bet · GF01LU2 · 1991-11-05 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet en motion om likvärdigavillkor för alla barn när det gäller tecknande av sjukdoms-och olycksfallsförsäkring hos försäkringsbolag.Motionen har remissbehandlats, varvid yttranden avgivitsav finansinspektionen, och Folksam.En fullständig redovisning av remissyttrandena finns ibilaga till betänkandet.Utskottet avstyrker bifall till motionen. 1990/91:L605 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om likvärdiga försäkringsvillkor för allabarn. Privat försäkringsverksamhet bygger på en organiseradsamverkan av ett kollektiv som vill skydda sig mot likartaderisker. I kollektivets intresse skall försäkringsgivaren setill att premien för varje försäkring täcker de väntadeutgifterna för skador som kan drabba kollektivet.Bestämmelser rörande avtal om privata liv-, sjuk- ocholycksfallsförsäkringar finns för närvarandehuvudsakligen i lagen (1927:77) om försäkringsavtal (FAL).Reglerna i FAL är i stor utsträckning tvingande till förmånför försäkringstagarna. På vissa för försäkringstagarnaviktiga områden råder dock avtalsfrihet, bl.a. i fråga omvad en försäkring skall täcka eller vilka riskerförsäkringen skall erbjuda skydd mot. Också beträffandepremiens storlek råder avtalsfrihet. Någon skyldighet att ienskilda fall meddela försäkring finns inte enligt FAL. Ipraktiken innebär den nuvarande regleringen i FAL attförsäkringsbolagen när det gäller exempelvis livförsäkringaroch andra personförsäkringar har stora möjligheter attensamma bestämma försäkringsvillkoren. Bolagen tillämparemellertid i betydande omfattning gemensamma riktlinjer vidden individuella prövningen av om och i vilken utsträckningförsäkring skall tecknas. I fråga om personförsäkringargäller detta bl.a. bedömningen av vilken inverkan denblivande försäkringstagarens hälsotillstånd skall ha påförsäkringsvillkoren.Försäkringsvillkoren påverkas också i betydandeutsträckning av reglerna i försäkringsrörelselagen(1982:713) som innehåller bl.a. offentligrättsligabestämmelser om hur försäkringsrörelse skall bedrivas och omfinansinspektionens tillsyn över försäkringsbolagen. Dennareglering avser att säkerställa att försäkringsbolagen kaninfria sina förpliktelser enligt ingångna försäkringsavtal(soliditetsprincipen) samt att bolagen driver verksamhetenunder iakttagande av principen om skälighet, dvs. attförsäkringar erbjuds till kostnader som är skäliga medhänsyn till den risk de skall täcka. Dessa principer innebäratt premierna inom varje försäkringskollektiv måste varatillräckliga för försäkringsbolagets riskåtagande, attkapitalförvaltningen måste ordnas så att försäkringstagarnassparade medel inte äventyras samt att någon övervältring avkostnaderna inte får ske mellan olika försäkringskollektiveller riskgrupper.Försäkringsavtalslagen (FAL) har varit föremål för översynav försäkringsrättskommittén. Kommittén avlämnade år 1986betänkandet (SOU 1986:56) Personförsäkringslag och år 1989betänkandet (SOU 1989:88) Skadeförsäkringslag. I detförstnämnda betänkandet läggs fram förslag till nyabestämmelser om liv-, sjuk- och olycksfallsförsäkringarsom skall ersätta FALs regler om sådana försäkringar. Ennyhet i förslaget är att en försäkringssökande skall ha ensjälvständig rätt att teckna den försäkring somförsäkringstekniken medger med hänsyn till hanshälsotillstånd m.m. Avsikten med den nya regeln är dock inteatt påverka den bedömning försäkringsbolagen gör pågrundval av sökandens hälsotillstånd. Betänkandena harremissbehandlats och övervägs inomjustitiedepartementet.I motion L605 av () framhålls attde flesta barn i har en trygghet i form avförsäkring mot sjukdom och olycksfall. Exempelvis tecknarkommunerna olycksfallsförsäkringar för daghem, förskola m.m.Därutöver finns möjlighet för föräldrar att teckna frivilligsjukdoms- och olycksfallsförsäkring hos försäkringsbolag.Emellertid är, framhåller motionären, möjligheten att tecknaförsäkring mot sjukdom utesluten för vissa barn. Sålundakrävs för adopterade barn att de har uppnått 18 månadersålder samt vistats i . När det gällerför tidigt födda barn tillämpas olika villkor beroende påbarnets födelsevikt. Enligt motionären är det inteacceptabelt att nämnda grupper av barn inte kan få sammaförsäkringsskydd som övriga barn, och i motionen begärsdärför ett tillkännagivande om att likvärdigaförsäkringsvillkor bör gälla för alla barn.På lagutskottets begäran har yttrande över motionenavgivits av finansinspektionen, ochFolksam.Finansinspektionen konstaterar sammanfattningsvis attdet nu inte finns förutsättningar att inom ramen för detenskilda försäkringsväsendet få till stånd en sådan ordningsom motionären efterlyser. vill inspektionenuttala förhoppningen att utvecklingen skall gå därhän att deinskränkningar som finns i barns möjligheter att fåskydd genom sjukförsäkring kan luckras upp ellerhelt tas bort.Inte heller anser att det finnsförutsättningar att meddela privat individuellsjukförsäkring för utländska adopterade och för tidigt föddabarn på det sätt som motionären efterlyser. Förbundetframhåller dock att det inom ramen för kollektivaförsäkringar finns möjlighet till mer liberalariskprövningsregler. Sålunda kan ett barn, som inte kan fåindividuell försäkring, ibland få önskat försäkringsskyddgenom en gruppförsäkring.Folksam finner för sin del att de särskildariskbedömningsregler med temporära begränsningar som förnärvarande gäller för barn födda utom och för barnmed låg födelsevikt får anses väl motiverade frånförsäkringsstatistisk och medicinsk risksynpunkt. EnligtFolksam finns det från denna utgångspunkt inte skäl att --inom ramen för enskild, frivillig försäkringsverksamhet -- iriskbedömningshänseende jämställa dessa grupper av barn medbarn födda inom resp. med barn med normalfödelsevikt.Enligt utskottets mening är det olyckligt att inte allabarn har samma möjligheter att få ett fullgottförsäkringsskydd mot sjukdom genom frivillig försäkring.Inom ramen för de nuvarande principerna om soliditet ochskälighet i försäkringsverksamhet är det emellertid intemöjligt att åstadkomma en ordning som medger attindividuella försäkringar tecknas för barn som fötts förtidigt eller fötts utom på samma villkor som gällerför andra barn. I varje enskilt fall måste nämligen, somframgår av remissyttrandena, försäkringsvillkoren utformasmed utgångspunkt i den risk som försäkringen skall täcka.Utskottet vill dock framhålla det angelägna i attförsäkringsbolagen vid sin riskbedömning tar hänsyn till deframsteg som görs inom läkarvetenskapen. Avslutningsvis villutskottet också erinra om att, som Försäkringsförbundetpekat på, kollektiva försäkringar i vissa fall kan erbjudaerforderligt försäkringsskydd. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall till motion L605. Utskottet hemställer beträffande likvärdiga försäkringsvillkor för barnatt avslår motion 1990/91:L605.Stockholm den 5 november 1991På lagutskottets vägnarMaj-Lis LööwI beslutet har deltagit: (), HolgerGustafsson (kds), (), (),(), (), (), (), (), LarsAndersson (nyd), (), (), CarinLundberg (s), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.Remissyttranden över motion 1990/91:L605 På lagutskottets begäran har yttrande över motionenavgivits av , ochFolksam. Remissinstanserna har därvid anfört följande.Finansinspektionen:SammanfattningFinansinspektionen delar i princip den värdering somuttrycks i motionen. Särbehandlingen av vissa adoptivbarnoch för tidigt födda barn har emellertid sin grund i denriskbedömning som görs hos försäkringsbolagen och debefarade konsekvenserna för premiesättningen förbarnsjukförsäkringen om samma regler skulle tillämpas påalla barn, oavsett riskbilden. Inspektionen har ingetunderlag för att göra en annan bedömning i denna del. Detsynes därför f n inte finnas förutsättningar att genomföraen sådan ordning som efterlyses i motionen. Man kan dockhoppas att detta blir möjligt längre fram.AllmäntFinansinspektionen vill inledningsvis understryka, att dendelar den uppfattning som uttrycks i motionen att det iprincip är olyckligt att inte alla barn har sammamöjligheter att få ett fullgott försäkringsskydd mot sjukdomgenom frivillig försäkring. Förhållandet illustrerar detdilemma som ligger i nödvändigheten av en avvägning mellan åena sidan önskan att så många människor som möjligt kan fåförsäkringstäckning och å andra sidan hänsynstagandet tillde ekonomiska följderna av att personer med särskilt högarisker får försäkringsskydd på samma villkor som andra.Såsom avvägningen har gjorts på förevarande område ger denonekligen den från social synpunkt beklagliga konsekvensenatt de som typiskt sett kan ha det största behovet av ettframtida ekonomiskt skydd har svårast att få det.Premie och riskbedömningInnan en personförsäkring beviljas i det enskilda falletinhämtar försäkringsbolaget upplysningar om denförsäkringssökandes hälsa. En riskbedömning görs därefterenligt detaljerade riktlinjer som fastställts på grundval avmedicinska och statistiska erfarenheter. Bedömningen tarsikte på om och i vilka avseenden som denförsäkringssökandes hälsotillstånd avviker från en normaltfrisk persons. Vid riskbedömningen torde flertalet bolagutgå från de riktlinjer som ÅterförsäkringsaktiebolagetSverige har upprättat.För adopterade barn från utlandet (liksom också förinvandrarbarn födda utom ) och för för tidigt föddabarn (egentligen för alla barn med onormalt låg födelsevikt)gäller i stort de begränsningar i möjligheten attteckna sjukförsäkring som motionären redogjort för.Beträffande de adopterade barnen är orsaken den att bolagenvid riskbedömningen oftast har tillgång till endastknapphändiga uppgifter om graviditetsförlopp, förlossning,barnets födelsevikt och tidiga sjukdomar m. m. Detta, samtdet statistiska faktum att barn med låg födelsevikt rentallmänt löper en större risk att drabbas av sjukdomar, harlett till att bolagen i flertalet fall inte anser sig kunnabevilja sjukförsäkring för dessa barn på samma villkor somför andra barn.Genom riskbedömningen har bolagen möjlighet att sökasäkerställa en ekonomisk grund för verksamheten. Skullepersoner som redan är sjuka eller som löper onormalt storrisk att bli det kunna teckna försäkring på samma villkorsom helt friska personer, skulle detta komma att påverkapremienivån. Ju större andelen icke friska personer utgör avde försäkrade, desto högre måste premierna sättas. Detskulle givetvis inte vara lyckligt med en utveckling sominnebar att premierna blev så höga att barn som annarskunnat få försäkringsskydd inte kan få sådant därför attpremien blivit för hög eller försäkringsbolagen avkostnadsskäl kanske t o m upphört att erbjudasjukförsäkringen.Det synsätt som har redovisats innebär därför attförsäkringar för vissa kategorier av försäkringstagare intesällan beviljas endast mot tilläggspremie eller på särskildavillkor.Symtomklausuler m mEtt utslag av den princip som har angivits är attvillkoren för barnförsäkring vanligtvis gör undantag frånförsäkringsskydd för såväl sådana sjukdomar m m som harvisat symtom före tecknandet (s k symtomklausuler), som försådana som ännu inte har visat symtom.I sistnämnda fall innebär villkoret (som det är formulerathos flera bolag) att en försäkring som tecknas innan barnetfyllt "inte omfattar följder av sjukdom, kroppsfeleller psykisk utvecklingsstörning, där symtomen visat sigförst sedan försäkringen tecknats, om det är sannolikt attåkomman eller anlag till åkomman funnits sedan födelseneller har sitt ursprung från olycksfallsskada eller sjukdomsom uppkommit under första levnadsmånaden". Inskränkningarnagäller dock inte om barnet genomgått enallsidig hälsoundersökning hos barnläkare och inga symtom påsådan åkomma framkommit med undersökningen. Om symtom visarsig först sedan barnet fyllt , tillämpasinskränkningarna under inga förhållanden.Av intresse i sammanhanget är attförsäkringsrättskommittén (FRK) i betänkandet (SOU 1986:56)Personförsäkringslag diskuterade frågan om klausuler av detnämnda slaget borde tillåtas . FRK erinrade omatt en regel som förbjöd sådana klausuler skulle stämmamindre väl överens med kommitténs inställning attförsäkringens sakliga omfattning i princip inte bör reglerasi lagen. Kommittén fortsatte:"Man kan inte heller bortse från risken för attförsäkringsbolagen utan möjlighet till undantaget skulleanse sig av försäkringsmässiga skäl böra upphöra att meddelabarnförsäkring av nuvarande typ, något som skulle varaolyckligt från konsumentsynpunkt. Som förut utvecklats . . .bör sociala behov som inte kan förenas medförsäkringsteknikens krav tillgodoses genom ett vidgatansvarstagande från det allmännas sida, inte genom attförsäkringsbolagen tvingas meddela ekonomiskt oacceptablaförsäkringar. -- Vidare får man räkna med att det iframtiden kan underlätta ett skydd vid vissa andrasvårförsäkrade sjukdomsrisker, om bolaget har möjlighet attåtminstone till en början använda sig av klausuler av detdiskuterade slaget när risken försäkras. "FRK fann mot bakgrund av det anförda med någon tvekan attvillkor av ifrågavarande slag inte borde förbjudas helt. tillade att den förutsatte att dåvarandeförsäkringsinspektionen fortlöpande prövar om sådanaundantag är befogade. Det är väl tänkbart att -- anmärktekommittén -- när större erfarenheter vunnits avbarnförsäkringen, det visar sig att undantaget kan mjukasupp eller tas bort helt utan mera allvarliga konsekvenserför premien (a. bet. s 328 ff).FRK:s betänkande bereds f n i justitiedepartementet.Finansinspektionens synSom inspektionen inledningsvis har konstaterat är det iprincip olyckligt att vissa adopterade barn samt för tidigtfödda barn inte har samma möjlighet att få privatsjukförsäkring som andra barn. Detsamma kan fö sägas om deandra inskränkningar i barns möjligheter tillförsäkringsskydd som har berörts i det föregående.Begränsningarna i fråga bottnar i en riskbedömning och dedärmed sammanhängande kostnadskonsekvenserna av en mot deförsäkringssökande mera generös hållning. Finansinspektionenhar inte något eget underlag som kan leda till andraslutsatser i dessa avseenden än dem försäkringsbolagenkommer till . Det skall också tilläggas attförsäkringsbolagen (med vissa undantag som saknar intressehär) f ö har möjlighet att själva bestämma omfattningen påde försäkringar som de tillhandahåller.Det synes mot bakgrund av vad som har sagts nu f n intefinnas förutsättningar att inom ramen för det enskildaförsäkringsväsendet få till stånd en sådan ordning sommotionären efterlyser.Samtidigt vill inspektionen, i linje med vad FRK enligtovan har anfört, uttala förhoppningen att utvecklingen inombarnförsäkringen skall gå därhän att de inskränkningar somidag finns i barns möjligheter att få skydd genomsjukförsäkring kan luckras upp eller tas bort helt.Det kan också finnas anledning för inspektionen att längrefram ta initiativ till en kartläggning av i vad mån behovetav sådana inskränkningar fortfarande kvarstår.Försäkringsförbundet:Allmänna synpunkterVad som sägs i motionen om nuvarande villkor vidsjukförsäkring för barn, vilket för övrigt är tillämpligtockså på livförsäkring, återger rätt vad som för närvarandegäller på den svenska försäkringsmarknaden.Det finns anledning att påpeka att barnsjukförsäkringarnasom regel är mycket långvariga. De gäller ända till dessbarnet fyller . Försäkringarna är förenade med enoption, som innebär att barnen vid nyssnämnda ålder utannärmare hälsoprövning har rätt till livförsäkring, liv-och sjukförsäkring eller endast sjukförsäkring; i denna delvarierar villkoren i de olika försäkringsbolagen.Den begränsning i rätten till sjukförsäkring som gällerför såväl utländska adopterade barn som för tidigt föddabarn grundas på att det hos dessa erfarenhetsmässigtföreligger en förhöjd risk för sjukdom. Risken förförsäkringsfall är så stor att det försäkringstekniskt inteär möjligt att utan vidare meddela sjukförsäkring. Däremotär det inget som hindrar att även dessa barn erhållerolycksfallsförsäkring redan i en mycket låg ålder.Tidigare yttrande från FörsäkringsförbundetBarn som tillhör de aktuella kategorierna kan inte och fårinte heller från försäkringssynpunkt behandlas som andraförsäkrade. Till stor del gäller här samma förhållanden somför diabetiker och andra personer med allvarliga sjukdomar.Försäkringsförbundet anser sig i denna del därför kunnahänvisa till vad förbundet anfört i ett tidigareremissyttrande till utskottet i fråga om möjligheten försistnämnda kategori att få försäkring. I det yttrandetbelyses bl.a. den grundläggande skillnaden mellan allmänförsäkring och privat personförsäkring ochskälighetsprincipens tillämpning på personförsäkring (LU1988/89:5 s. 11 ff). Här skall endast sägas att omförsäkringsbolagen inte gör en noggrann riskbedömning innanförsäkring meddelas, det finns anledning räkna med enöverrepresentation av personer som, statistiskt sett,innebär en förhöjd risk. Skulle dessa få försäkring på sammavillkor som andra, skulle försäkringsbolagen tvingas ta utså höga att personer med "normal risk" skulle avståfrån att teckna försäkring. Och i så fall skulle grunden förförsäkringsverksamheten ryckas undan. bör påpekasatt försäkringsbolagen strävar efter att inte vara onödigtstränga i riskbedömningen.Det finns anledning att i detta sammanhang påpeka attförsäkringsrättskommittén i sitt förslag till nyaavtalsrättsliga regler för personförsäkring ansett attförsäkringsbolagen även i princip skall ha fullfrihet att själva bestämma vilka risker de skall överta ochatt bolagen skall ha rätt att avslå en begäran om enförsäkring om det är motiverat av försäkringstekniska skäl(SOU 1986:56 s. 229 och 269).Riskbedömningen i allmänhetTill grund för riskbedömningen ligger i första hand deuppgifter som barnets vårdnadshavare lämnat i enhälsoförklaring. Denna tar sikte på bl.a. barnetsfödelsevikt och eventuella komplikationer under graviditeteneller förlossningen eller under barnets första levnadsmånad.Ibland behöver uppgifterna kompletteras med upplysningarfrån sjukhus där barnet har behandlats.I sin riskbedömning har försäkringsbolagen numera intenågra gemensamma riktlinjer. I mycket överensstämmer dockbolagens riskbedömningar. Och självfallet påverkas dessakontinuerligt av den medicinska utvecklingen och ökadeerfarenheter.Den samlade riskbedömningen leder, beroende påomständigheterna, till att försäkring beviljas på vanligavillkor och med normal premie, att försäkring beviljas motförhöjd premie eller med någon inskränkning i omfattningeneller, slutligen, att försäkring inte beviljas.För tidigt födda barnAtt barn som föds med en vikt som påtagligt understigerden normala i sin tidigaste levnad uppvisar en betydligtökad risk för handikapp och sjukdomar är väl dokumenterat iolika vetenskapliga sammanhang och förbundet anser sig kunnaavstå från att närmare gå in på detta ämne. Det kan docknämnas att man vid vissa studier under senare tidkonstaterat att av barn med en födelsevikt understigande1500 g har visat sig ha minst etthandikapp i någon form; i hälften av dessa fall har det rörtsig om grava handikapp. Flera av dessa handikapp har intekunnat upptäckas förrän efter en längre tid.Utländska adoptivbarnBeträffande utländska adoptivbarn är det som regel intemöjligt att få fram alla de uppgifter som behövs förriskbedömningen. Det är detta som förklarar attförsäkringsbolagen måste avvakta med att bevilja bl.a.sjukförsäkring tills dessa barn kommit upp i en ålder på 1år och 6 månader. Erfarenheter har lett till att man undersenare tid kunnat bestämma tiden på detta vis. Förut låggränsen på tre år.Tidigare förekom det att försäkringsbolag meddeladeförsäkring för utländska adoptivbarn på samma villkor somför här i landet födda barn. Trots att barnen hade undergåtten omfattande läkarkontroll upptäcktes -- i flera fall förstsedan försäkringen gällt -- att barnen led avallvarlig sjukdom eller handikapp. Det gick då inte attuttala sig med säkerhet om i vad mån sjukdomen ellerhandikappet varit bestående sedan födelsen eller tillkommitdärefter.Barnförsäkringar i allmänhet, som tecknas innan barnetfyllt , gäller inte för följder av åkomma som funnitssedan födelsen eller av åkomma där anlag till denna funnitssedan födelsen. Försäkringsvillkor av detta slag, som enligtförsäkringsbranschens bestämda uppfattning är heltnödvändiga, har diskuterats och accepterats avförsäkringsrättskommittén (SOU 1986:56 s. 328 ff). Sådanavillkor undanröjer dock inte svårigheterna kringadoptivbarnen. För att villkor av detta slag skall kunnatillämpas, måste man nämligen i efterhand kunna få framnärmare uppgifter från exempelvis en förlossningsklinik. Ochdetta är som sagt i allmänhet inte möjligt föradoptivbarnens del.Försäkringsbolagen ställer vidare det kravet förförsäkring att ett utländskt adoptivbarn skall ha vistats iSverige under . Det förklaras av erfarenhetenatt barnen vid ankomsten till ofta har parasit- ochinfektionssjukdomar, vilka i och för sig ofta är avövergående natur men som till att börja med i hög gradpåverkar risken för försäkringsfall.SlutsatserPå grund av vad som anförts finns det inte förutsättningaratt meddela privat sjukförsäkring för utländska adopteradeoch för tidigt födda barn på det sätt som motionärenefterlyser.Vad som har anförts har tagit sikte påindividuell försäkring. Vid sidan härav finns olikakollektiva försäkringar. När sådana försäkringar gäller förstora grupper, är det ofta möjligt att ha rätt liberalariskprövningsregler inriktade på att förhindra en klaröverrepresentation av förhöjda risker. Det gör att ett barn,som inte har tillgång till individuell försäkring, genom engruppförsäkring ibland kan få ett önskat försäkringsskydd(jfr SOU 1986:56 s. 427).Folksam:Motionen avser sådan frivillig sjukförsäkring för barn somkan tecknas hos försäkringsbolag. Försäkringsvillkoren försådan barnsjukförsäkring innehåller i sig inte någrabegränsningar rörande rätten att teckna försäkring för barnfödda utom (t ex adoptivbarn) eller för barn somfötts för . Vad motionären åsyftar med"försäkringsvillkor" för vissa barn torde snarare vara deregler för riskbedömning som försäkringsbolagen tillämpar, ide delar dessa regler innebär vissa, temporära begränsningarav möjligheterna för nämnda kategorier av barn att kunnaomfattas av frivillig sjukförsäkring.Folksam anser inte att de begränsningar som finnsbeträffande utomnordiska barns och för tidigt födda barnsmöjligheter att omfattas av frivillig barnsjukförsäkring kanslopas.Riskprövning är normalt ett viktigt moment i allpersonförsäkring, även om den kan variera i omfattningberoende på försäkringstyp och försäkringskollektivetsstorlek och utseende. Vid frivillig, individuellsjukförsäkring -- för vuxna som för barn -- harriskprövningen mycket stor betydelse. Den är härförsäkringsgivarens enda verktyg för att i varje enskiltfall och efter generella regler göra en bedömning av omsökanden från försäkringsmedicinsk synpunkt tillhör en sådanriskgrupp som mot bakgrund av försäkringsgivarens åtagandekan innefattas i kollektivet av försäkrade personer.Avsaknad av riskbedömning skulle, särskilt vidsjukförsäkring, snabbt leda till en överrepresentation avsjuka personer i kollektivet, vilket i sin tur väl skullekunna äventyra försäkringens ekonomi -- i svårare fall t o mså att försäkringsgivaren inte skulle kunna fullgöra sittåtagande gentemot det försäkrade kollektivet.Inom svensk personförsäkringsverksamhet har det sedan långtid rått enighet om att riskbedömningen bör ske efterenhetliga principer och att den bör baseras på medicinskvetenskap och matematisk-statistisk erfarenhet. De flestasvenska försäkringsbolag tillämpar därför de gemensammariktlinjer för riskbedömning som utarbetats avÅterförsäkringsaktiebolaget i samråd medförsäkringsstatistisk och läkarvetenskaplig expertis.