bet · GF01AU2 · 1991-11-05 00:00:00 — Utskottet ansåg att av såväl jämställdhetsskäl somrättviseskäl bör semesterlagens regler om semesterlönegrundandefrånvaro ses över i syfte att undanröja de betydande negativaekonomiska konsekvenser dessa regler har för små företag med fåanställda. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag till förändring av reglerna, uttaladeutskottet.Som tidigare redovisats (se avsnittet Beredningsarbete iarbetstidsfrågor) har regeringen uppdragit till utredningen omflexibla arbetstidsregler m.m. att också se över olikafrågor om semesterlönegrundande frånvaro. Enligt direktiven börutredaren, utan att inskränka löntagarnas rätt till ersättning,föreslå ändringar i regelsystemet. Ändringarna skall delsåstadkomma en mer rättvis fördelning mellan olika arbetsgivare,dels hindra att en enskild arbetsgivare drabbas orimligt hårt isamband med en rehabilitering.Utskottet har under hand inhämtat att delutredningen omsemesterlönegrundande frånvaro kommer att avslutas mot slutet avår 1991. I avvaktan på regeringens fortsatta beredning av fråganom semesterlönegrundande frånvaro är det enligt utskottetsmening inte motiverat att nu gå in på en närmare prövning av deföreliggande motionsförslagen. Motionerna A708 (s) och A758 (c,m) avstyrks således av utskottet.LedigheterI tre motioner förordas en översyn avledighetslagstiftningen.Sonja Rembo m.fl. (m) anför i motion A741 att ledighetslagarnautan tvivel var för sig varit motiverade och haft stor betydelseför de anställda. De har dock fört med sig problem genom en högfrånvarofrekvens, vilken innebär en kraftigt ökad belastning påsåväl samhället som företagen. Existerande ledighetsformer börvägas mot andra berättigade krav på ledighet och större hänsyntas till de ekonomiska konsekvenserna av olika ledigheter.Särskild hänsyn måste tas till de förhållanden som råder imindre företag. En utvärdering av de olika ledigheterna bördärför göras.Elver m.fl. (fp) begär i motion A707 en översyn avstudieledighetslagen och förtroendemannalagen.Studieledighetslagen ger rätt till ledighet oavsett vilkastudier den anställde avser att bedriva, vilket måste anses välomfattande enligt motionärerna. Bl.a. från småföretagarhåll hardet påpekats att ledighetslagarna är alltför vidlyftiga.Effekten anses bli produktionsbortfall och svårigheter attplanera verksamheten.I motion A728 av m.fl. (c, m, fp) framhålls attledighetslagarna har blivit mycket svårhanterliga för denenskilde arbetsgivaren. Detta gäller inte minst i mindre företagsom ofta har små administrativa resurser. Lagarna bör därför sesöver och bl.a. anpassas till de mindre företagens situation.Utskottet kan konstatera att ett flertal lagar ger deanställda rätt att vara lediga från arbetet med eller utan lön.Ledighetslagarna har utökats genom den förlängdaföräldraledigheten samt lagen om ersättning och ledighet förnärståendevård. Även semestern har utökats. Lagarna hartillkommit i det goda syftet att skapa bättre villkor för deanställda, bl.a. vad gäller fortbildning och facklig verksamhet.Lagstiftningen har dock inneburit problem, inte minst för demindre företagen som upplever lagarna som både svårförståeligaoch svårhanterliga.Enligt regeringsförklaringen är det av största vikt förSveriges ekonomiska utveckling att små- och nyföretagandet fåren renässans. Regeringens politik kommer därför att innebära enny start för små- och nyföretagandet. Mot denna bakgrund harutskottet förväntningar på att regler som kan hämma företagenoch i synnerhet småföretagen kommer att granskas. I en sådansamlad bedömning av regelverket måste även ledighetslagarnaingå. Med hänvisning till vad som anförts bör någon riksdagensåtgärd inte vara påkallad när det gäller motionerna A707 (fp),A728 (c, m, fp) och A741 (m) i tillämpliga delar.I tre motioner föreslås nya ledighetsformer.I motion A705 av m.fl. (fp) föreslås att detskall finnas rätt för alla anställda över hela arbetsmarknadenatt få tjänstledighet för medverkan i svenskt katastrofbistånd.Staten har långtgående medgivanden beträffande sådantjänstledighet, medan andra delar av arbetsmarknaden har olikarekommendationer.Lisbeth Staaf-Igelström (s) anför i motion A722 atttjänstledighet för att pröva nytt arbete borde vara enlagstadgad rätt. Även om en person är missnöjd med sitt arbetevågar man inte säga upp en tillsvidareanställning enligtmotionären. Rätten till tjänstledighet är därför ett led ikampen för det goda arbetet.I motion A732 av och (båda s)förordas rätt till tjänstledighet från arbetet vid uppdrag somförtroendevald inom en handikapporganisation. Funktionärer inomhandikapprörelsen bör ha samma möjligheter till tjänstledighetsom politiskt valda funktionärer med tanke på de likartadeuppgifterna.Utskottet har behandlatlikartade yrkanden och därvid avvisat tanken på lagreglering.Utskottet delar emellertid uppfattningen att det är väsentligtatt anställda har möjligheter till sådan flexibilitet iarbetslivet som tillåter såväl ideell verksamhet som andraberättigade önskemål att disponera sin tid. I vissa fallföreligger avtal och rekommendationer påarbetsmarknaden vilka ger goda möjligheter till ledighet, t.ex.för internationellt biståndsarbete. Vid sidan av de möjlighetersom ytterligare avtal kan ge upphov till vill utskottet hänvisatill att utredningen om flexibla arbetstidsregler m.m. undervåren 1992 kommer att lämna förslag på detta område. Somredovisats ovan (avsnittet Beredningsarbete i arbetstidsfrågor)bör utredaren bl.a. undersöka om semestern går att variera frånett år till ett annat samt om en viss del av semestern kananvändas till arbetstidsförkortning. Med hänsyn till detpågående utredningsarbetet om mer flexibla arbetstidsregleranser utskottet att de här aktuella motionerna -- A705 (fp),A722 (s) och A732 (s) -- inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd.Ledighet för vård av barn tas upp i sju motioner.Folkpartiet liberalerna begär i motion A25 rätt tillföräldraledighet för ett barns biologiska far, i de fallföräldrarna separerat. Motionärerna anför att en eventuellstyvfar -- men ej den biologiske fadern -- kan vara hemma medbarnet.Utskottet konstaterar att föräldrar, vare sig de bor sammaneller har separerat, omfattas av föräldraledighetslagen. Det kani detta sammanhang noteras att rätten till ledighet enligtföräldraledighetslagen är skild från rätten till föräldrapenningvilken regleras i lagen (1962:381) om allmän försäkring.Motionskravet avseende föräldraledighet är tillgodosett ochavstyrks därför av utskottet.Utökad tidsmässig omfattning av föräldraledigheten begärsi sex motioner.I motion A706 av och (båda c) samti motion A772 av m.fl. (fp) begärs attföräldraledigheten utökas så att rätten till hel ledighet förvård av barn utsträcks till dess barnet fyllt tre år.I motionerna A702 av och (bådas), A706 av och (båda c) samt A748 avGunnar m.fl. (s) begärs att rätten till förkortadarbetstid för småbarnsföräldrar utsträcks till dess barnet . Detta är viktigt för både barn och föräldrar med hänsyntill att tillgången på fritidshemsplatser varierar. För statligtanställda finns redan rätten att förkorta arbetstiden till dessbarnet är genom kollektivavtal. Denna rätt bör dockgälla alla föräldrar.I motion A704 av () samt i motion A715 avIngegerd och (båda s) begärs rätt tilltjänstledighet för föräldrar vid utvecklingsstörda ungdomarssjukdom. Motionärerna anför att föräldrar till handikappade barnhar rätt till föräldrapenning vid tillfällig vård av barn upptill . När barnet blir äldre måste föräldrarnaanvända sin semester eller "be" om tjänstledighet, vilket kankännas besvärande.Utskottet gör för sin del följande överväganden.Utskottet anser självklart att det är viktigt att föräldrar,både män och kvinnor, kan kombinera förvärvsarbetet med ansvarför barn. Utöver den ledighet som föräldraledighetslagen gerrätt till finns varierande behov av ledighet i de enskildafamiljerna. Mot den bakgrunden ser utskottet positivt på detutredningsarbete om flexibla arbetstidsregler m.m. som pågår(se avsnittet Beredningsarbete i arbetstidsfrågor). Utredningensförslag kan väntas . Med hänvisning till attytterligare beslutsunderlag sålunda kan förväntas inom detnärmaste halvåret bör de behandlade yrkandena i motionerna A702(s), A704 (c), A706 (c), A715 (s), A748 (s) och A772 (fp) inteföranleda någon åtgärd. beträffande generella arbetstidsreformeratt avslår motionerna 1990/91:A41 yrkandena 40 och41, 1990/91:A223 yrkande 6, 1990/91:A268, 1990/91:A717,1990/91:A719, 1990/91:A720, 1990/91:A721, 1990/91:A736 yrkande1, 1990/91:A741 yrkande 1, 1990/91:A765 och 1990/91:A812 yrkande2,men. (v) - delvis2. beträffande läkarnas arbetstideratt avslår motionerna 1990/91:A735 och 1990/91:A759,3. beträffande återgång till 25 dagars semesteratt avslår motionerna 1990/91:A769 och 1990/91:A774,res. 1 (s) - motiv.4. beträffande utredning om en semesterlönefondatt avslår motionerna 1990/91:A703 och1990/91:A714,men. (v) - delvis5. beträffande semesterlönegrundande frånvaroatt avslår motionerna 1990/91:A708 och1990/91:A758,6. beträffande översyn av ledighetslagstiftningenatt avslår motionerna 1990/91:A707 yrkande 13,1990/91:A728 och 1990/91:A741 yrkande 2,res. 2 (s) - motiv.7. beträffande nya ledighetsformeratt avslår motionerna 1990/91:A705, 1990/91:A722och 1990/91:A732,8. beträffande föräldraledighet för ett barns biologiskafaratt avslår motion 1990/91:A25 yrkande 17,9. beträffande utökad tidsmässig omfattning avföräldraledighetenatt avslår motionerna 1990/91:A702, 1990/91:A704,1990/91:A706, 1990/91:A715, 1990/91:A748 och 1990/91:A772.Stockholm den 5 november 1991På arbetsmarknadsutskottets vägnarMona SahlinI beslutet har deltagit:Mona (),(),(m),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Återgång till 25 dagars semester (mom.3,motiveringen), , , , , och (alla s) anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Utskottetvill" och slutar med "åtgärd" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets uppfattning är någon återgång till 25 dagarssemester inte aktuell. Motionerna A769 (m) och A774 (fp) börsåledes inte föranleda någon åtgärd.2. Översyn av ledighetslagstiftningen (mom.6,motiveringen), , , , , och (alla s) anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 12 börjar med "Utskottetkan" och slutar med "tillämpliga delar" bort ha följandelydelse:Utskottet har behandlat likartade yrkanden om översyn avledighetslagstiftningen ett flertal gånger, senast i betänkandet1990/91:AU2. Utskottet har inte skäl att frångå sin tidigareuttalade uppfattning att man är positiv till en lagteknisköversyn av ledighetslagarna. Beträffande de små företagensproblem konstaterar utskottet att den inledningsvis redovisadeutredningen om mer flexibla arbetstidsregler innebär att de småföretagens situation särskilt tas upp i samband med övervägandenom semesterlönegrundande frånvaro. Med hänsyn till att de tvåområden som betyder mest för utbudet av arbetstimmar --arbetstiden och semestern -- är föremål för utredning och analysfinner utskottet inte skäl att nu ompröva målsättningen ochintresseavvägningen av de här upptagna ledighetslagarna.Utskottet avstyrker därför motionerna A707 (fp), A728 (c, m, fp)och A741 (m) i tillämpliga delar.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av av ordinarie ledamot iutskottet.Karl-Erik () anför:Enligt mening är det att införa engenerell arbetstidsreform och en arbetsorganisation somär anpassad till dagens samhälle med både män och kvinnor somförvärvsarbetande. För barnens skull, för föräldrarnas skull ochför livskvalitetens skull är sextimmarsdagen nödvändig.Riksdagen bör av regeringen begära förslag till en plan förminskning av normalarbetstiden . Som endelreform kan arbetsdagen kortas med en kvart fr.o.m.år 1992. Vidare bör regeringen komma med förslag för särskilt utsatta grupper av arbetare. Redan nu börövertiden begränsas till högst . Möjligheternatill flexibla och konjunkturanpassade arbetstider bör begränsas.Beträffande frågan om semesterlönefond anservänsterpartiet att regeringen bör tillsätta en snabbutredningmed uppgift att inrätta en allmän semesterlönefond. En sådanfond skulle förbättra de lågavlönades möjligheter tillmeningsfull semester.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottet under mom.1 och mom. 4 borde ha hemställt:1. beträffande generella arbetstidsreformeratt med anledning av motionerna 1990/91:A41yrkandena 40 och 41 och 1990/91:A721 samt med avslag påmotionerna 1990/91:A223 yrkande 6, 1990/91:A268, 1990/91:A717,1990/91:A719, 1990/91:A720, 1990/91:A736 yrkande 1,1990/91:A741 yrkande 1, 1990/91:A765 och 1990/91:A812 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts idenna del,4. beträffande utredning om en semesterlönefondatt med anledning av motionerna 1990/91:A703 och1990/91:A714 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts i denna del,