bet · GE01JoU31 · 1991-05-29 00:00:00 — Enligt beslutet skulleregeringen återkomma till i frågan om hur en sådankontroll skall kunna knytas till företagens egenkontroll.Regeringen gav livsmedelsverket i uppdrag attutforma förslag till kvalitetskontroll inom ramen för företagensegenkontroll. Verket har redovisat ett förslag som innebär attäggpackerier inordnas i övrig livsmedelskontroll genom krav påatt packeri godkänns som livsmedelslokal och på attegenkontrollprogram skall finnas för alla packerier. Förslagetinnehåller även krav på att alla ägg som säljs skall varakvalitetskontrollerade. Förutom en sedvanlig möjlighet tilldispens från reglerna innehåller förslaget ett generelltundantag från kravet på obligatorisk kvalitetskontroll försådana ägg som säljs direkt från producent till konsument, t.ex.vid gårds- och torgförsäljning. Dessa undantag överensstämmermed gällande EG-bestämmelser. Det föreslagna obligatoriet kanenligt jordbruksministern få konsekvenser förkonkurrenssituationen och prisnivån på äggmarknaden.Förutsättningarna för småskalig produktion och närdistributionkan försämras. Sedan behandlade denna fråga i detlivsmedelspolitiska beslutet har situationenförändrats genom att uttalat sig för ett svensktmedlemskap i denna bakgrund bedömer jordbruksministernatt kravet att anpassa lagstiftningen i riktning mot EGs vägerså tungt att det förslag som förordats av livsmedelsverketsstyrelse kan godtas.Livsmedelsverket har i sin utredning inte gjort någraberäkningar av de kostnadsökningar som blir följden avförslaget. Enligt jordbruksministern är det därför angeläget attutvecklingen inom äggbranschen noggrant följs, särskilt medavseende på den konkurrens- och prisutveckling som kan blieffekten av införandet av den föreslagna kungörelsen. För attminska riskerna för en utveckling där småskalig produktion ochnärdistribution motverkas av en obligatorisk kvalitetskontrollmåste reglerna tillämpas på ett sådant sätt att den småskaligaproduktionen och närdistributionen kan fortsätta att verka påmarknaden inom ramen för de krav som livsmedelslagstiftningenuppställer.Enligt livsmedelsverkets förslag skall reglerna träda i kraftden . av de ägg som säljs är inte kvalitetskontrollerade. De företag som producerar dessaägg står utanför den frivilliga kontrollen. Enligtjordbruksministern behövs en relativt lång övergångstid för attge de företag som står utanför den frivilliga kontrollenpraktiska möjligheter att anpassa sig till de nya reglerna ochgöra de investeringar, t.ex. i utrustning, som krävs.Övergångstiden måste även göra det möjligt för livsmedelsverketatt utforma tillämpningsbestämmelserna så att den småskaligaproduktionen inte motverkas. Detaljutformning av föreskrifteroch rimliga övergångstider är framför allt en uppgift förlivsmedelsverket. Det är dock angeläget att livsmedelsverket,mot bakgrund av det nu sagda, överväger en utsträcktövergångstid.MotionernaEnligt motion Jo162 (fp) yrkande 2 är det viktigt att även desmå producenterna skall kunna vara med och konkurrera på densvenska marknaden för ägg. Kontrollförfarandet är dock av såenkel natur att detta i sig inte motiverar att ikraftträdandetuppskjuts till en obestämd framtid. Rutiner för egenkontroll ochredovisning tillhandahålls av livmedelsverket.Investeringskostnaderna är relativt små. Enligt motionärerna bören obligatorisk kontroll därför kunna införas den 1 juli 1991för de till KMÄ-kontrollen knutna företagen. För övrigaproducenter bör samma kontroll införas den 1 januari 1992.Enligt motion Jo158 (c) yrkande 5 är kvalitetskontroll av äggvälbehövlig. Enligt motionärerna är det dock tveksamt om hälso-och miljöskyddsförvaltningarna har möjlighet att genomföra ensärskild kvalitetskontroll av ägg. I stället bör branschen ochlivsmedelsverket ges i uppdrag att utforma kontrollen.Kontrollen måste vara fullständigt konkurrensneutral, och denfår inte drabba småskalig produktion och närdistribution. Imotion Jo163 (v) konstateras att det finns ett uttalat missnöjemed den storskalighet och likriktning som präglarlivsmedelsproduktionen. Ett ytterligare steg i denna negativariktning är det förslag till äggmärkning som redovisas ipropositionen. Enligt motionärerna skall kvalitetskontrollen avägg som säljs i butik inte vara obligatorisk. Motionärerna yrkardärför avslag på propositionen i denna del (yrkande 7). Enligtvad som vidare anförts i motionen är det obegripligt att detsammantagna samhälleliga agerandet snarare motarbetar densmåskaliga livsmedelsproduktionen än befrämjar den. Orimligakrav på standard för gårdsslakterier och livsmedelsverkets kravom tvättad potatis är exempel på hur småskaligheten motarbetas.Riksdagen bör hos regeringen begära en översyn och förslag isyfte att undanröja hinder för småskalig verksamhet (yrkande 8).I motion Jo153 (s) framhålls att obligatorisk kvalitetskontrollmedför höjda priser. Förutsättningar för småskalig produktionoch närdistribution försämras. Kvalitetskontrollen bör enligtmotionärerna inte träda i kraft före medlemskapet i EG. Stöd börutgå till producenter inom kontrollsystemet.Utskottets övervägandenFrågan om utformningen av kontrollen av ägg inom ramen för denoffentliga livsmedelskontrollen behandlades i 1990 årslivsmedelspolitiska beslut. anförde därvidatt det finns anledning att behålla en särskildkvalitetskontroll av ägg som saluförs i butiker. Enligt beslutetskulle därför regeringen återkomma till i frågan omhur en sådan kontroll skall kunna knytas till företagensegenkontroll.Livsmedelsverkets förslag innebär att äggpackerier inordnas iövrig livsmedelskontroll genom krav på att packeri godkänns somlivsmedelslokal och på att egenkontrollprogram skallfinnas för alla packerier. Miljö- och hälsoskyddsnämndenär tillsynsmyndighet och godkänner lokal, fastställeregenkontrollprogram och utövar övrig tillsyn. Förslagetinnehåller även krav på att alla ägg som säljs skall varakvalitetskontrollerade. Förutom en sedvanlig möjlighet tilldispens från reglerna innehåller förslaget ett generelltundantag från kravet på obligatorisk kvalitetskontroll försådana ägg som säljs direkt från producent till konsument, t.ex.vid gårds- och torgförsäljning. Dessa undantag överensstämmermed gällande EG-bestämmelser.Utskottet erinrar om att i det livsmedelspolitiskabeslutet tog ställning för en särskild kvalitetskontroll av äggsom saluförs i butiker. Sedan frågan behandlades har situationenförändrats genom att uttalat sig för ett svensktmedlemskap i . Utskottet anser i likhet med jordbruksministernatt livsmedelsverkets huvudskäl för införandet av enobligatorisk kvalitetskontroll därmed väger så tungt attförslaget kan godtas. Inför ett eventuellt medlemskap kan detvisa sig nödvändigt att ha ett fungerande system förobligatorisk kontroll. har i sin utredning integjort några beräkningar av de kostnadsökningar som blir följdenav förslaget. Utskottet anser det därför angeläget attutvecklingen inom äggbranschen noggrant följs, särskilt medavseende på den pris- och konkurrensutveckling som kan blieffekten av införandet av den föreslagna kungörelsen. Enobligatorisk kvalitetskontroll får således inte medföra orimligakonsekvenser för prisnivån på äggmarknaden. Den eventuellakostnadsökningen för kontrollen måste uppvägas av störresäkerhet för konsumenterna. Som framhålls i livsmedelsverketsförslag torde kostnaderna för kvalitetskontrollerade ägg intebli högre än för kontroll av dagens runmärkta ägg. Sammaförhållande sägs också gälla för icke kvalitetsbedömda ägg. Idetta sammanhang bör även påpekas betydelsen av att reglernatillämpas på ett sådant sätt att den småskaliga produktionen ochnärdistributionen kan fortsätta att verka på marknaden inomramen för de krav som livsmedelslagstiftningen uppställer.Förutsättningarna för småskalig produktion och närdistributionfår således inte försämras. Med det anförda avstyrks motionernaJo158 yrkande 5 och Jo163 yrkande 7.Livsmedelsverket har föreslagit att reglerna skall träda ikraft . Enligt propositionen är mellan 30 och40 % av de ägg som säljs inte kvalitetskontrollerade. Deföretag som producerar dessa ägg står utanför denfrivilliga kontrollen. I likhet med jordbruksministern anserutskottet att det behövs en relativt lång övergångstid för attge de företag som står utanför den frivilliga kontrollenpraktiska möjligheter att anpassa sig till de nya reglerna ochgöra de investeringar, t.ex. i utrustning, som krävs.Övergångstiden måste även göra det möjligt för livsmedelsverketatt utforma tillämpningsbestämmelserna så att den småskaligaproduktionen inte motverkas. Som framhålls i propositionen ärdetaljutformning av föreskrifter och rimliga övergångstiderframför allt en uppgift för livsmedelsverket. Med det anfördaavstyrks motionerna Jo153 och Jo162 yrkande 2 i den mån de intekan anses tillgodosedda.I anslutning till motion Jo163 yrkande 8 erinrar utskottet omatt bl.a. den småskaliga livsmedelsindustrins viktiga rollbetonades i livsmedelspolitiska beslut . Ibeslutet framhölls den småskaliga förädlingsindustrins storabetydelse för dynamiken och konkurrenssituationen på den lokalamarknaden. I beslutet beviljade ytterligare medel förregionala utvecklingsinsatser, bl.a. för glesbygdsstöd. Detkonstaterades därvid att stöd till småskalig livsmedelsindustriär en viktig del av ett utökat glesbygdsstöd.I samband med behandling av vissa djurskyddsfrågori (JoU18, rskr. 137) påminde utskottet om vad somanförts vid prövning av förslaget om skärptlivsmedelskontroll (prop. 1988/89:68). Enligt sistnämndaproposition fick den lokala utvecklingen inte motverkas, ochgällande bestämmelser för köttkontrollen borde anpassas i frågaom den småskaliga slakteriverksamheten. Vidare aviserades ettuppdrag till livsmedelsverket att närmare utredaförutsättningarna för ambulerande slaktenheter. anslötsig till de i propositionen framförda synpunkterna om densmåskaliga slakteriverksamheten (1988/89:JoU14, rskr. Isamband därmed framhöll utskottet att dessa intressen kundetillvaratas bl.a. genom att kraven på anläggningarna anpassadestill de förutsättningar som gäller för varje enskild anläggning.Enligt vad utskottet erfarit hade livsmedelsverket redovisatsitt uppdrag . Enligt verket utgjorde gällande reglerinte något hinder för småskalig verksamhet. Verket arbetar meden fortsatt anpassning av praxis till de av i beslutetom livsmedelskontrollen fastlagda förutsättningarna försmåskalig verksamhet. Mot bakgrund av det anförda föreslår utskottet att motionJo163 yrkande 8 lämnas utan vidare åtgärd i den månden inte kan anses tillgodosedd.Anslagsfrågor för /92 m.m.Nionde huvudtitelnB13. Omställningsåtgärder i jordbruket m.m.PropositionenUnder förevarande anslag har beslutat att5107 . skall anvisas för omställningsåtgärder ijordbruket m.m. (prop. 1990/91:100 bil. 11, JoU22, rskr. 202).Regeringen har i prop. 1990/91:99 föreslagit att 15 000 000 kr.skall anvisas för potatiskontroll.Jordbruksministern föreslår att 555 milj.kr. anvisas för attunder /92 amortera den kredit som utnyttjats föratt finansiera export av innevarande års spannmålsexport. Vidarebör ytterligare 100 milj.kr. anvisas för att utöka ramen föranläggningsstödet och 60 milj.kr. föras till skördeskadefondenför att finansiera den fortsatta uppbyggnaden. Medlen för deåtgärder som har nämnts bör enligt jordbruksministern anvisasöver detta anslag inom ramen för det belopp på 730 milj.kr. Detta innebär att ytterligare 715 milj.kr.bör anvisas för omställningsåtgärder i jordbruket m.m. /92.MotionernaI motion Jo163 (v) yrkas att i syfte att befrämjaekologiskt lantbruk, s.k. alternativ odling, som ettengångsanslag anvisar 6 milj.kr. (yrkande 9). yrkari motion Jo160 yrkande 2 att anläggningsstöd skall utgå för heladen areal som anmälts för anläggning av våtmarker ochädellövskog.Utskottets övervägandenRiksdagen har när det gäller ifrågavarande anslag utöver ovanredovisade beslut anvisat . 1990/91:99, JoU27, rskr. Utskottet har ingenerinran mot regeringens förslag om anslag som redovisats på s.52--53 i propositionen. bör därför besluta i enlighetmed förslaget.Utskottet konstaterade i samband med riksdagensbehandling av statsbudgeten för /92 (prop.1990/91:100 bil. 11, JoU22, rskr. 202) att den alternativaodlingen med regeringens budgetförslag även i fortsättningenerhåller särskilda resp. förstärkta resurser. Utskottet var inteberett att därutöver tillstyrka ytterligare medel för dettaändamål. Utskottet finner inga övertygande skäl för att isamband med prövningen av förevarande livsmedelspolitiskaförslag frångå sitt tidigare beslut och tillstyrka det i motionJo163 yrkande 9 framförda förslaget om ett engångsanslag tillekologiskt lantbruk. Motionen avstyrks i berörd del.Beträffande anläggningsstödet har som framgår av redovisningeni det föregående föreslagits en höjning av anslaget med 100milj.kr. för detta ändamål. Härigenom ökar möjligheterna att, iden mån gjorda anmälningar berättigar till stöd, tillgodose detytterligare behov av medel som redovisas i motion Jo160 yrkande2. Motionsyrkandet bör således inte föranleda någon riksdagensvidare åtgärd. beträffande riktlinjer för livsmedelspolitiken ochjordbrukspolitiken m.m.att avslår motionerna 1990/91:Jo207 yrkande 1,1990/91:Jo212 yrkande 2, 1990/91:Jo226 yrkandena 1--3,1990/91:Jo234 yrkande 4, 1990/91:Jo253 yrkandena 1--6,1990/91:Jo256 yrkande 1, 1990/91:Jo268 yrkande 3 och1990/91:Jo273 yrkande 1,2. beträffande vissa regionala frågoratt avslår motionerna 1990/91:Jo207 yrkande 2,1990/91:Jo212 yrkande 1, 1990/91:Jo232 yrkandena 1, 2 och 4,1990/91:Jo261 och 1990/91:Jo280,res. 1 (v)3. beträffande utredning om de transnationella företagenatt avslår motion 1990/91:Jo279,res. 2 (v)4. beträffande stöd till jordbruket i Baltikumatt avslår motion 1990/91:Jo720 yrkande 1,5. beträffande biobränslen m.m.att avslår motionerna 1990/91:Jo253 yrkande 15,1990/91:Jo256 yrkandena 4 och 5 och 1990/91:Jo275 yrkande 5,6. beträffande analys av EG-anpassningenatt avslår motion 1990/91:Jo163 yrkande 2,res. 3 (v, mp)7. beträffande anpassning till EG m.m.att avslår motion 1990/91:Jo254 yrkandena 5 och 6,res. 4 (m)8. beträffande råvarukostnadsutjämningatt avslår motion 1990/91:Jo254 yrkande 14,9. beträffande åtgärdsprogram för alternativ odlingatt avslår motion 1990/91:Jo238,res. 5 (mp)10. beträffande förmalningsavgiftatt avslår motion 1990/91:Jo257 yrkande 3,res. 6 (v, mp)11. beträffande hästavelnatt avslår motion 1990/91:Jo235,12. beträffande biodlingatt avslår motionerna 1990/91:Jo223 och1990/91:Jo272,res. 7 (mp)13. beträffande stöd till maskinringsverksamhetenatt avslår motion 1990/91:Jo247,14. beträffande tekniska förändringar av gränsskyddetatt godkänner vad i propositionen förordats omtekniska förändringar av gränsskyddet,15. beträffande anpassning av gränsskyddet till den internaavregleringenatt godkänner vad i propositionen förordats omanpassning av gränsskyddet till den interna avregleringen ochavslår motionerna 1990/91:Jo156 yrkandena 1 och 2, 1990/91:Jo157yrkandena 1 och 2, 1990/91:Jo158 yrkande 1, 1990/91:Jo160yrkande 1, 1990/91:Jo161, 1990/91:Jo212 yrkande 3, 1990/91:Jo226yrkande 14, 1990/91:Jo234 yrkande 1 i denna del, 1990/91:Jo253yrkande 7, 1990/91:Jo254 yrkande 2, 1990/91:Jo256 yrkandena 2och 3, 1990/91:Jo264, 1990/91:Jo268 yrkande 2, 1990/91:Jo273yrkandena 4 och 5, 1990/91:Jo276 och 1990/91:Jo514 yrkande 7,res. 8 (m, c, mp)16. beträffande utgångspunkter för en anpassning avgränsskyddetatt med anledning av motion 1990/91:Jo163 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. beträffande fabrikspotatisodlingenatt avslår motionerna 1990/91:Jo154, 1990/91:Jo155och 1990/91:Jo159,18. beträffande nötköttsproduktionenatt avslår motion 1990/91:Jo253 yrkande 12,19. beträffande skärpt importkontroll m.m.att avslår motion 1990/91:Jo163 yrkandena 1 och 6,res. 9 (c, v, mp)20. beträffande matpriser, prisövervakning m.m.att avslår motion 1990/91:Jo157 yrkandena 3 och 4och 1990/91:Jo254 yrkande 1,res. 10 (m)res. 11 (c, v, mp) - motiv.21. beträffande vissa konkurrensfrågoratt avslår motionerna 1990/91:Jo156 yrkande 4 och1990/91:Jo158 yrkande 2 delvis,res. 12 (m, c) - delvis22. beträffande exportstöd m.m.att avslår motionerna 1990/91:Jo158 yrkande 2delvis, 1990/91:Jo234 yrkande 1 delvis, 1990/91:Jo253 yrkande 8och 1990/91:Jo254 yrkande 4,res. 12 (m, c) - delvis23. beträffande utbytesimport/exportatt avslår motion 1990/91:Jo162 yrkande 1,res. 13 (fp)24. beträffande direktbidragatt avslår motionerna 1990/91:Jo158 yrkande 3 och1990/91:Jo163 yrkande 4,25. beträffande direktbidrag inom stödområdetatt avslår motion 1990/91:Jo163 yrkande 5,26. beträffande prisregleringsavgifternaatt avslår motionerna 1990/91:Jo157 yrkande 6 och1990/91:Jo158 yrkande 4,res. 14 (m, c)27. beträffande finansieringen av spannmålsexporten m.m.att godkänner vad i propositionen förordats oma) finansieringen av spannmålsexporten,b) medel till skördeskadefonden ochc) medel till anläggningsstöd,28. beträffande miljö- och djurskyddskostnaderatt avslår motion 1990/91:Jo156 yrkande 3,res. 15 (m, c, mp)29. beträffande statsbidrag till uppbyggnad avlagringsutrymme för stallgödsel m.m.att avslår motion 1990/91:Jo163 yrkande 10,res. 16 (v, mp)30. beträffande arrendatorernas situation m.m.att lämnar utan erinran vad som anförts ipropositionen om arrendatorernas situation och miljö- ochdjurskyddskostnader, allt i de delar som ej berörts avutskottets hemställan ovan,31. beträffande jordfondenatt med med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1990/91:Jo157 yrkande 5 medger att en rörligkredit på . i får disponerasför jordfondsändamål t.o.m. ,res. 17 (m)32. beträffande en särskild kvalitetskontroll av äggatt avslår motionerna 1990/91:Jo158 yrkande 5 och1990/91:Jo163 yrkande 7,res. 18 (v, mp)33. beträffande övergångstid m.m.att avslår motionerna 1990/91:Jo153 och1990/91:Jo162 yrkande 2,res. 19 (m, fp)34. beträffande småskalig livsmedelsproduktion m.m.att avslår motion 1990/91:Jo163 yrkande 8,res. 20 (v, mp)35. beträffande äggkontrollen i övrigtatt lämnar utan erinran vad som anförts ipropositionen om äggkontrollen, allt i de delar som ej berörtsav utskottets hemställan ovan,36. beträffande anslag till omställningsåtgärder ijordbruket m.m.att till Omställningsåtgärder i jordbruket m.m.för /92 anvisar . utöver tidigareanvisat anslag (1990/91:JoU22, 1990/91:JoU27),37. beträffande ekologiskt lantbrukatt avslår motion 1990/91:Jo163 yrkande 9,res. 21 (v)38. beträffande anläggningsstöd till våtmarkeratt avslår motion 1990/91:Jo160 yrkande 2,res. 22 (v, mp)39. beträffande lagförslagenatt antar de av regeringen framlagda förslagen tilla) lag om uppgiftsskyldighet för näringsidkare inomlivsmedelsområdet,b) lag om ändring i lagen (1990:615) om avgifter på vissajordbruksprodukter m.m.,c) lag om ändring i lagen (1984:409) om avgift på gödselmedel.Stockholm den 29 maj 1991På jordbruksutskottets vägnarKarl : (), (), HåkanStrömberg (s), (), (),(), (), (), ÅkeSelberg (s), (), (), LennartBrunander (c), (), (), KajLarsson (s), () och (). Vissa regionala frågor (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "delar " och på s. 14 slutar med"yrkande 1" bort ha följande lydelse:Jordbruksutskottet delar -- -- -- (= utskottet) -- -- -- dessalän. På är av de yrkesverksamma sysselsatta direkti lantbruket, och av de industrisysselsatta arbetar inomlivsmedelsindustrin. En nedtrappning av livsmedelsproduktionenpå leder till en sysselsättningsminskning,med åtföljande utflyttning, som får förödande konsekvenser förregionen. Sedan motionen väcktes har dessutom tillkommit det förGotlands del mycket olyckliga beslutet om nedläggning av Romasockerbruk efter en övergångstid (se 1990/91:JoU25). Utskottetdelar därför motionärernas uppfattning att det behövs ensärskild utredning för att klarlägga vad den nyalivsmedelspolitiken får för konsekvenser för det gotländskalantbruket.Eftersom huvuddelen av det som produceras inom jordbruket påGotland fraktas till fastlandet är fraktkostnaderna en avgörandefaktor för produkternas prissättning och konkurrenskraft. Detbör framhållas att jordbruket i Norrlandsstödområdet kompenserasför sämre produktionsbetingelser genom ett prisstöd. Utskottetinstämmer även i motionsyrkandet att fraktkostnadernas betydelseför det gotländska jordbruket bör analyseras och vid behovkompenseras.I framför allt är efterfrågan på alternativtodlade produkter stor. Odlingsbetingelserna på är vällämpade för en utökning av den alternativa odlingen. Ökaderesurser till marknadsföring och kontroll av alternativodladeprodukter bör också komma till del.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo232 yrkandena1, 2 och 4 bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Härigenom tillgodoses till stor del även motion Jo261.Övriga motioner om regionala frågor avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande vissa regionala frågoratt med anledning av motion 1990/91:Jo232 yrkandena1, 2 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört och avslår motionerna 1990/91:Jo207 yrkande 2,1990/91:Jo212 yrkande 1, 1990/91:Jo261 och 1990/91:Jo280,2. Utredning om de transnationella företagen (mom.3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Enligt motion" och på s. 15 slutar med "ej påkallad"bort ha följande lydelse:Utskottet delar synpunkterna i motion Jo279 på detransnationella företagens delaktighet i u-ländernasförsörjningskris. En mängd är beroende av ett fåtalexportprodukter från jordbruket. Handeln med dessa varorkontrollerades till avtransnationella företag. På råvarubörserna spekulerar man på ettsätt som ger prissvängningar. Vinsterna kommer dock inteproducenterna till godo. Samma agrobusinessföretag harexploaterat de bästa åkerjordarna. har de visat entendens att frångå plantageägande och överlåta jorden påsmåbrukare. Därigenom undgår de att ta risker med felslagnaskördar. Eftersom de säljer insatsvaror och köperprodukterna kontrollerar de priserna och kan påverka sina egnavinstmarginaler. För t.ex. har den forcerade exporten avjordbruksprodukter blivit dyr. Exportvolymerna har visserligenökat, men priserna har sjunkit. Därtill har man i många falltvingats öka importen av insatsvaror men också av livsmedel,eftersom exportgrödorna brett ut sig på matgrödornas bekostnad.Detta har även lett till omfattande miljöförstöring. För atträtt förstå orsakerna till kris och u-ländernasskuldkris behöver vi bättre kännedom om deras handelsvillkor.Utskottet delar därför uppfattning att detbehövs en utredning av konkurrensförhållandena inomvärldshandeln med tropiska jordbruksprodukter, speciellt medhänsyn tagen till och dess kris. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande utredning om de transnationella företagenatt med anledning av motion 1990/91:Jo279 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Analys av EG-anpassningen (mom. 6)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "I motionerna" och slutar med "vidare åtgärd" bort haföljande lydelse:Som anförs i motion Jo163 bör en analys av EG-anpassningenskonsekvenser för jordbruket och livsmedelssektorn som helhetföreläggas . Detta bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande analys av EG-anpassningenatt med anledning av motion 1990/91:Jo163 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Anpassning till EG m.m. (mom. 7), och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Den verksamhet" och slutar med "anses tillgodosedda"bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Jo254 innebär en EG-anslutning både ökadeförsäljningsmöjligheter och ökad konkurrens. Det som bliravgörande för hur jordbrukare klarar en integration ärbl.a. hur förädlingsföretagen utvecklas. Det är därvid viktigtatt t.ex. konkurrenslagstiftningen står i samklang med reglernai andra europeiska länder.