bet · GF01SoU4 · 1991-11-14 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett sextiotal motionsyrkanden somväckts under den allmänna motionstiden och som rör olikafrågor om handikapp.1989 års handikapputredning har i sitt huvudbetänkande lagtfram ett flertal förslag som syftar till att stärka den enskildehandikappades ställning i samhället.I den nya regeringens regeringsförklaring sägs bl.a. attmänniskor med handikapp och deras anhöriga skall ges ökademöjligheter till ett gott liv och att regeringen under 1992kommer att lägga fram förslag till ett ökat stöd för dehandikappade grundat på förslaget från handikapputredningen.Samtliga motionsyrkanden avstyrks främst med hänvisning till attriksdagen inte bör föregripa behandlingen av regeringenskommande förslag på handikappområdet. 1990/91:So201 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handikappade kvinnors situation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortsatt stöd till kartläggning avhandikappade kvinnors situation.1990/91:So218 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ansvaret för hjälpmedelsförsörjningen tilläldre och handikappade.1990/91:So223 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handikappades möjlighet att få personligaassistenter (rubrik 2),2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bättre avlastning till föräldrar medhandikappade barn (rubrik 3.1),4. att hos regeringen begär en översyn av stödettill föräldrar med funktionshinder (rubrik 4),5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de små och mindre kända handikappgrupperna(rubrik 5),11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sittliftar vid allmänna bad (rubrik 9),12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om de handikappades möjligheter tilldeltagande i kulturaktiviteter (rubrik 9),16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om undantag från kravet på eget körkort somkrav för erhållande av bilstöd (rubrik 11),17. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bestämmelserna för att erhålla bilstöd(rubrik 11),18. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om möjligheten för fosterföräldrar tillhandikappade barn att erhålla bilstöd (rubrik 11),19. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om den nya teknikens möjligheter (rubrik13.1),22. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att möjlighet till medicinskrehabilitering bör finnas hos varje sjukvårdshuvudman (rubrik14.1),23. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en samordnad barn- ochvuxenhabilitering (rubrik 14.2).1990/91:So224 av Margó m.fl. (v) vari yrkas1. att begär att regeringen tillsätter en utredningmed uppgift att göra en samlad översyn av omsorgslagen ienlighet med vad i motionen anförts om avgifter för gruppboendem.m.,2. att hos regeringen begär förslag till ändring iomsorgslagen om dispens från 10-procentsregeln i enlighet medvad i motionen anförts.1990/91:So226 av m.fl. (mp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna attstatens, kommuners och landstings sparnit inte får försämra dehandikappade barnens möjligheter till rehabilitering och tekniskhjälp och att de trots sitt handikapp måste få utvecklasmaximalt efter sina förutsättningar.1990/91:So244 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om färdtjänsten i kommunerna.1990/91:So245 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om översyn och utformning av regler förbilstöd till handikappade.1990/91:So246 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att utarbeta ett nyttnationellt handlingsprogram i handikappfrågor inför år 2000.1990/91:So249 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag till etthandlingsprogram om informationsteknologi och handikapp.1990/91:So251 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en uppräkning avgrundbidrag och anskaffningsbidrag inom bilstödet i syfte attåterställa värdet från ,2. att hos regeringen begär förslag om attgrundbidrag och anskaffningsbidrag inom bilstödet därefteruppräknas enligt ett index som knyts till basbeloppet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tillämpningen av lagen om bilstöd tillhandikappade bör ske med en högre grad av generositet än vad somför närvarande är fallet.1990/91:So255 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förutsättningarna för fortsatt bilstödutreds.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf269.1990/91:So257 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att möjligheten till bilstöd införs förpersoner ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om dubbelhandikappade och svårtutvecklingsstörda,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av olika typer av boende,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ensamarbetandes situation,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om eget val av vårdare,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att behov och kostnader för bilstöd förhandikappade utreds.1990/91:So266 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de som enligt är ansvarigauppmanas att arbeta mer aktivt enligt omsorgslagen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de som enligt är ansvariga skallfå direktiv att ta fram planer på full utbyggnad av boende förutvecklingsstörda,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att relevant utbildning ges olikayrkeskategorier som arbetar inom omsorgsverksamheten,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tjänster skall tillskapas inomomsorgsverksamheten för ambulerande utbildad personal,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att införa prövotid av handikapphjälpmedelför de utvecklingsstörda,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att generösare och upprepade prov förutnyttjande av handikapphjälpmedel för utvecklingsstördatillämpas.1990/91:So282 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om serviceupphandlingsrätt i syfte att skapafrihet för den enskilde att välja alternativ hemtjänst.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sf297.1990/91:So283 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av personliga assistenter,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av inventering av befintligalokaler och anläggningar för fritid och kulturverksamheter ikommunerna,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tolk till hörselskadade,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en översyn av reglerna förerhållande av bilstöd,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av fria hjälpmedel förhandikappade,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om huvudmannaskapet för handikapphjälpmedel,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett statligt handlingsprogram ominformationsteknologi och handikapp,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utvidgning av personkretsen enligtomsorgslagen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbättringar för de handikappade i denpsykiatriska vården,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning och utveckling,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättandet av en handikappombudsman,13. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om etik inom handikappområdet,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handikappfrågornas betydelse i Sverigesförhandlingar med EG.1990/91:So291 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om frågor som bör belysas i den fortsattautvärderingen av reglerna för bilstöd till handikappade.1990/91:So297 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om accisbefrielse och ersättning föranpassning av bil för vissa handikappgrupper.1990/91:So317 av m.fl. (v, m, fp, c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statligt stöd till verksamheten vid MoGård.1990/91:So324 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att rikstolktjänsten skall kunna beviljasbidrag även för dövas/hörselskadades medverkan i internationellasammanhang.1990/91:So326 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en förändring i förordningen ombilstöd.1990/91:So328 av och iVårgårda (c) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om översyn ochbehov av förtydliganden i regelsystemet för bilstöd tillhandikappade.1990/91:So332 av m.fl. (m) vari yrkas7. att hos regeringen begär förslag om enhjälpmedelsgaranti för handikappade i enlighet med vad som imotionen anförts. HandlingsprogramMotionI motion So246 av och (bådas) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att utarbeta ettnytt nationellt handlingsprogram i handikappfrågor inför år2000. Motionärerna anser att handlingsprogrammet måste förnyasför att följa med utvecklingen. krävs envidareutveckling av uppställda mål och medel påhandikappområdet, en framflyttning av positionerna till attsvara mot de krav och behov, hjälp och möjligheter somsamhällsutvecklingen erbjuder. Det finns, enligt motionen, ävenskäl till sammankoppling med de insatser som görs på detinternationella planet.BakgrundI anslutning till FNs handikappår utarbetades ettnationellt handlingsprogram i handikappfrågor (SOU 1982:46).I programmet hade företrädare för de dåvarande femriksdagspartierna och handikapprörlesen lagt fram en gemensamsyn på de handikappades situation. De hade vidare samstämmigtuttalat sig om sin syn på de senaste årens handikappolitik ochom inriktningen av åtgärderna på handikappområdet för denärmaste åren.Tidigare behandlingNär den dåvarande regeringen i en skrivelse våren 1983anmälde handikapprogrammet för anfördes att programmetborde ingå i regeringens bedömningsunderlag inför kommandeställningstaganden.I betänkandet SoU 1982/83:23 (s. 12) noterade utskottetmed tillfredsställelse att beredningsgruppens arbete utmynnat iett handikappprogram med bred politisk enighet. borde programmet utgöra en viktig utgångspunkt för detfortsatta arbetet på handikappområdet.I betänkandet SoU 1987/88:3 behandlades regeringensskrivelse (1986/87:161) om uppföljning av handlingsprogrammet.Utskottet noterade med tillfredsställelse de åtgärder somdåvarande regeringen vidtagit i syfte att nå målet om fulldelaktighet och gemenskap i samhället för alla handikappade.Utskottet underströk den avgörande betydelsehandikappoganisationerna haft för de framsteg som nåtts i dethandikappolitiska arbetet. Utskottet uttalade vidare attsamhället bör ge handikapprörelsen goda villkor att verka underså att dess ställning i samhället kan fortsätta att utvecklasoch stärkas. Utskottet ansåg inte att regeringens skrivelsepåkallade någon åtgärd från sida.Utskottet behandlade frågan även i betänkandetSoU1990/91:1. Utskottet konstaterade då att 1989 årshandikapputredning (dir 1988:53) har till uppgift att övervägaförbättringar inom ochhabiliteringens/rehabiliteringens område för de handikappade.Slutbetänkande från utredningen väntades . Medhänvisning härtill avstyrkte utskottet den aktuella motionen.(Res. v.)handikapputredningHandikapputredningen avlämnade sitt huvudbetänkande undervåren 1991, SOU 1991:46 Handikapp, välfärd och rättvisa. Ibetänkandet fastslås att det miljörelaterade handikappbegreppethaft och har stor betydelse för svensk handikappolitik. Attbeskriva handikapp som ett förhållande mellan skadan ellersjukdomen och personens omgivning är viktigt av två skäl, anförutredningen. Det betonar att handikappet inte är den enskildesegenskap och det ger möjlighet till förändring. anförutredningen att lagstiftning behövs som ett led i processen atthävda den enskildes ställning i samhället och ge honom/henne(och anhöriga) verktyg för att kunna påverka sin situation. Menockså för att han/hon skall kunna delta i samhällets utvecklingoch forma det samhället där barn, ungdomar och vuxna medomfattande funktionsnedsättningar självklart ingår ochrespekteras i mångfald.Utredningen föreslår vissa tillägg och ändringar i hälso- ochsjukvårdslagen (HSL) och i socialtjänstlagen (SoL). Härutöverföreslår utredningen en ny lag om stöd och service till vissafunktionshindrade. Denna lag skall ses som en pluslag till HSLoch SoL och skall ge ett förstärkt skydd genom rättigheter ikomplicerade livssituationer.Betänkandet remissbehandlas . Remisstiden går uti . Utredningen kommer att avlämna sittslutbetänkande under hösten 1991.Utskottets bedömningI den nya regeringens regeringsförklaring sägs att människormed handikapp och deras anhöriga skall ges ökade möjlighetertill ett gott liv och att regeringen kommer att läggafram förslag till ett ökat stöd för de handikappade grundat påförslaget från handikapputredningen. bör, enligtutskottet mening, inte föregripa behandlingen av regeringenskommande förslag på handikappområdet. Utskottet avstyrker därförmotion So246 (s).Personkretsen i omsorgslagenMotionI motion So283 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvidgning av personkretsen enligtomsorgslagen (yrkande 9). Motionärerna anser det beklagligtatt, trots riksdagsuttalande om en översyn avpersonkretsen, någon sådan översyn ännu inte ägt rum.Gällande rättLagen om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstördam.fl. (1985:568), den s.k. omsorgslagen, innehåller bl.a.föreskrifter om rätt till särskilda omsorger för psykisktutvecklingsstörda. Lagen gäller även personer som på grund avhjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, harfått ett betydande begåvningshandikapp och personer medbarndomspsykos.Tidigare behandlingI betänkandet SoU 1984/85:27 behandlade utskottetproposition /85:176 om ny omsorgslag. Utskottet uttalade (s.7) att den utvidgning av personkretsen som då skedde borde sessom ett första steg i reformarbetet och att alla handikappadebarn och ungdomar borde ges samma stöd som de grupper lagenomfattar. Utskottet ansåg att ytterligare utredningsarbetebehövdes för att precisera vilka grupper som borde omfattas avlagen och belysa behovet av kompletterande särskilda omsorger.Vad utskottet anfört föreslogs ge regeringen tillkänna. följde utskottet (rskr. 386).I betänkandet 1990/91:SoU1 behandlade utskottet senastfrågan om omsorgslagens personkrets. att frågan om personkrets övervägdes av 1989 årshandikapputredning. Med hänsyn därtil ansåg utskottet attriksdagen borde avstå från uttalanden i frågan. De aktuellamotionerna avstyrktes därför. fp, c, mp. )handikapputredningHandikapputredningen har i sitt huvudbetänkande (SOU1991:46) föreslagit en ny lag om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) som skall ersätta nuvarandeomsorgslag. Enligt utredningens förslag skall personkretsen närdet gäller riktade insatser omfatta människor som till följd av1. stora funktionshinder har2. betydande svårigheter i den dagliga livsföringen och därmed3. ett omfattande stödbehov.Denna avgränsning av målgruppen innebär att insatserna skallkoncentreras till människor med bestående eller tilltagandefunktionsnedsättningar. Orsaken till eller arten avfunktionshinder är därmed inte avgörande, inte heller denmedicinska diagnosen. Inom personkretsen finns enskilda medfysiska, psykiska och begåvningsmässiga funktionsnedsättningar.Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Utskottets bedömning1989 års handikapputredning har behandlat frågan ompersonkretsen och föreslagit en vidgning av personkretsen.Riksdagen bör, enligt utskottets mening, inte föregripabehandlingen av regeringens kommande förslag påhandikappområdet. Motion So283 (c) yrkande 9 avstyrks därmed.Handikappade kvinnorMotionI motion So201 av () yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom dels handikappade kvinnors situation (yrkande 1), delsfortsatt stöd till kartläggning av handikappade kvinnorssituation (yrkande 2). I motionen påpekas att bland desvagaste grupperna på arbetsmarknaden finns kvinnor medfunktionsnedsättningar. Det anses angeläget att särskilduppmärksamhet riktas till handikappade kvinnors individuellabehov av utbildning och förvärvsmöjligheter. Det anses imotionen också viktigt att få de handikappade kvinnornassituation belyst. Detta mot bakgrund av att det finns mycketlite statistik och få undersökningar gjorda som särskilt belyserhandikappade kvinnors situation. Motionärerna pekar pådet handikapp som handikapp som motionärerna tar upp harutmynnat i en bok , vilket är en intervjubok medhandikappade kvinnor. som ställtsig bakom projektet ansökte om ytterligare resurser ur allmännaarvsfonden för en fortsatt projektverksamhet meduppbyggande av ett nätverk mellan handikappade kvinnor.Förutvarande regeringen beviljade riksförbundetmedel för fortsatt verksamhet.1989 års handikapputredning1989 års handikapputredning föreslår i betänkandetHandikapp, välfärd, rättvisa (SOU 1991:46) att det införs enkommunal sysselsättningsgaranti i lagen om stöd och service förvissa funktionshindrade. Enligt lagförslaget skulle kommunen fåett samordnat ansvar för olika huvudmäns insatser för denenskilde inom lagens personkrets. Förslaget innebär att förpersoner med svåra funktionshinder som vid visst tillfälle intekan beredas arbete, yrkesinriktad rehabilitering etc. inom ramenför arbetsmarknadspolitiken får kommunen skyldighet att, i egeneller annans regi, anordna daglig verksamhet med meningsfull ochplanerad sysselsättning. Enligt förslaget skulle det åvilaförsäkringskassorna att följa upp den individuellahabiliterings/rehabiliteringsplanen och vid behov verka för attden revideras i de avseenden som rör sysselsättning och arbete.Förslaget innebär att även kvinnors rätt till arbete ochmeningsfull sysselsättning skulle tillgodoses.Utredningens förslag remissbehandlas för närvarande.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning att handikappadekvinnors situation bättre behöver belysas. Regeringen beviljadei våras handikapp ytterligare medel urallmänna arvsfonden för en fortsatt projektverksamhet. Utskottetkonstaterar vidare att handikapputredning behandlatfrågan om sysselsättning och arbete för handikappade.Betänkandet remissbehandlas . bör,enligt utskottets mening, inte föregripa behandlingen avregeringens kommande förslag på handikappområdet. Motion So201(fp) yrkandena 1 och 2 avstyrks därmed.FlerhandikappadeMotionerI motion So283 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbättringar för de handikappade i denpsykiatriska vården (yrkande 10). Motionärerna påpekar attmänniskor med svåra funktionsnedsättningar inom den psykiatriskavården är bland de mest eftersatta inom sjukvården. Motionärernamenar att det så kallade Borgholmsdokumentet visar att mångainte fått sjukgymnastik eller annan förebyggande nödvändigbehandling. I motionen framhålls att personalen måste få bättrekunskap om dessa personers utsatthet.I motion So257 av och (bådamp) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om dubbelhandikappade och svårtutvecklingsstörda (yrkande 3). Motionärerna anser att dedubbelhandikappade och utvecklingsstörda, som är samhälletsallra svagaste och mest utsatta grupper, skall uppmärksammasspeciellt.BakgrundStatens handikappråd har --1989 med stöd urallmänna arvsfonden bedrivit ett projekt om Flerhandikappade ipsykiatrisk vård. Slutrapporten har överlämnatsmed hemställan att regeringen utan tidsutdräkt vidtar åtgärder,som erfordras för att patienterna med ytterligarefunktionshinder inom psykiatrin skall få sina grundläggandebehov tillgodosedda. En kartläggning har gjorts främst avpatienter inom den psykiatriska vården som har särskiltomfattande funktionshinder. Projektet omfattar patienter inomden psykiatriska vården i och länslandstingskommuner samt . I rapporten framhållsatt projektet visar hur människor med funktionshinder, somvistas på psykiatriska institutioner, åsidosätts. Det anförsdock att projektet visar en vilja på många håll inom sjukvårdenatt förbättra situationen. lägger irapporten fram ett handlingsprogram, som består av 15 punkter.I Meddelandeblad 10/90 om Samverkan mellan omsorgsverksamhetoch allmänpsykiatri pekar på samarbets- ochavgränsningsproblem mellan omsorgsverksamheten ochallmänpsykiatrin. Styrelsen pekar också på hur de psykisktutvecklingsstörda skall få sina behov av psykiatrisk vård ochbehandling bättre tillgodosedda.Tidigare behandlingUtskottet behandlade senast i betänkandet 1990/91:SoU1 enmotion om de handikappade inom den psykiatriska vården.Utskottet anförde att det delade motionärernas uppfattning attdet behövdes förbättringar för de handikappade i denpsykiatriska vården. I avvaktan på beredningen iregeringskansliet av statens handikappråds rapport borderiksdagen enligt utskottets mening inte överväga något initiativi frågan. Utskottet avstyrkte därför motionen. )UtredningarÅr 1989 tillsattes utredningen om service, stöd och vård tillpsykiskt störda (dir. 1989:22, tilläggsdir. 1990:71) den s.k.psykiatriutredningen. I psykiatriutredningens uppdrag ingårockså att behandla frågor som gäller ansvarsfördelning ochformer för samverkan mellan vårdsektorn och andrasamhällssektorer. Utredningen beräknas avge sitt slutbetänkandeunder år 1992.1989 års handikapputredning föreslår i sitt betänkandeHandikapp, välfärd, rättvisa (SOU 1991:46) attsjukvårdshuvudmannen genom en ändring i hälso- ochsjukvårdslagen åläggs att organisera och finansiera habiliteringoch rehabilitering i vid bemärkelse och efter olika gruppersbehov. Vidare föreslås kommmun/landstingskommun åläggas att isamråd med den enskilde upprätta en individuell plan varibeslutade och planerade insatser redovisas. I planen skall ävenredovisas åtgärder av andra organ. Planen skall fortlöpande ochminst en gång omprövas och i mån av behov ändras.Betänkandet remissbehandlas för närvarande.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning att förbättringarbehövs för de handikappade i den psykiatriska vården. I avvaktanpå psykiatriutredningens förslag bör dock , enligtutskottets mening, inte ta något initiativ med anledning avmotionerna So257 (mp) yrkande 3 och So283 (c) yrkande 10.Motionerna avstyrks.Små och mindre kända handikappgrupperMotionI motion So223 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de små och mindre kända handikappgrupperna(yrkande 5). I motionen konstateras att de särskilda behovenhos människor som tillhör små och mindre kända handikappgrupperär av både medicinsk, social och psykologisk karaktär. Det ansesdärför viktigt med en viss samordning för att tillgodose behovetav information, kunskap och kontakter. En bas för en sådanverksamhet kan, enligt motionen, vara den regionindelning somfinns inom sjukvården. För vissa grupper kan det i stället varalämpligt att resurserna koncentreras till en eller två platser ilandet.