bet · GE01KU35 · 1991-04-11 00:00:00 — Biskoparna i kyrkomötet, m.m. I detta betänkande behandlas proposition 1990/91:122 ombiskoparna i kyrkomötet, m.m. jämte två motioner som väckts medanledning av propositionen och fem motioner från den allmännamotionstiden . I propositionen föreslås bl.a. att biskoparnaoch den biträdande biskopen i stift ges förslagsrätt ikyrkomötet. I följdmotionerna och två av motionerna från denallmänna motionstiden yrkas att biskoparna ges ställning somsjälvskrivna ledamöter i kyrkomötet. Två motioner rörutnämningen av biskopar, och en motion tar upp frågan omtitulärt biskopssäte för biträdande biskopen. Utskottet hartillstyrkt propositionen och avstyrkt samtliga motioner. Enreservation (m och fp) föreligger i frågan om biskoparnasställning i kyrkomötet. 1990/91:122 vari yrkas att riksdagendels i den ordning som anges i punkt 9 första stycketövergångsbestämmelserna till regeringsformen antar det ibilaga1 intagna förslaget till lag om ändring i lagen(1982:942) om ,dels antar det i bilaga 1 intagna förslaget till lag omändring i prästanställningslagen (1988:184). Motioner med anledning av propositionen1990/91:K43 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen beslutar anta i motionen angivet förslag tilländringar i lagen om och i lagen om kyrkomötet.1990/91:K44 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar anta nedanståendeFörslag tillLag om ändring i lagen (1982:942) om svenska kyrkan5 §Kyrkomötet sammanträder . Biskoparna i stiften ärsjälvskrivna ledamöter i kyrkomötet.Motioner från allmänna motionstiden 19901989/90:K610 av och ()vari yrkas att beslutar om sådana ändringar i lag omsvenska kyrkan och i lag om kyrkomötet att biskoparna blirsjälvskrivna ledamöter av kyrkomötet.1989/90:K613 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att tjänst såsom biträdande biskop enligt proposition1989/90:11 knyts till ett titulärt biskopssäte inom och vederbörande stift.1989/90:K620 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omändring av förfarandet vid tillsättning av biskopar så attsvenska kyrkans centralstyrelse får överta regeringens uppgiftatt utse en av tre på förslag uppsatta kandidater.1989/90:K631 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att regeringens befattning med biskopsvalen isvenska kyrkan skall upphöra.1989/90:K638 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna attbiskoparna skall vara självskrivna i kyrkomötet. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås bl.a. att den som utnämns till biskopeller biträdande biskop inte skall behöva vara prästvigd, vilketi princip innebär en återgång till vad som gällde före den 1januari 1989. Vidare föreslås vissa ändringar i fråga ombiskoparnas ställning i kyrkomötet. Förslaget innebär i huvudsakatt de som innehar tjänster som biskop eller biträdande biskopskall närvara vid kyrkomötets sammanträden samt att de skall fåväcka motioner, delta i kyrkomötets överläggningar och ställayrkanden, men delta i besluten bara om de är ledamöter avkyrkomötet.Frågan om biskoparnas ställning i kyrkomötet har varit föremålför kyrkomötets behandling under1980-talet. Frågan har gällt om biskoparna -- i likhet med vadsom gällde före kyrkomötesreformen -- skall varasjälvskrivna ledamöter i kyrkomötet. Vid kyrkomöteavslogs en motion om självskrivenhet för biskoparna som väcktsunder föregående kyrkomöte. När motionen återkom 1985 bifölls den av kyrkomötet.1986 beslöt regeringen låta utvärdera kyrkomötesreformen. 1988års kyrkomöte överlämnade tre motioner i ärendet till regeringenför beaktande i det pågående utvärderingsarbetet. Sedanutvärderingen redovisats, bl.a. med bedömningen att kyrkomötetskulle vinna på att biskoparna blev självskrivna ledamöter (s.36), behandlade kyrkomöte ett förslag frånsvenska kyrkans centralstyrelse om självskrivenhet förbiskoparna i kyrkomötet. Kyrkomötet, som avslog förslaget,hemställde i stället hos regeringen om sådan lagändring attbiskoparna och biträdande biskopen ges förslagsrätt ikyrkomötet.Biskoparnas ställning i kyrkomötetMotionernaI de båda följdmotionerna till propositionen och i motionernaK610 och K638 yrkande 2 från den allmänna motionstiden 1990begärs att biskoparna skall vara självskrivna ledamöter ikyrkomötet.I motion 1990/91:K43 av m.fl. (fp) framhållsatt en biskop bör stå fri från de väljargrupper inom som kandiderar till beslutande organ på olika nivåer ochatt detta uppnås om biskoparna blir självskrivna ledamöter.Dessutom framhålls att den s.k. dubbla ansvarslinjen,innebärande att kyrkans organ bygger på en förening avprästerlig ämbetsförvaltning och folkligt förankradsjälvstyrelse, ofta ansetts grundläggande för svenska kyrkansorganisation. Den kommer till uttryck i biskopenssjälvskrivenhet som ordförande i stiftsstyrelsen och ikyrkoherdens självskrivna ledamotskap i kyrkorådet. Motionärernahänvisar också till att alla andra lutherska kyrkor ochtroligtvis alla andra kristna kyrkor ger sina biskopar rösträtti sina beslutande församlingar. Slutligen framhålls i motionenatt kyrkomötet både 1985 och 1988 enhälligt begärt attbiskoparna skall ges rösträtt i kyrkomötet genom att de gessjälvskriven ställning, och att beslut deladekyrkomötet i två närmast lika stora grupper för och emot. Dennamotion, liksom motion 1989/90:K610 (fp), innehåller förslag tilländring i lagen om och i lagen om kyrkomötet.I motion 1990/91:K44 av m.fl. (m) hänvisastill episkopala tradition som kommer tilluttryck i biskopens självskrivenhet som ordförande i domkapitletoch stiftsstyrelsen. Mot bakgrund av att biskopen inte bara ärstiftets främste företrädare för ämbetet utan även när detgäller organisation och verksamhet är det enligt motionärernasjälvklart att biskopens ställning på kyrkomötet måste stärkas.Motionärerna hänvisar till att en betydande minoritet ikyrkomötet ville ge biskoparna självskrivenhet och understrykerdet viktiga och nödvändiga i att biskoparna återigen blirsjälvskrivna i kyrkomötet. Också i motion 1989/90:K638 (m)framhålls mot bakgrund av episkopala strukturdet närmast självklara i att biskopen skall vara självskrivenledamot i kyrkomötet.UtskottetBakom propositionens förslag när det gäller biskoparnasställning i kyrkomötet ligger en hemställan årskyrkomöte. Enligt utskottets mening finns det inte anledning attfrångå kyrkomötets ställningstagande i denna fråga. Motionerna1989/90:K610 och 1989/90:K638 yrkande 2 samt 1990/91:K43 och1990/91:K44 avstyrks således. Propositionen tillstyrks i dennadel, liksom när det gäller frågan om behörighet tillbiskopstjänster och biträdande biskopens jämställdhet med övrigabiskopar i kyrkomötet.Propositionens förslag gäller bl.a. ändring i lagen om . Sådan ändring skall enligt punkt 9 första stycketövergångsbestämmelserna till regeringsformen beslutas på sammasätt som huvudbestämmelserna i riksdagsordningen. Om ärendetinte skall vila över ett riksdagsval krävs viss kvalificeradmajoritet i riksdagen.För att de av regeringen föreslagna lagändringarna i enlighetmed propositionen skall kunna träda i kraft den 1 juni 1991krävs således att tre fjärdedelar av de röstande och minsthälften av ledamöter förenar sig om beslutet.I propositionen framhålls att det får ankomma på kyrkomötetatt genom kyrklig kungörelse meddela de föreskrifter som behövsi fråga om biträdande biskopens möjlighet att ta del ikyrkomötets beredning av dess ärenden. Av andrakyrkolagsutskottets betänkande 1990:4 framgår att biträdandebiskopen avsågs jämställas med övriga biskopar när det gällerbl.a. ledamotskap i läronämnden, men att detta inte särskiltbehövde anges i arbetsordningen eftersom biträdande biskopenfick anses omfattad av de bestämmelser som rör biskop. Motbakgrund av att den nu aktuella propositionen konsekvent skiljermellan den som innehar tjänst som biskop och den som innehartjänst som biträdande biskop får det ankomma på kyrkomötet attmeddela de föreskrifter som behövs för att uppnåöverensstämmelse i redaktionellt hänseende. Det ankommer ocksåpå kyrkomötet att besluta de föreskrifter som behövs i fråga omförslagsrätt för biskoparna utöver motionsrätten.Utnämning av biskoparMotionernaI två motioner från den allmänna motionstiden --1989/90:K620 av () och 1989/90:K631 av LarsAhlmark m.fl (m) -- begärs att regeringens befattning medutnämningen av biskop skall upphöra. I den förstnämnda motionenframhålls att biskoparnas viktigaste uppgift är att vara andligaledare för sina stift. Motionären framhåller att svenska kyrkanpå senare år fått allt större inflytande över sina egna inreangelägenheter och att ett naturligt steg vidare på den vägenvore att nu låta kyrkan själv få tillsätta sina biskopar utaninblandning från statsmaktens sida. En sådan reform skulle ökaklarheten i ansvarsfördelningen mellan kyrkan och samhället iövrigt. Praktiskt kunde tillsättningsförfarandet enligt motionengå till så att fick övertaregeringens roll.I motion K631 (m) understryks att val av biskop uppenbarligenär en fråga som det borde ankomma på kyrkan att självständigtbesluta i. Enligt motionärerna är det högst otidsenligt attsvenska kyrkan inte har förtroende att utse sina biskopar.Vidare sägs att regeringens inblandning ger utrymme för godtyckeoch otillbörlig påverkan.BakgrundEnligt 11 § andra stycket lagen (1982:942) om svenska kyrkanutnämner regeringen till ärkebiskop eller biskop en av de tresom har föreslagits i den ordning som föreskrivs i lag. Gällanderegler i lagen (1963:633) om biskopsval innebär i korthet attbiskopen utses av regeringen efter förslag från domkapitletsledamöter samt präster och lekmän i stiftet.Frågan om förfarandet vid utnämning av biskop har behandlatsav utskottet . Ibetänkandet KU1983/84:12 fann utskottet inte skäl föreligga attföreslå en ändring i gällande regler om biskopsutnämning. Dennaståndpunkt vidhölls i betänkandet KU1984/85:3. Utskottetpåpekade då vidare att biskoparna är chefer för domkapitlen,vilka är statliga förvaltningsmyndigheter under regeringen,medan centralstyrelsen avsågs bli en förvaltningsmyndighet underkyrkomötet.1986 års kyrkomöte behandlade frågan om utnämning av biskopmed anledning av ett motionsyrkande om att utnämningsrättenskulle flyttas över till centralstyrelse.Kyrkolagsutskottet hänvisade till att regeringens rätt attutnämna biskoparna har sin grund i det nuvarande förhållandetmellan staten och kyrkan. Som chefer för domkapitlen ärbiskoparna i administrativt hänseende underställda regeringen.Svenska kyrkans centralstyrelse är däremot i konstitutionellthänseende en statlig förvaltningsmyndighet under kyrkomötet(punkt 11 övergångsbestämmelserna till regeringsformen och 8§första stycket lagen om ). Kyrkolagsutskottetuttalade att en ordning enligt vilken centralstyrelsen utserbiskopar, vilka är chefer för statliga förvaltningsmyndigheterunder regeringen strider mot den grundlagfästa ordningen när detgäller statsskickets grunder. underströkvidare att domkapitlen också efter ikraftträdandet av kommandenya organisation skulle ha betydelsefulla myndighetsfunktionergentemot de i stiften anställda prästerna som har statligtreglerade tjänster. -- kyrkomöte avslog en motion ifrågan om regeringens befattning med biskopsutnämningar medhänvisning till föregående kyrkomötes ställningstagande.UtskottetEnligt uppgift som utskottet inhämtat är frågan omdomkapitlens konstitutionella ställning och den därmedsammanhängande frågan om utnämning av biskopar för närvarandeföremål för behandling i den s.k. under ledningav hovrättspresidenten . Enligt utskottets meningbör resultatet av denna utredning avvaktas innan tarställning i frågan. Utskottet avstyrker således motionerna1989/90:K620 och 1989/90:K631.Titulära biskopssätenMotionenI motion 1989/90:K613 av () begärs att tjänstsom biträdande biskop skall knytas till ett titulärt biskopssäteinom och vederbörande stift. Motionärenframhåller att rent titulära biskopar inte anses vara iöverensstämmelse med kyrklig tradition. Han hänvisar till attbåde katolska kyrkan och den engelska kyrkan har ett system medhjälp- eller suffragansbiskopar som lyder under residerandeärkebiskopar och biskopar. Dessa hjälp- eller suffragansbiskoparsaknar jurisdiktion över bestämt stift men är formellt knutnatill ett titulärt biskopssäte.BakgrundGenom lagändring infördes möjlighet förregeringen att inrätta en tjänst som biträdande biskop i Uppsalastift (prop. 1989/90:11, KU17), och beteckningen biträdandebiskop i stift infördes i skilda bestämmelser iprästanställningslagen m.fl. lagar. Utgångspunkten förlagändringen var den alltmer ökande arbetsbördan förärkebiskopen, som är biskop i stift. Under 1990inrättade och tillsatte regeringen tjänsten som biträdandebiskop.UtskottetFrågan om titulärt biskopssäte för biträdande biskopen iUppsala stift är enligt utskottets mening i första hand en frågaför . Utskottet anser inte att det finns anledningför att nu ta ställning i frågan. Motion 1989/90:K613avstyrks. beträffande biskoparnas ställning i kyrkomötetatt med bifall till propositionen och med avslag påmotionerna 1989/90:K610, 1989/90:K638 yrkande 2, 1990/91:K43 och1990/91:K44 antar i bilaga 1 intaget förslag till lag om ändringi lagen (1982:942) om ,res. (m, fp)2. beträffande behörighet till biskopstjänsteratt med bifall till propositionen antar regeringensi bilaga 1 intagna förslag till lag om ändring iprästanställningslagen (1988:184),3. beträffande utnämning av biskoparatt avslår motionerna 1989/90:K620 och 1989/90:K631,4. beträffande titulärt biskopssäteatt avslår motion 1989/90:K613.Stockholm den 11 april 1991På vägnarOlle SvenssonNärvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (),(), (), (), AnitaModin (s), (), (), YlvaAnnerstedt (fp), (), (), HansLeghammar (mp), () och (). Biskoparnas ställning i kyrkomötet (mom. 1)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Bakom propositionens" och slutar med "ikraftträdandetuppskjutas" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening talar övervägande skäl för attbiskoparna ges ställning som självskrivna ledamöter ikyrkomötet. Ett skäl är att biskoparna bör stå fria frånväljargrupperna inom . Till detta kommerbetydelsen av den s.k. dubbla ansvarslinjen, som innebär attkyrkans organ bygger på en förening av prästerligämbetsförvaltning och folkligt förankrad självstyrelse, och somkommer till uttryck i biskopens självskrivenhet som ordförande istiftsstyrelsen och i kyrkoherdens självskrivna ledamotskap ikyrkorådet. Biskopens självskrivenhet i stiftsstyrelsernastämmer också helt med den episkopala tradition.Slutligen vill utskottet hänvisa till att alla andra lutherskakyrkor och troligtvis alla andra kristna kyrkor ger sinabiskopar rösträtt i sina beslutande församlingar. Mot dennabakgrund och med hänsyn till de ställningstaganden som gjordesav 1985 och kyrkomöten anser utskottet att biskoparnaåter -- i likhet med vad som gällde årskyrkomötesreform -- bör ges ställning som självskrivna ledamöteri kyrkomötet. Utskottet tillstyrker således motionerna1989/90:K610, 1989/90:K638 yrkande 2, 1990/91:K43 och1990/91:K44.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande biskoparnas ställning i kyrkomötetatt med bifall till motion 1990/91:K43 och medanledning av motionerna 1989/90:K610, 1989/90:K638 yrkande 2 och1990/91:K44 antar i bilaga 2 intaget förslag till lag om ändringi lagen (1982:942) om och lag om ändring i lagen(1982:943) om kyrkomötet.Bilaga 1Reservationens lagförslagFörslag tillLag om ändring i lagen (1982:942) om svenska kyrkanBilaga 2Härigenom föreskrivs att 3--5 §§ lagen (1982:942) om svenskakyrkan1 skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 3 §Kyrkomötet består av Kyrkomötet består avvalda ombud för svenska tvåhundrafemtioen valdakyrkan. Det har ombud för svenska kyrkantvåhundrafemtioen och dem som innehar tjänstledamöter. För som biskop eller biträdandeledamöterna skall finnas biskop i svenska kyrkan.ersättare. För de valda ledamöterna skall finnas ersättare. Den som innehar tjänst som biskop eller biträdande biskop är inte valbar till ledamot eller ersättare.Endast den som tillhör och är myndig kan varaledamot av kyrkomötet eller ersättare för ledamot. 4 §Ledamöterna av Andra ledamöter avkyrkomötet och kyrkomötet än biskop ochersättarna för dessa biträdande biskop samtutses genom indirekta val. ersättarna för dessa ledamöter utses genom indirekta val.Val till kyrkomötet förrättas . Varje val gällerför tiden från att det nyvalda kyrkomötet har samlats till dessdet närmast därefter valda kyrkomötet samlas. Denna tid ärkyrkomötets valperiod. 5 §Kyrkomötet sammanträder varje år.Biskoparna i stiften skallnärvara vid kyrkomötetssammanträden och fårdeltaga i kyrkomötetsöverläggningar, men ibesluten endast om de ärledamöter i kyrkomötet.Denna lag träder i kraft den 1 juni 1991.1 Lagen omtryckt 1988:1429.Förslag tillLag om ändring i lagen (1982:943) om kyrkomötet.Bilaga 2Härigenom föreskrivs att 32 § lagen (1982:943) om kyrkomötetskall upphöra att gälla vid utgången av .