasinventarier har genomförts i samarbete med iSkaraborgs län. Dessa genomgångar har följts avåtgärdsprioriteringar och rekommendationer av lämpliga åtgärderinom pastoraten som helhet. Dessa försök har gett pastoratenmöjlighet att långsiktigt prioritera och budgetera underhålls-och reparationsbehovet för sina kyrkobyggnader och därigenomminska riskerna för oförutsedda och kostsammareparationsåtgärder.Motionären menar att det inom den kyrkliga organisationens rambör vara möjligt att tillsammans med lämpliga antikvariskamyndigheter medverka till att regelbundna besiktningar avkyrkobyggnader kommer till stånd. Enligt motionären bör 1990 årskyrkobyggnadsutredning få i uppdrag att undersökaförutsättningarna för sådana besiktningar.Den av motionären åsyftade utredningen tillsattes av centralstyrelse . Utredningenskall i en första etapp kartlägga och analysera de problem somkan vara förknippade med övertaliga kyrkor samt därutöver bl.a.belysa de principiella frågorna kring kostnadsfördelningbeträffande kulturhistoriskt värdefulla kyrkobyggnader m.m.Utskottet konstaterar att utredningen tillsatts av centralstyrelse och att regeringen därför inte kan geden tilläggsdirektiv. Av formella skäl bör därför motionen inteföranleda någon åtgärd.Vad som anförs i motionen ger emellertid utskottet anledningatt anföra följande.Kyrkobyggnaderna är en viktig del av det svenska kulturarvet.Det löpande underhållet kan vara betydande för pastoraten, ochmånga gånger händer det att dessa ställs inför oförutseddaåtgärdsbehov till följd av smygande skador på t.ex. tak- ochtornkonstruktionen. Regelbundet återkommande besiktningar av detslag som förekommit i stift skulle otvivelaktigt kunnaminska riskerna för sådana smygande skador och leda till att demateriella och antikvariska skadorna minskade, eftersom detskulle bli möjligt att åtgärda skadorna innan kostnaderna blevalltför höga.Enligt utskottets mening har länsmuseerna en viktig uppgiftatt fylla genom att ställa sin sakkunskap till förfogande förbesiktningar av angivet slag. Bl.a. i samband med utskottetsprövning av regeringens förslag till kulturminneslagunderströk utskottet att länsmuseerna har ett stort ansvar ochen viktig uppgift att fylla för kulturminnesvården på regionalnivå (bet. KrU1987/88:21 s. 10). Utskottet anser också att detkan vara motiverat att och riksantikvarieämbetetsamverkar för att skapa rutiner för en besiktningsverksamhet.Sådana kan komma till uttryck exempelvis i form av allmänna rådfrån . Med beaktande av att den ovanangivna utredningen nu gör en probleminventering och då måste ha ett stort eget ansvar anser utskottet att detinte i detta sammanhang finns skäl för något riksdagensinitiativ i angivna hänseende. beträffande Bidrag till trossamfundatt med bifall till proposition 1990/91:100 och medavslag på motion 1990/91:Kr411 till Bidrag till trossamfundför /92 under trettonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,res. (fp)2. beträffande kompensation för skatteomläggningen till defria trossamfunden m.fl.att avslår motionerna 1990/91:Kr403, 1990/91:Kr409och 1990/91:Kr410,3. beträffande Bidrag till ekumenisk verksamhetatt till Bidrag till ekumenisk verksamhet /92 under trettonde huvudtiteln anvisar ettanslag på ,4. beträffande Bidrag till restaurering av äldre domkyrkorm.m.att till Bidrag till restaurering av äldredomkyrkor m.m. för /92 under trettondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på 1350000kr.,5. beträffande besiktning av kyrkobyggnaderatt avslår motion 1990/91:Kr402.Stockholm den 21 februari 1991På kulturutskottets vägnarIngrid SundbergNärvarande: (), (), MajaBäckström (s), (), (), JanHyttring (c), (), (), SylviaPettersson (s), (), (), LarsAhlström (m), (), (),(), () och (). Bidrag till trossamfund (mom. 1)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 3 sombörjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "underanslaget" bort ha följande lydelse:Den av regeringen föreslagna uppräkningen är enligt utskottetsmening inte av en sådan storleksordning att den tillgodoser detönskemål om en real uppräkning som efter förslag avutskottet uttalade sig för . Utskottet erinrar om attinflationstakten varit hög (se årets finansplan,bil. 1:1 s. 50, där det bl.a. redovisas att KPI steg med6,och ). Utskottet anser mot dennabakgrund att det i och för sig varit befogat med en avsevärtstörre uppräkning än som föreslås i motion Kr411. Det är därföri hög grad befogat med den i motionen angivna uppräkningen med 3milj. utöver vad regeringen föreslagit. Motionen tillstyrkssåledes.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:l. beträffande Bidrag till trossamfundatt med bifall till motion 1990/91:Kr411 och medanledning av proposition 1990/91:100 till för /92 under trettonde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag på 70 736 000 kr.Särskilda yttranden Effekterna av skatteomläggningen för de fria trossamfundenm.fl.1. , och (alla m)anför:Vi vill i detta sammanhang hänvisa till att företrädare förmoderata samlingspartiet i motioner som väckts lägger fram förslag som syftar till att lindraeffekterna för folkrörelser av skatteomläggningen. I motionKr513 om bättre villkor för idrotten anges att det i en särskildpartimotion läggs fram förslag om en substantiell sänkning avskattetrycket. En sådan sänkning skulle gynna ävenidrottsrörelsen. Vidare förordas i motion Kr513 bl.a. att detbör övervägas om ideella föreningar skall göras teknisktskattskyldiga och därmed ges full avdragsrätt för erlagdmervärdeskatt på varor och tjänster. Systemet skulle kunnakompensera en stor del av de ökade kostnader somskatteomläggningen medför. Det häremot svarande yrkandetframställs i motion Sk665.2. och (båda c) anför:Vi vill i detta sammanhang erinra om att företrädare förcenterpartiet i motioner som behandlas av kulturutskottet ibetänkanden om idrott (KrU17) och om ungdoms- ochfolkrörelseverksamhet m.m. (KrU18) yrkat en väsentligt störrekompensation till folkrörelserna för effekterna avskattereformen än vad regeringen föreslagit.3. och (båda fp) anför:Vi vill med anledning av motionerna Kr409 (s) och Kr410 (fp)framhålla följande.I proposition 1989/90:110 om reformerad inkomst- ochföretagsbeskattning uttalade föredragande statsrådet bl.a.följande.Enligt min mening bör därför skattereformens effekter förfolkrörelserna följas upp med särskild uppmärksamhet. Skulle detvid sidan av en sådan genomgång visa sig att icke avseddaeffekter uppkommer bör självfallet motverkande åtgärder vidtas.Dessa bör redovisas senast i budgetpropositionen.Som framgår av den i betänkandet gjorda hänvisningen tillregeringens förslag till särskilt bidrag till folkrörelsernakommer, om bifaller förslaget, barn- ochungdomsverksamhet som bedrivs av bl.a. trossamfunden att få visskompensation för skattereformens effekter. Däremot kommer bl.a.trossamfunden inte att få någon sådan särskild kompensation som-- utöver stöd till barn- och ungdomsverksamhet -- föreslås utgåtill idrottsrörelsen och handikapporganisationerna.Utskottet hänvisar i betänkandet också till pågående översynav lotterilagen. Vi vill anföra att utökade möjligheter attanordna lotterier och spel i stort sett saknar betydelse förtrossamfunden som finansierar sin verksamhet genom frivilligagåvor.Av vad vi anfört framgår att det finns brister vad avserkompensationen till trossamfunden och vissa andra folkrörelser,exempelvis . Vi förutsätter att regeringensnarast möjligt söker finna lämpliga former för att rätta tilldessa brister.