bet · GE01NU40 · 1991-05-30 00:00:00 — 1990/91NU40ÄrendetI detta betänkande -- varav en sammanfattning lämnas pås.2 f. -- behandlasdels proposition 1990/91:88 om energipolitiken(industridepartementet) utom såvitt gäller vissaenergibeskattningsfrågor, vilka har överlämnats tillskatteutskottet,dels proposition 1990/91:90 om en god livsmiljö() avsnitt 14.5 (s.296--299), som avserfrågor rörande vindkraft,dels proposition 1990/91:100 bilaga 14(industridepartementet) såvitt gäller tre anslag,dels -- helt eller delvis -- 3 motioner som har väckts medanledning av proposition 1990/91:87 om näringspolitik,dels -- helt eller delvis -- 29 motioner som har väcktsmed anledning av proposition 1990/91:88,dels -- helt eller delvis -- 9 motioner som har väckts medanledning av proposition 1990/91:90,dels -- helt eller delvis -- 55 motioner från allmännamotionstiden ,dels -- helt eller delvis -- 79 motioner från allmännamotionstiden ,dels -- delvis -- en motion som har väckts med anledningav proposition 1989/90:66 om särskilda regionalpolitiskainsatser i m.m.,dels -- delvis -- en motion som har väckts med anledningav proposition 1989/90:88 om vissa näringspolitiska frågor,dels -- delvis -- en motion som har väckts med anledningav proposition 1989/90:90 om forskning,dels -- delvis -- en motion som har väckts med anledningav proposition 1989/90:126 om ändring i lagen (1987:12) omhushållning med naturresurser m.m.En översikt över var i betänkandet förslagen i propositionernaoch de olika motionsyrkandena behandlas lämnas i bilaga 3.Bostadsutskottet har avgivit yttrande (1990/91:BoU4y) överproposition 1990/91:88 jämte vissa motioner med anledning avpropositionen (bilaga 1). I yttrandet behandlas ävenmotioner avseende energisparande i bebyggelsen, m.m. som harväckts under allmänna motionstiden eller ochhänvisats till bostadsutskottet. Ifrågavarande motioner haröverlämnats till näringsutskottet och redovisas i dettabetänkande.I samband med behandlingen av ärendet har företrädare förolika organisationer och företag beretts tillfälle att införutskottet lägga fram synpunkter och svara på frågor frånutskottets ledamöter. I anslutning härtill har oftastöverlämnats skrivelser eller annat skriftligt material tillutskottet. Ytterligare skrivelser har också inkommit i ärendet.En redogörelse för de uppvaktningar som har förekommit och förde skrivelser och det övriga skriftliga material som haröverlämnats till utskottet i ärendet finns i bilaga 2. Regeringens förslag till riktlinjer för energipolitiken(prop. 1990/91:88) grundas på en överenskommelse den 15 januari1991 mellan företrädare för socialdemokraterna, folkpartietliberalerna och . Dessa riktlinjer, som tillstyrksav utskottet, föreslås i berörda delar ersätta riktlinjer somriksdagen beslutade om . I övrigt innehållerpropositionen förslag om ett antal konkreta åtgärder som liggeri linje med vad man enats om under de överläggningar somföregick den nyssnämnda överenskommelsen. Också dessa åtgärdertillstyrks av utskottet, utom vad gäller stöd tillkraftvärmeproduktion till biobränslen. Härvidlag har utskottetstannat för en annan avvägning i fråga om stödbelopp tillanläggningar som har beställts --19februari 1991.De riktlinjer som utskottet föreslår att godkännainnebär bl.a. följande.Energipolitikens mål är att tryggatillgången på el och annan energi på villkor som ärkonkurrenskraftiga med dem som gäller i omvärlden. Härigenomfrämjas en god ekonomisk och social utveckling i Sverige.Energipolitiken skall utgå från vad natur och miljö kan bära.Landets elförsörjning skall tryggas genom ett energisystem somi största möjliga utsträckning grundas på varaktiga, helstinhemska och förnybara energikällor samt en effektivenergihushållning. Stränga krav skall ställas på säkerhet ochomsorg om miljön vid användning och utveckling av allenergiteknik.Riksdagen uttalade att kärnkraften skall avvecklas iden takt som är möjlig med hänsyn till behovet av elektriskkraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd. Vidareangav att den sista reaktorn i skall stängassenast . Av propositionen framgår att frågan om närkärnkraften skall vara avvecklad inte har varit föremål förförnyad prövning eller nytt ställningstagande under deöverläggningar som föregick den nyssnämndatrepartiöverenskommelsen.Utskottet avstyrker motionsyrkanden från moderatasamlingspartiet av innebörd att nu skulle uttala atttidigare uttalanden om att all kärnkraftsproduktion skall varaavvecklad inte längre äger giltighet.Enligt de riktlinjer för kärnkraftsavvecklingen som riksdagenställde sig bakom skulle en första reaktor tas ur driftår 1995 och en andra . De riktlinjer för energipolitikensom utskottet nu föreslår att godkänna innebär attomställningen av energisystemet måste ske med hänsyn till,förutom säkerhetskraven, behovet av elektrisk kraft förupprätthållande av sysselsättning och välfärd. Närkärnkraftsavvecklingen kan inledas och i vilken takt den kangenomföras avgörs av resultaten av hushållningen med el,tillförseln av el från miljöacceptabel kraftproduktion ochmöjligheterna att bibehålla internationellt konkurrenskraftigaelpriser. Regeringen förutsätts redovisa till riksdagende resultat som har uppnåtts genom de energipolitiska programmenför omställning och utveckling av energisystemet.Genom att förespråka dessa riktlinjer avstyrker utskottetsamtidigt förslag från de tre partier som inte har deltagit iöverenskommelsen. Moderata samlingspartiet vill att riksdagenskall slå fast att tidigare uttalanden om avveckling av tvåkärnkraftsreaktorer är aktuella.Enligt borde nu fatta beslut om attkärnkraftsavvecklingen skall inledas senast år 1995.Miljöpartiet de gröna vill att skall begära attregeringen utarbetar en plan för avveckling av kärnkraften med start år 1991.I reservationer av företrädarna för nyssnämnda tre partierutvecklas resp. partis syn på kärnenergins användning i detsvenska energisystemet.I fråga om konkreta åtgärder i syfte att stimulera enomläggning av det svenska energisystemet innebär utskottetsställningstaganden i huvudsak följande.Ett femårigt program för effektivare energianvändning skallgenomföras. Programmet innebär att det nuvarande stödet tillteknikupphandling och eleffektiva produkter, processer ochsystem förstärks och utvidgas till att även gälla annanenergieffektiv teknik till en kostnad under nästa budgetår av150 milj.kr. Därutöver omfattar programmet bl.a. stöd tilldemonstration av energieffektiv teknik i lokaler och bostädermed sammanlagt 150 milj.kr. under den närmaste femårsperiodenoch stöd till demonstrations- och pilotanläggningar inomindustrin med sammanlagt 50 milj.kr. Medel från energiteknikfonden skall få användasför dessa två ändamål. Programmet innefattar också enförstärkning av arbete med energideklarationeroch produkttestning till en kostnad av 5milj.kr. nästabudgetår.Åtgärderna för att främja tillkomsten av kraftvärme liggerdelvis på energibeskattningens område och behandlas i den deleni skatteutskottets betänkande 1990/91:SkU26. Vidare innefattarde stöd till kraftvärmeproduktion med biobränslen. Ett bidraginförs på . per kWh installerad effekt för investeringari anläggningar för kraftvärmeproduktion med biobränslen avseendeanläggningar som har beställts tidigast den 20 februari 1991.För förbättring av konkurrenskraften hos befintliga anläggningarskall bidrag utgå med . per kWh installerad effekt föranläggningar som har beställts --19februari 1991 och med . per kWh installerad effekt föranläggningar som har beställts --30juni 1990. Kostnaderna för stödet beräknas till sammanlagt 1 000milj.kr. Liksom regeringen anserutskottet att stöd inte bör lämnas till nya anläggningar förkraftvärmeproduktion där torv svarar för den huvudsakligabränsleförsörjningen.Regeringen har tillkallat en i propositionen aviseradbiobränslekommission med uppgift att bl.a. analysera delångsiktiga förutsättningarna för en ökad kommersiell användningav biobränslen. I syfte att annan utveckling och introduktion avny energiteknik skall främjas föreslås att utveckling avstorskalig vindkraft samt utvecklings- och demonstrationsprojektrörande användning av motoralkoholer skall ges ökad prioritetvid fördelning av stöd från energiteknikfonden. Vidare föreslåsatt 50 milj.kr. skall anvisas somstöd till investeringar i små vindkraftverk, dock med eneleffekt om minst 60kW. Ett stöd till investeringar isolvärmeanläggningar om 10 milj.kr. förordasockså.Inom ramen riksdagsbeslut om livsmedelspolitikenföreslås stöd utgå till etanolframställning. Utskottetkonstaterar att de riktlinjer som lantbruksnäringen harredovisat för det fortsatta arbetet med etanolprojektet tordekunna tillämpas inom ramen för förslaget.Regeringens förslag till riktlinjer och anslag m.m. tillenergiforskning tillstyrks av utskottet. För nästa budgetårinnebär detta en anslagsnivå av närmare 356 milj.kr.Kostnaderna för vissa stödåtgärder avses, som har framgått,bli finansierade över energiteknikfonden. Denna fond skall somhittills tillföras . per kubikmeter olja av den allmännaenergiskatten. Därutöver föreslås att fonden över statsbudgetentillförs 110 milj.kr. Denna summautgör en del av de 370 milj.kr. som för nästa budgetår föreslåsbli anvisade över anslaget Insatser för ny energiteknik.Resterande 260 milj.kr. utgör en femtedel av det sammanlagdaberäknade totala medelsbehovet för stöden tillkraftvärmeproduktion, biobränslen, vindkraftverk ochsolvärmeanläggningar om 1 300 milj.kr under en femårsperiod.Ett anslag benämnt Vissa åtgärder för effektivare användningav energi föreslås också, på 165 milj.kr. för nästa budgetår.Detta belopp utgörs av summan av beräknat medelsbehov för stödettill upphandling av energieffektiv teknik med 150 milj.kr., förutvidgade insatser för energideklarationer med 5 milj.kr. ochför informationsinsatser riktade till små och medelstoraindustriföretag med 10 milj.kr.I reservationer till betänkandet föreslår företrädare för detre partier som står utanför den energipolitiska uppgörelsenandra belopp och andra anslag än de här nämnda. Från moderatasamlingspartiets sida yrkas på en väsentligt lägre anslagsnivå,medan särskilt föreslår att stöd skall lämnas ibetydligt större skala till olika ändamål vilka har till syfteatt främja en effektivare användning av energi.PropositionernaProposition 1990/91:88Huvudsakligt innehållRegeringen tog initiativ till överläggningar medföreträdare för liberalerna och isyfte att skapa ett underlag för långsiktigt hållbara politiskabeslut om energipolitiken. Överläggningarna slutfördes den 15januari 1991 med en överenskommelse mellan socialdemokraternaoch de nämnda partierna om riktlinjer för energipolitiken.I propositionen redovisas överenskommelsen till sin exaktaordalydelse och föreslås att de i överenskommelsen angivnariktlinjerna för energipolitiken godkänns av . Dessariktlinjer föreslås i berörda delar ersätta dem som riksdagenbeslutade om (prop. 1987/88:90, NU 1987/88:40).Riksdagen uttalade (prop. 1979/80:170, NU 1979/80:70)att kärnkraften skall avvecklas i den takt som är möjlig medhänsyn till behovet av elektrisk kraft för att upprätthållasysselsättning och välfärd. Vidare angav att det börslås fast att den sista reaktorn i skall stängas senastår 2010. Under överläggningarna mellan partierna har frågan omnär kärnkraften skall vara avvecklad inte varit föremål förförnyad prövning eller nytt ställningstagande.I propositionen föreslås att stöd skall lämnas tillkraftvärmeproduktion med biobränslen och till investeringar ivindkraftverk och anläggningar för utnyttjande av solvärme.Vidare aviseras tillkallandet av biobränslekommissionen (dir.1991:11). Utveckling av storskalig vindkraft samt utvecklings-och demonstrationsprojekt rörande användning av motoralkoholerskall enligt propositionen ges ökad prioritet vid fördelning avstödet ur energiteknikfonden. Denna fond föreslås tillförasytterligare medel.Kraftvärmen föreslås bli undantagen från allmän energiskatt påbränslen. Skattebefrielsen för elkraft som används i s.k.avkopplingsbara elpannor avskaffas.Vidare föreslås ett program för effektivare användning avenergi. Programmet innebär att det nuvarande stödet tillteknikupphandling av eleffektiva produkter, processer och systemförstärks och utvidgas till att även gälla annan energieffektivteknik. Därutöver omfattar programmet bl.a. stöd fördemonstration av energieffektiv teknik i bostäder och lokaler,stöd för energieffektiva demonstrations- och pilotanläggningarinom industrin samt en förstärkning av arbetet medenergideklarationer och produkttestning.Förslag lämnas också om stöd till etanolframställning.Resultatet av insatserna för energihushållning och ny kraft-och värmeproduktion skall fortlöpande utvärderas. Regeringenkommer att i budgetpropositionen redovisa de resultatsom har uppnåtts genom de energipolitiska programmen föromställning och utveckling av energisystemet samt föreläggariksdagen förslag om de ytterligare åtgärder som är motiverade.FörslagRegeringen föreslår i bilaga 1 -- efter föredragning avindustriminister -- att godkänner deriktlinjer som föredragande statsrådet har förordat i fråga ombl.a.3. energipolitiken (avsnitt 1),4. stöd till upphandling och introduktion av energieffektivteknik (avsnitt 5.3),5. stöd till demonstration av energieffektiv teknik i lokaleroch bostäder (avsnitt 5.4),6. stöd till demonstrations- och pilotanläggningar inomindustrin (avsnitt 5.5),7. stöd till kraftvärmeproduktion med biobränslen (avsnitt 7),8. stöd ur energiteknikfonden (avsnitt 8.3),9. stöd till investeringar i vindkraftverk (avsnitt 8.4.3),10. stöd till solvärmeanläggningar (avsnitt 8.5).Regeringen framlägger också i bilaga 1 vissa förslag om anslagunder tolfte huvudtiteln för /92. Under angivnarubriker föreslås:H 6. Energiforskning (s. 70--73)att riksdagen11. godkänner i propositionen angivna riktlinjer förenergiforskningens inriktning,12. bemyndigar regeringen att under /92 iklädastaten ekonomisk förpliktelse i samband med stöd till forskningoch utveckling inom energiområdet som, inräknat redan fattadebeslut, innebär åtaganden om . för budgetåret1992/93, . för /94, 190000000kr. för /95, . för budgetåret1995/96, . för /97 samt50000000 kr. för /98,13. till Energiforskning för /92 anvisarett reservationsanslag på 365 672 000 kr.H 13. Vissa åtgärder för effektivare användning av energi(s.74)14. att till Vissa åtgärder för effektivareanvändning av energi för /92 anvisar ettreservationsanslag på 165000000 kr.H 14. Insatser för ny energiteknik (s. 74 f.)15. att till Insatser för ny energiteknik /92 anvisar ett reservationsanslag på 370 000 000kr.Bilaga 1 i propositionen innehåller också förslag som rörenergibeskattningen. Dessa förslag har näringsutskottet med egetyttrande (1990/91:NU12y) överlämnat till skatteutskottet, sombehandlar dem i betänkandet 1990/91:SkU26.Regeringen föreslår vidare i bilaga 2 -- efter föredragning avjordbruksminister -- att godkänner vadföredragande statsrådet har förordat om omställningsstöd tilletanolframställning.Proposition 1990/91:90Regeringen meddelar -- efter föredragning av miljöministerBirgitta -- vissa ställningstaganden i fråga ommiljöpolitiken, såvitt här är i fråga vad gäller vindkraftverk(s.296--299).Proposition 1990/91:100I proposition 1990/91:100 bilaga 14 (industridepartementet)framlägger regeringen -- efter föredragning av industriministerRune -- förslag om anslag under tolfte huvudtiteln /91. Under här angivna rubriker föreslås:H 3. : Elsäkerhet m.m. (s.112--114)att till : Elsäkerhet m.m. /92 anvisar ett reservationsanslag på 1000 kr.H 5. Täckande av förluster i anledning av statliga garantierinom energiområdet (s.114--115)att till Täckande av förluster i anledning avstatliga garantier inom energiområdet för /92anvisar ett förslagsanslag på 1000 kr.H 9. Särskilda kostnader för lagring av olja, motorbensin,m.m. (s.116--117)att till Särskilda kostnader för lagring av olja,motorbensin m.m. för /92 anvisar ettförslagsanslag på . Regeringen har i proposition 1990/91:88 bl.a. föreslagit5. att godkänner de riktlinjer som föredragande statsrådet harförordat i fråga om stöd till demonstration av energieffektiv teknik i lokaleroch bostäder (avsnitt 5.4).MotionernaI yttrandet behandlasdels de under allmänna motionstiden väckta och till bostadsutskottethänvisade motionerna:1989/90:Bo246 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar om en sådan ändring i attenergirådgivning blir en obligatorisk serviceuppgift för de kommunalabyggnadsnämnderna,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten skall bidra till av kommunernas kostnad förenergirådgivning.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:N478.1989/90:Bo502 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning omobligatoriska energirådgivare,2. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgiftatt utarbeta förslag till lagstiftning om att kommunala energiplaner upprättas,enligt vad som anförts i motionen.1989/90:Bo534 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna att det i motion1989/90:N446 yrk. 1 begärda åtgärdsprogrammet skall innebära att statsbidragskall utgå till återuppbyggnad av den kommunala energirådgivningen.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:N446.1989/90:Bo544 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om introduktion av effektivare uppvärmningssystem i byggnader.dels de under allmänna motionstiden väckta och till bostadsutskottethänvisade motionerna:1990/91:Bo205 av m.fl. (mp) vari yrkas att hosregeringen begär förslag till åtgärder så att elvärme i det befintligabyggnadsbeståndet kan ersättas av andra uppvärmningssätt.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N421.1990/91:Bo242 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om introduktion av effektivare uppvärmningssystem i byggnader.1990/91:Bo254 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna att obligatoriska kommunala energirådgivare skallåterinföras.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:K628.dels de med anledning av proposition 1990/91:88 väckta och tillnäringsutskottet hänvisade motionerna:1990/91:N64 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lånereglernas utformning för bostäder.1990/91:N68 av m.fl. (mp) vari yrkas9. att begär att regeringen skall återkomma med förslag tillregler för statliga lån och räntegarantier för en- och flerfamiljshus sominnebär att det lönar sig för fastighetsägaren att välja hushållsutrustning somger lägsta totala kostnad under sin förväntade livslängd med rådandeenergikostnader,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenskap. 6 anförts om vattenkraften,51. att beslutar att det i lag skall fastställas att det i varjekommun skall finnas minst en fast anställd energirådgivare,72. att beslutar att statsbidrag skall beviljas förbiobränsleanläggningar i villor inom en ram av . enligt motionenspunkt 12.8.8,81. att beslutar att statsbidrag skall utgå till energieffektivaanläggningar i lokaler och bostäder inom en ram på . enligtmotionens punkt 12.8.17,82. att beslutar att statsbidrag skall utgå till demonstrations-och pilotanläggningar för energieffektiv teknik i lokaler och bostäder inom enram på . enligt motionens punkt 12.8.18,85. att beslutar att statsbidrag skall utgå till information ochrådgivning kring energieffektivitet i bebyggelse inom en ram på 50000000kr. enligt motionens punkt 12.8.21,86. att beslutar att statsbidrag på . skall utgå somtillägg till det generella statsbidraget till kommunerna för att täcka del avkostnaderna för obligatoriska energirådgivare.1990/91:N73 av m.fl. (v) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag om hur energisnål byggteknikskall gynnas,5. att hos regeringen begär förslag på hur kommunerna skallstödjas vad gäller energihushållning enligt vad som anförts i motionen.1990/91:N88 av m.fl. (m) vari yrkas6. att med avslag på regeringens förslag i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd tillenergieffektiv teknik i lokaler och bostäder.1990/91:N93 av () vari yrkas15. att hos regeringen begär att förmånliga lånevillkor och/ellerbetalningsvillkor skall erbjudas dem som vill satsa på effektivenergianvändning.UtskottetStöd för energieffektiv teknik i lokaler och bostäder m.m.I regeringsförslaget (s. 43) anförs att det är viktigt att möjligheterna tillenergieffektivisering tas till vara inom lokal- och bostadssektorn.Demonstration av ny energiteknik och nya förvaltningsformer anges vara viktigamedel för att främja utveckling och spridning av kunskaper som leder till etteffektivare utnyttjande av energi och till sänkta driftkostnader. Enligtindustriministern bör demonstrationsinsatser genomföras av storalokalförvaltare inom den offentliga sektorn. Det är enligt förslaget ocksåangeläget att privata lokalförvaltare engageras. Ett program för demonstrationav energieffektiv teknik i lokaler m.m. bör därför inrättas. Programmet skallha till syfte att initiera, samordna och stödja arbete med demonstration avenergieffektiv teknik i lokaler m.m.Stöd bör enligt förslaget lämnas i form av bidrag och villkorslån ochbegränsas till högst av godkända kostnader, dvs. tillämpligaprojekterings-, anskaffnings- och utvärderingskostnader. Enligt förslaget skallstödet införas och handhas av den nya näringspolitiskamyndigheten. Vid genomförandet bör samverkan ske med och statens rådför byggnadsforskning.Det totala medelsbehovet för programmet beräknas till 150milj.kr. Enligt förslaget skall medel från energiteknikfondenutnyttjas för ändamålet. Fonden finansieras via den allmänna energiskatten.Enligt propositionen bör fonden dessutom tillföras medel överstatsbudgeten under den närmaste femårsperioden.I partimotion 1990/91:N68 avvisas förslaget till stöd fördemonstration av energieffektiv teknik i lokaler och bostäder. Enligtmotionärerna bör i stället bl.a. införasstatsbidrag till energieffektiva anläggningar inom lokaler och bostäder med25 % av investeringskostnaden inom en ram av 250 milj.kr. för budgetåret1991/92 (yrkande 81),statsbidrag till demonstrations- och pilotanläggningar för energieffektivteknik inom lokaler och bostäder av investeringskostnaden inom en ramav 50 milj.kr. för /92 (yrkande 82) samtstatsbidrag till information och rådgivning kring energieffektivitet ibebyggelse inom en ram av 50 milj.kr. för /92 (yrkande 85).Regeringens förslag om stöd till energieffektiv teknik i lokaler och bostäderavvisas i moderata samlingspartiets partimotion 1990/91:N88 yrkande 6. Enligtmotionärerna kan en effektiv energianvändning inte kommenderas fram genomstatliga administrativa regler. I stället bör enligt deras mening en omfattandeavreglering genomföras i syfte att bl.a. ge ökade möjligheter att ibostadsbyggande och förvaltning ta vara på lönsamma energieffektiviseringar.Det av regeringen förordade stödet till energieffektiv teknik i lokaler ochbostäder ingår som en del i ett omfattande program för en effektivareanvändning av energi. I förhållande till tidigare program med denna inriktninginnebär det nya programmet en förstärkning och utvidgning. Det ges också enbred utformning med insatser inom alla samhällssektorer. Det är enligtbostadsutskottets mening mot bakgrund härav som de mot lokaler och bostäderriktade åtgärderna skall ses. Utskottet noterar att motionärerna inte sätterbehovet av energieffektiviseringar i fråga. Det saken gäller är därför närmasthur denna effektivisering skall nås.I förhållande till regeringsförslaget förordas i de nu behandlademotionsyrkandena två diametralt motsatta vägar för att nå en effektivareenergianvändning. Enligt moderata samlingspartiets partimotion kan eneffektivisering komma till stånd genom en avreglering, men utan statligtekonomiskt stöd. Enligt partimotion förutsätter eneffektivisering ett i förhållande till regeringens förslag kraftigt utökatstatligt ekonomiskt stöd. har för sin del inte underlag förannan bedömning än att de av regeringen förordade åtgärderna utgör en lämpligavvägning av insatsernas omfattning och inriktning.