bet · GF01SoU8 · 1991-11-14 00:00:00 — I betänkandet behandlas 9 motioner, som väckts under denallmänna motionstiden och som rör barnbidrag,bidragsförskott och internationella adoptioner. 1990/91:So604 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av 4 § lagen om allmäntbarnbidrag.1990/91:So606 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en analys av ett förstärkt generellt barnbidrag somalternativ till olika former av särskilt fastställdaunderhållsbidrag.1990/91:So611 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning rörandeinternationella adoptioner och att medel därtill anvisas.1990/91:So612 av () vari yrkas att hosregeringen begär att 8 § lagen (1984:1095) om förlängtbidragsförskott för studerande ändras så att förlängtbidragsförskott/underhållsbidrag utbetalas till barnet/ungdomen.1990/91:So614 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring avflerbarnstilläggen som i motionen anförts.1990/91:So615 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen beslutar om en översyn av flerbarnsfamiljers totalasituation i enlighet med vad i motionen anges (flerbarnstillägg,bostadsbidrag, m.m.).Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Bo207.1990/91:So616 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att ordet "utländska" tas bort i 4 § andrastycket barnbidragslagen (1947:529).1990/91:So628 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att regeln ombosättningsort som villkor för bidragsförskott måste ses över ienlighet med vad i motionen anförts.1990/91:So632 av m.fl. (c) vari yrkas6. att hos regeringen begär förslag till sådanändring av flerbarnstilläggen som i motionen anförts. Allmänna barnbidragAllmänt barnbidrag lämnas för barn till dess de fyller 16 år.För elever i eller viss annan utbildning som fyllt16 år utgår förlängt barnbidrag. Sådant bidrag utgår med sammabelopp som det allmänna barnbidraget.Som ett led i skattereformen höjdes det allmänna och detförlängda barnbidraget med . per barn ochår.I en nyligen framlagd proposition, 1991/92:38 om inriktningenav den ekonomiska politiken, föreslår regeringen, med hänvisningtill det försämrade statsfinansiella läget, att den tidigarebeslutade barnbidragshöjningen framflyttastill den 1 januari 1993.FlerbarnstilläggFr.o.m. ändrades också reglerna förberäkning av flerbarnstillägg. Flerbarnstillägg lämnas medbelopp som motsvarar ett halvt barnbidrag för det tredje barnet,ett helt barnbidrag för det fjärde barnet och av ett heltbarnbidrag för det femte och varje ytterligare barn.I flera motioner begärs ändrade regler för flerbarnstilläggen.I motion 1990/91:So614 av () begärs enjustering av flerbarnstilläggen så att de familjer som har fyrabarn och fler inte får en lägre kompensation förskatteomläggningen än de som har tre barn. Motionären hänvisartill att utgick flerbarnstilläggen med ett halvtbarnbidrag för det tredje barnet, av ett helt barnbidragför det fjärde barnet, för det femte och för detsjätte och varje ytterligare barn. Enligt motionären fårfembarnsfamiljen numera nöja sig med en lägre barnbidragshöjningper år än trebarnsfamiljen. Ett motsvarande yrkande framförs imotion 1990/91:So632 av m.fl. (c), yrkande 6.I motion 1990/91:So615 av m.fl. (mp)begärs att beslutar om en översyn avflerbarnsfamiljers totala situation i enlighet med vad imotionen anges (flerbarnstillägg, bostadsbidrag, m.m.).Motioner med begäran om en justering av flerbarnstilläggen hartidigare avstyrkts av utskottet, i ettyttrande till bostadsutskottet. anförde dåföljande (1990/91:SoU7y):Utskottet tillstyrkte de nu genomförda reglerna förberäkning av flerbarnstilläggen med motiveringen att familjermed fyra eller fler barn med oförändrade regler skulle få enomotiverat stor kompensation med anledning avskatteomläggningen. Utskottet vidhåller denna inställning.Utskottet vill erinra om att genom barnbidragshöjningarna åren1991 och 1992 får en fyrabarnsfamilj . i barnbidrag perår. En fembarnsfamilj får . Utskottet anser sålundainte att det finns skäl att ändra beräkningsreglerna förflerbarnstilläggen och avstyrker därför motion Bo44 (m) yrkande3. (Avvikande mening m och c. )fann inte skäl till annat ställningstagandeän socialutskottet (1990/91:BoU16 s. 6, res m och c).Utskottets bedömningI den framlagda proposition 1991/92:38 om inriktningenav den ekonomiska politiken föreslås bl.a. ändringar i lagen omallmänna barnbidrag. Utskottet anser att behandlingav propositionen bör avvaktas och avstyrker därför motionerna1990/91:So614 (c), 1990/91:So615 (mp) och 1990/91:So632 (c)yrkande 6.Barnbidrag till barn som saknar vårdnadshavare i SverigeEnligt 1 § andra stycket lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag skall allmänt barnbidrag utgå "jämväl för här i riketbosatt barn, som icke är svensk medborgare, såframt barnetfostras av någon som är bofast och mantalsskriven i riket ellerock barnet eller endera av dess föräldrar sedan minst sexmånader vistats i riket". Enligt 4 § barnbidragslagentillkommer rätten att uppbära barnbidraget den som har denrättsliga vårdnaden om barnet.I motion 1990/91 So604 av m.fl. (s)anförs att den gällande lagstiftningen innebär att ett barn kanuppfylla rätten till att få barnbidrag, men att barnbidragetinte betalas ut därför att det saknas en vårdnadshavare attbetala ut barnbidraget till. Motionärerna tar som exempel på ensådan situation ett flyktingbarn som bor hos ett äldre syskoneller hos någon släkting i . I dessa fall utses en godman för barnet, vilket dock inte är till fyllest för attbarnbidrag skall betalas ut. För detta krävs att en särskiltförordnad förmyndare utses. Enligt motionärerna är docktingsrätterna inte villiga att utse någon förmyndare om debiologiska föräldrarna finns i livet.Motionärerna anser att det är långt ifrån tillfredsställandeatt denna lucka finns i lagstiftningen. En översyn av 4 § lagenom allmänt barnbidrag bör därför göras i syfte att göra detmöjligt att betala barnbidrag till alla barn som ärberättigade till detta. Motionärerna föreslår att den som avtingsrätten förordnats som god man för ett barn likställs medförälder i fråga om rätten att uppbära allmänt barnbidrag.Enligt uppgifter från finns 200--300 yngrebarn utan vårdnadshavare i . Barnen bor ofta hos syskon,farbröder, morbröder och liknande.I delrapporten , flykting och utan förälder i Sverigeredovisar en kartläggning av situationen förflyktingbarn utan vårdnadshavare. God man skall förordnassnarast möjligt då ett barn utan vårdnadshavare anländer tillSverige. Ändå visar kartläggningen att av deaktuella barnen saknade god man. Kartläggningen visar också attdet är svårt för många socialnämnder att finna lämpliga godemän.Utskottets bedömningUtskottet anser att ställningstagande tillförslaget om ändringar i barnbidragslagen bör avvaktas ochavstyrker därför motion 1990/91:So604 (s).Barnbidrag för barn som tagits emot för adoptionNär det gäller rätten att uppbära barnbidrag likställs medföräldrar de, som med socialnämndens tillstånd har tagit emotett utländskt barn för vård och fostran i syfte att adoptera det(4 § andra stycket barnbidragslagen).I motion 1990/91:So616 påpekar () att denna rätt att uppbära barnbidrag inte finns försvenska barn i motsvarande situation, dvs. när det är emottageti ett hem i avvaktan på att det skall adopteras och utan attfosterlön utgår. Motionären anser att det inte finns något skälför att utesluta dessa få barn från barnbidrag och yrkar därföratt ordet "utländska" tas bort ur 4 § barnbidragslagen.Enligt uppgift från adopteras ca 25svenska barn varje år.Utskottets bedömningUtskottet anser att ställningstagande tillförslaget om ändringar i barnbidragslagen bör avvaktas ochavstyrker därför motion 1990/91:So616 (s).Ett förstärkt barnbidragI motion 1990/91:So606 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförtsom behovet av en analys av ett förstärkt generellt barnbidragsom alternativ till olika former av särskilt fastställdaunderhållsbidrag. Enligt motionären har ingen ordentlig analysgjorts av vad det skulle kosta att ytterligare förstärka detgenerella barnbidraget till en nivå som motsvarar den direktakostnaden för ett barn. Det är ju ett långsiktigt mål medbarnbidraget, vars syfte är att utjämna standarden mellanbarnfamiljer och icke-barnfamiljer. Vid en sådan beräkningskulle ju kostnaden för bidragsförskotten helt försvinna, såockså delar av barnpensionerna, påpekar motionärerna. Till dettakommer minskad administration hos domstolar, socialförvaltningaroch försäkringskassor.Övriga vinster med ett sådant system skulle enligt motionärenkunna vara att man ägnade tid och kraft till omsorg om barnen istället för en oändlig diskussion om storleken påunderhållsbidraget, anstånd med betalning osv. Det skulle ocksåfå stor betydelse för många underhållsskyldiga som har enmycket besvärlig situation, heter det vidare i motionen.Utjämningen i standard mellan olika inkomstgrupper blandbarnfamiljer kan som ske i bostadsbidragssystemet. Idetta sammanhang borde också ett åldersdifferentierat barnbidragkunna belysas.1987 års underhållsbidragskommitté har haft i uppgift att seöver frågor om bidragsförskottskonstruktionen och dessanknytning till regler om underhållsbidrag.Underhållsbidragskommittén överlämnade ettbetänkande (SOU 1990:8) Samhällsstöd tillunderhållsberättigade barn. I betänkandet presenterades tremodeller som tänkbara ersättningar för nuvarandebidragsförskottssystem. Modellerna fick namnengrundbidragsmodellen, barnbidragsmodellen ochbostadsbidragsmodellen. Barnbidragsmodellen, som bygger påtanken att samhällsstödet skall vara helt skilt från detcivilrättsliga underhållsbidraget, innebär bl.a. att ettschablonbelopp, som kallas särskilt barnbidragstillägg, betalasut till barn som varaktigt bor tillsammans med ensamståendevårdnadshavare. Stödet skall samordnas med det allmännabarnbidraget. Betänkandet har remissbehandlats. Mot bakgrund avbl.a. remissinstansernas synpunkter har en arbetsgrupp tillsattsinom med uppgift att med utgångspunkt ikommitténs förslag arbeta fram en proposition i frågan.Utskottets bedömningUtskottet anser att den fortsatta beredningen avunderhållsbidragskommitténs betänkande bör avvaktas. Motion1990/91:So606 (s) avstyrks därför.Ändrade regler för bidragsförskottI motion 1990/91:So612 av () yrkas att 8 §lagen (1984:1095) om förlängt bidragsförskott för studerandeändras så att det förlängda bidragsförskottet/underhållsbidragetbetalas ut till barnet/ungdomen.Underhållsskyldighet till barn upphör när barnet fyller 18 år.Går barnet i skolan eller återupptarskolgången innan barnet fyller , är föräldrarna dock intilldess barnet fyller underhållsskyldiga så länge skolgångenpågår. Förlängt bidragsförskott lämnas för studerande barnlängst till och med juni månad det året barnet fyller 20 år.I de fall sådant underhåll eller bidragsförskott betalas utskall det enligt 8 § lagen om förlängt bidragsförskott förstuderande betalas ut till den förälder eller tidigarevårdnadshavare som barnet varaktigt bor tillsammans med.Motionären anför att dessa bestämmelser i de flesta fallfungerar bra, men att det finns föräldrar och tidigarevårdnadshavare som inte alltid sätter barnets bästa först. Dethar enligt motionären förekommit att det studerande barnet intefått någon del av underhållet utan behövt be om hjälp för attklara sin ekonomi under studierna.I motion 1990/91:So628 av () hemställsatt regeln om bosättningsort som villkor för bidragsförskottmåste ses över i enlighet med vad i motionen anförts.Enligt 1 § första stycket lagen (1964:143) om bidragsförskottlämnas bidragsförskott till barn som är bosatt här i landet. Ettbarn som lämnar skall fortfarande anses bosatt här, omutlandsvistelsen är avsedd att vara längst ett år.Motionären anser att kravet på bosättning i kan fåolyckliga konsekvenser i vissa fall, nämligen då unga människorönskar bedriva gymnasiestudier utomlands, som derasföräldrar bor kvar i . Detta är ännu en ganska ovanligföreteelse, anför motionären, men med den takt sominternationaliseringen av bl.a. utbildning fortgår, är det interimligt att sådana specialregler i en lagstiftning försvårar fören viss kategori ungdomar, nämligen de som bara har en föräldersom tar ekonomiskt ansvar för dem, att finansierautlandsstudier. Med ett framtida medlemskap i ställs fråganännu mer på sin spets, men ett exempel som redan är aktuellt ärden 18 månaders gymnasieutbildning som bedrivs vid deinternationella internatskolorna, United World Colleges (UWC).Regeln om bosättningsort som villkor för bidragsförskott innebären inte avsedd orättvisa jämfört med dem som har två föräldrarsom försörjer dem, anser motionären.Som ovan nämnts har frågorna om bidragsförskottetskonstruktion setts över av underhållsbidragskommittén, somöverlämnat betänkandet (SOU 1990:8) Samhällsstöd tillunderhållsberättigade barn. Inom förberedsnu en proposition med utgångspunkt i kommitténs förslag ochremissinstansernas synpunkter.En motion med samma lydelse som den nu aktuella motionen So612(m) om förlängt bidragsförskott för studerande behandlades avutskottet . Utskottet ansåg då att den fortsattaberedningen av underhållsbidragskommitténs betänkande bordeavvaktas innan tog några initiativ i frågan ochavstyrkte därför motionen (1990/91:SoU2 s. 45). följdeutskottet.Här kan nämnas att tidigare varitpositiv till att den som studerar utomlands pågymnasienivå skulle få behålla sitt studiebidrag, men samtidigtansett att det saknades statsfinansiella förutsättningar attgenomföra detta. har dock uttalat att det borde varamöjligt att ytterligare överväga frågan inom ramen förbudgetdirektiven till centrala , , om attprioritera förändringar av studiehjälpssystemet (prop.1988/89:100 bil. 10, SfU15, rskr. I direktiven till densärskilde utredaren för vissa frågor om skolansinternationalisering m.m. (dir. 1991:62) uttalade dåvarandeskolministern att det borde övervägas en vidgad rätt tillstudiestöd för gymnasiala studier utomlands. Skolministern hadeerfarit att CSN skulle redovisa vissa förslag på detta områdeoch förutskickade att det kunde bli aktuellt medtilläggsdirektiv till utredaren när det gällde studiestöd förstudier utomlands.Utskottets bedömningUtskottet anser att inte nu bör föregripa kommandeåtgärder från regeringen i dessa frågor. Utskottet avstyrkerdärför bifall till motionerna 1990/91:So612 (m) och1990/91:So628 (fp).Bidrag vid adoption av utländska barnRiksdagen antog en lag (1988:1463) (ändrad1991:235) om bidrag vid adoption av utländska barn. Enligt lagenlämnas bidrag till adoptivföräldrars kostnader vid adoption avutländska barn med hälften av genomsnittskostnaden för enadoption från barnets ursprungsland, dock högst med . (4 §). Ett syfte med lagen är att människor inte av ekonomiskaskäl skall behöva avstå från en adoption.Statens nämnd för internationella adoptionsfrågor () haransvar för information, tillsyn och kontroll i frågor ominternationella adoptioner. Instruktion för har meddelats ien särskild förordning (1988:1128).Socialnämnderna skall enligt socialtjänstlagen inhämta ettyttrande från om tillförlitligheten i ett förmedlingsärendenär det är fråga om adoption av utländskt barn utan medverkan avauktoriserad organisation.Nämnden ansvarar vidare för frågor enligt förordningen omprövning av utländska beslut om adoption samt frågor omauktorisation av organisationer enligt lagen om internationelladoptionshjälp. Efter ansökan och särskild prövning kan geauktorisation till ideella organisationer som avser att arbetamed internationell adoptionshjälp. beslutar också omfördelningen av statsbidrag till sådana organisationer samtfastställer genomsnittskostnader att ligga till grundför beräkningar av bidrag vid adoption av utländska barn.I motion 1990/91:So611 av och (bådac) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som imotionen anförts om behovet av en utredning rörandeinternationella adoptioner och om anvisning av medel därtill.Enligt motionärerna finns det en rad omständigheter som göratt förfarandet vid internationella adoptioner blivit mycketkomplicerat. Väntetiderna för att få ett adoptivbarn är oftamycket långa. Adoptionskostnaderna har stigit kraftigt och är nuså höga, att de för många utgör ett verkligt hinder. Det finnsockså risker med de adoptioner som sker vid sidan om deetablerade organen. Motionärerna anser att bör få i uppdragatt se över den rådande situationen när det gäller deinternationella adoptionerna. Exempel på frågor som enligtmotionärerna bör belysas är: Måste de svenska utredningarna taså som ofta är fallet? Hur kanadoptionsorganisationernas arbete effektiviseras ochunderlättas? Kan svenska statens internationella organunderlätta kontakterna med nya länder? Hur kanadoptionskostnaderna sänkas? Har de litet äldre adoptivbarnenanpassat sig väl i och finns det behov av särskilt stödtill deras adoptivföräldrar?Enligt motionärerna bör det ankomma på regeringen att anvisaerforderliga resurser till NIAs förfogande för översynsarbetet.Utskottets bedömningUtskottet anser att kommande förslag från regeringen på detsocialpolitiska området bör avvaktas. Motion 1990/91:So611 (c)avstyrks därför. beträffande flerbarnstilläggatt avslår motionerna 1990/91:So614, 1990/91:So615och 1990/91:So632 yrkande 6,2. beträffande barnbidrag till barn som saknarvårdnadshavare i Sverigeatt avslår motion 1990/91:So604,3. beträffande barnbidrag för barn som tagits emot föradoptionatt avslår motion 1990/91:So616,4. beträffande ett förstärkt barnbidragatt avslår motion 1990/91:So606,5. beträffande ändrade regler för bidragsförskottatt avslår motionerna 1990/91:So612 och1990/91:So628,6. beträffande en utredning om internationella adoptioneratt avslår motion 1990/91:So611.Stockholm den 14 november 1991På socialutskottets vägnarSten SvenssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), IngridHemmingsson (m), (), (), JohanBrohult (nyd), (), (), Maj-IngerKlingvall (s), My (), (), BirtheSörestedt (s) och ().