bet · GF01FiU10 · 1991-12-05 00:00:00 — Därmed försvagas löntagarnasinkomster med inemot år 1992.Mot dessa och ytterligare några inkomstminskningar om sammanlagt ca4,skall ställas att momsen sänks med 1,4 miljarderkronor utöver vad som beslutats . Dessutom sänks aktieomsen,aktievinstbeskattningen, reavinstskatten på bostadsrätter,förmögenhetsskatten, arvs- och gåvoskatten m.m. med betydande belopp.Effekten av sådana åtgärder är betydande för en liten grupp avhushåll, men för den privata konsumtionen obetydlig.Som utskottet ser det kommer hela den ökning i den privatakonsumtionen som anges i propositionens bedömning att försvinna om härredovisade förslag beaktas.Med beaktande av vad som sägs i propositionen om den kommunalakonsumtionen och om de nedskurna resurserna till kommunerna tordeockså här en nedrevidering av prognosen vara ofrånkomlig.Den samlade effekten av dessa olika förslag uppskattar utskottettill en neddragning på 0,5--1,av BNP . Det blir således enkraftig ytterligare fördjupning av lågkonjunkturen.Trots den åtstramande innebörden av regeringens förslag innebär denlikafullt en kraftig försvagning av statens finanser. Som redovisas iföljande tabell kommer förslagen att öka budgetunderskottet med ca 15miljarder kronor innevarande budgetår och i storleksordningen 10miljarder kronor på . De aviserade besparingarna kan baradelvis förhindra denna försämring av statsfinanserna.Utskottet delar regeringens uppfattning som den framförs ipropositionen att försvagade offentliga finanser skulle "innebärainflationstryck och stigande räntor med åtföljande negativa effekterför investeringar, tillväxt och välfärd".Effekterna på räntenivån har dock kommit att visa sig snabbare änsom kunnat förutses.Statsfinansiella konsekvenser av regeringens förslagFörändring i förhållande till gällande beslut. Miljarder kronor1991/92 1992/93 HelårInkomster - 3,3 - 10,1 - 10,9Utgifter + 11,6 - 0,2 + 0,9Budgetsaldo - 14,9 - 9,9 - 11,8Aviserade förslag - + 6,3 + 6,3Regeringens inriktning av den ekonomiska politiken kommer också mednödvändighet att få till följd att orättvisorna i samhället ökar.Den av regeringen föreslagna ekonomiska politiken innebär en kraftigsänkning av den totala skattenivån. Det innebär att man underminerarmöjligheterna till en gemensam och solidarisk finansiering av vårtvälfärdssamhälle. Förutom de skattesänkningar som föreslås,aviseras ytterligare mycket betydande sänkningar under kommande år.Därigenom avser regeringen att under en följd av år tvinga ner deoffentliga utgifterna och röja väg för omfattande privatiseringar påsamhällets alla områden.Bördorna i regeringens omfördelningspolitik kommer i huvudsaklöntagar- och barnfamiljerna att få bära. Den tidigare beslutadebarnbidragshöjningen på . per barn och år från den 1januari1992 skjuts framåt. Fördubblingen av egenavgiften förlöntagarna till arbetslöshetskassan (från ca . perår) och slopandet av skattereduktionen för fackföreningsavgifternainnebär försämringar för löntagarna på i genomsnitt ca . per år.Löntagarna kommer även att belastas med de försämringar isjukförsäkringen som kommer att genomföras den 1januari 1993. Häraviseras en minskning av sjukförsäkringsförmåner på omkring5miljarder kronor genom införande av karensdagar eller andraåtgärder. De löntagare som drabbas av arbetsskada kommer att fåförsämrade villkor genom att samordningstiden mellanarbetsskadeförsäkringen och den vanliga sjukpenningen förlängs från 90dagar . Det innebär att den arbetsskadade får 90%ersättning i stället för under en längre tid.Kommunerna kommer att utsättas för kraftiga indragningartill staten. Dessa uppges uppgå till storleksordningen 5--10 miljarderkronor. Detta kommer att påverka möjligheterna för kommunerna att levaupp till de krav och förväntningar medborgarna har på omsorg ochservice inom alla områden.Regeringens förslag på bostadsområdet kommer att leda tillhyreshöjningar. Hyran i nybyggda hus kan komma att stiga med1500--. för en trerumslägenhet på 80 kvadratmeterjämfört med vad det skulle kosta med det av beslutaderäntelånesystemet.Genom den politik som den socialdemokratiska regeringen lade fast ibudgeten och som godkändes av skapades stabilitetkring den svenska kronan. En stark valutareserv kunde byggas upp. Räntorna kunde sänkasmed 3--. Genom den borgerligaregeringens åtgärder och försummelser har denna politik och dessaframgångar underminerats. En valutakris har uppstått som tvingatriksbanken att chockhöja räntorna.Regeringen har försummat att redovisa de starka sidorna i Sverigesekonomi -- den låga inflationen, det förbättrade kostnadsläget, detökade sparandet, de ökade direkt- investeringarna och förstärkningenav bytesbalansen. Därmed har regeringen bidragit till de missförståndom fastheten i valutapolitiken, vilka är orsaken till valutakrisen.Till detta kommer att regeringen genom sina förslag i harskapat osäkerhet om finanspolitiken. Regeringen har gått in för attförst sänka skatterna och sedan se var man kan spara. Därmed harregeringen åstadkommit en försvagning av statsfinanserna med ca 14miljarder kronor.Valutakrisen och den höga räntan som krävdes för att avvärja ettfortsatt valutautflöde är således inte betingad av ekonomi,utan av regeringens agerande och ekonomiska politik.Med hänvisning till vad utskottet här anfört om förväntade effekterav regeringens förslag i proposition 38 vill utskottet bestämt avvisaregeringens inriktning av den ekonomiska politiken.En alternativ inriktning av den ekonomiska politikenGrunden till en ny period av tillväxt, företagande och utvecklinglades av den tidigare socialdemokratiska regeringen. De viktigasteåtgärderna i detta avseende var främst:stabiliseringsavtalet, som effektivt bromsade kostnadsutvecklingen,anslutningen till ecun, som bidrog till att sänka räntenivån,, som ger nya utvecklingsmöjligheter för det svenskanäringslivet,skattereformen, som stimulerar arbete och sparande,arbetsmarknadspolitiken, som är inriktad på yrkesutbildning ochkompetensutveckling.Dessa åtgärder kommer framöver att i betydandeutsträckning bidra till en positiv ekonomisk utveckling.Enligt utskottets uppfattning bör den ekonomisk-politiska strateginför vara följande:Politiken skall stärka förutsättningar att aktivt ochframgångsrikt delta i den internationella integrationen.Politiken skall medverka till att varaktigt stärka konkurrenskraftenför att hävda full sysselsättning och välfärd. Arbetslöshet ochinflation skall bekämpas.Politiken skall bidra till tillväxt genom att stimuleraproduktivitet och sparande. Investeringar i produktion ochinfrastruktur skall ges förtur.Politiken skall bidra till att utjämna levnadsvillkor och skapa enstarkare bas för välfärden genom att arbetslinjen konsekvent hävdas.Politiken skall medverka till en uthållig tillväxt. Konsumtion ochproduktion måste långsiktigt ställas om så att balansen mellan ekonomioch ekologi säkras.Som utskottet ser det står den ekonomiska politiken nu inför tvåhuvuduppgifter. Den ena uppgiften är att bryta den nuvarandelågkonjunkturen. Den andra uppgiften är att främja den ekonomiskatillväxten på längre sikt.Utskottet vill understryka att den ekonomiska politiken måstepräglas av en högre ambition när det gäller tillväxt ochsysselsättning än den som regeringen ger uttryck för. Politiken måstepräglas både av rationalitet och rättvisa. Den måste vara så utformadatt den ger drivkrafter för produktion, sparande och investeringar.Men den måste också vara så utformad att den ger en rättvis fördelningav såväl gemensamma bördor som individuella förmåner.Finanspolitiken måste vara stram i den meningen att den sätterbestämda gränser för de offentliga utgifternas expansion. Men den fårinte utformas så att den blir ett hinder för en återhämtning iekonomin. Den skall ge ett verkningsfullt stöd i kampen motinflationen och den skall bidra till att produktionskapaciteten kanutnyttjas väl. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla attinflationstakten i den svenska ekonomin harnedbringats radikalt. Efter att tidigare ha hört till Europashöginflationsländer har nu lägre inflationstakt än nästan allaeuropeiska länder. har priserna iSverige stigit med . Det är angeläget att framgångarna medinflationsbekämpningen nu förs vidare så att den lågaprisstegringstakten kan bibehållas. Det är därvid av stor vikt attbl.a. utvecklingen av boendekostnaderna och matpriserna särskiltuppmärksammas.En annan central del i inflationsbekämpningen är också att se tillatt driva vidare kraven på ökad konkurrens i mellanleden mellanprimärproducent och konsument. Här är det viktigt attkonkurrenskommitténs förslag kommer till genomförande och att de redanbeslutade skärpningarna behålls.Penning- och valutapolitiken bör också i fortsättningen inriktaspå att värna kronans värde och upprätthålla balans i valutaflödena.Det valutapolitiska samarbetet med EG, som inleddes med den svenskaanslutningen till ecun, har ökat förtroendet för . Dettasamarbete bör vidareutvecklas.Den aktiva arbetsmarknadspolitiken skall medverka till attarbetslösheten bekämpas effektivt i former som överensstämmer med denlångsiktiga inriktningen av den ekonomiska politiken. Arbetslinjenskall hävdas och utbildning och kompetenshöjning måste utgöra defrämsta medlen.Tillväxten och miljönArbete, välfärd, trygghet och rättvis fördelning är hörnstenarna idet svenska samhällsbyggandet. För att trygga välfärden också på långsikt måste tillväxten ske på ett sådant sätt att miljön och människorshälsa inte skadas. Målen måste vara att uppnå bättre miljö och hälsasamtidigt med en ekonomisk utveckling.Utskottet kommer senare i betänkandet bl.a. att mer utförligt ta uppfrågor om inriktningen av budgetpolitiken och arbetsmarknadspolitiken.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi18 (s) yrkande 1 iberörd del, yrkandena 2 och 4.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med"På samma" och slutar med "och 17" bort ha följande lydelse:Den kritik som i motion Fi15 (v) riktas mot den tidigaresocialdemokratiska regeringen är enligt utskottets mening i långastycken egendomlig. Den kraftiga devalveringen , somframtvingades av de borgerliga regeringarnas politik under slutet av1970-talet, ser motionärerna som orsaken till alla svårigheter somdärefter har belastat den svenska ekonomin.Vad alternativet skulle ha varit framgår inte av motionen. Menfrågan inställer sig vad som skulle ha hänt med t.ex. sysselsättningenoch de höga regionalpolitiska ambitionerna -- mål för den ekonomiskapolitiken som i olika sammanhang ställt sig bakom -- ominte den socialdemokratiska regeringen vågat ta ansvar för den politiksom man såg sig tvingad att föra. I nu aktuell motion hävdar ocksåvänsterpartiet att krav måste ställas på strukturella förändringar iekonomin. Men som man sagt nej till skattereformen,stabiliseringsavtalet och anknytningen av den svenska kronan tillecun, upprepas i motionen det bestämda avståndstagandet till ettEG-medlemskap. I motionen vill man nu i betydande utsträckningtillföra kommunerna mer resurser. Utskottet anser att den ekonomiskapolitik som presenteras i motion Fi15 (v) icke äracceptabel.Även om utskottet kan dela vissa synpunkter vad avsersjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen som framförs i motionenavstyrker utskottet med hänvisning till det anförda motion Fi15 (v)yrkandena 1, 14, 15 och 17.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med avslag på proposition 1991/92:38 yrkande 7 ochmotion 1991/92:Fi15 yrkandena 1, 14, 15 och 17 godkänner vad somförordats i motion 1991/92:Fi18 yrkandena 1 i denna del, 2 och 4 samtsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (mom. 2), Per , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32 börjar med"anser" och på s. 33 slutar med "Fi19yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion Fi19 (s) anser utskottet attdet är angeläget att arbetet med att förnya arbetslivet fullföljs medden inriktning som angetts av den tidigare socialdemokratiskaregeringen. Det gör att de propåer som kommer från den borgerligaregeringen om att minska anställningstryggheten och att tunna utmedbestämmandet i företagen bör avvisas av . Vidare börriksdagen understryka de s.k. MBL-medlens roll för löntagarnasmöjligheter att bygga upp sin kompetens för ett aktivtförändringsarbete.Utskottet biträder också motionärernas förslag att arbetslivsfondenbör få i uppdrag att i stor skala informera om vilken betydelse ettaktivt förändringsarbete ute på arbetsplatserna har förproduktiviteten. I samarbete med produktivitetsdelegationen har fondenvisat hur produktiviteten kan förbättras om arbetet organiseras på ettannat sätt. Det är viktigt att fonden får ett särskilt uppdrag atttillsammans med arbetsmarknadens parter fullfölja dessa aktiviteter.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande arbetsmarknadspolitiska åtgärderatt med bifall till motion 1991/92:Fi19 yrkandena 1 och 2samt med avslag på motionerna 1991/92:Fi7 yrkande 2 och 1991/92:Fi15yrkande 20 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om förnyelsen av arbetslivet och om en av arbetslivsfondenordnad informationskampanj kring dessa frågor,3. Åtgärder inom byggsektorn (mom. 3), Per , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med"framhåller i" och slutar med "Fi18 (s) yrkande 6"bort utgå,dels att den del av utskottets yttrande på s. 33 som börjar med"framhåller också" och slutar med "A2 (s) yrkande 5"bort ha följande lydelse:I den socialdemokratiska partimotionen Fi18 redovisas åtgärder sominnebär att en årlig nyproduktion på 30000--40000 lägenheter kansäkras . Härtill kommer behovet av en betydandeombyggnadsverksamhet. har den socialdemokratiskaregeringen genom dispensbeslut gett om- och nybyggnadsverksamhetensamma villkor. Ombyggnadsverksamheten har därför ökat. För attmotverka den stigande arbetslösheten inom byggsektorn behöversärskilda åtgärder vidtas för att stimulera ombyggnadsverksamhetenytterligare. Ett särskilt investeringsbidrag för ombyggnader avlägenheter bör därför införas i enlighet med förslaget i densocialdemokratiska partimotionen Fi18. Till ombyggnader av lägenhetersom igångsätts bör sålunda bidrag kunna utgå inom en ram av500 milj.kr. Det bör ankomma på regeringen att utforma de närmarereglerna härför.Därutöver måste enligt utskottets mening ytterligare insatser sättasin för att trygga byggsysselsättningen. En sådan lämplig åtgärd är attanslå medel för att få till stånd en tidigareläggning av kommunalabygginvesteringar. Förutom den positiva effekten på sysselsättningenskulle en sådan åtgärd också bidra till att nödvändiga kommunalainvesteringar stimuleras. Många kommuner har ett stort uppdämtbehov av såväl nyinvesteringar som underhållsåtgärder när det t.ex.gäller skollokaler och VA-anläggningar.Ett räntebidrag för tidigarelagda kommunala bygginvesteringar börenligt utskottets mening införas. I första hand bör bidraget avseprojekt som bedöms viktiga ur sysselsättningssynpunkt. Räntebidragenbör utgå av och avse räntekostnaden för iprojektet nedlagt kapital. Bidrag bör endast utgå till investeringarsom påbörjas före . Den totala ramen för verksamhetenbör fastställas till 780 milj.kr. varav 150 milj.kr. kan beräknasbelasta /92.Förslaget i motion A1 (v) yrkande 1 får därmed anses ha blivittillgodosett.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande åtgärder inom byggsektornatt med anledning av motionerna 1991/92:Fi18 yrkande 6,1991/92:A1 yrkande 1 och 1991/92:A2 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört om investeringsbidrag förombyggnader och om stimulans av kommunala bygginvesteringar,4. Forskning och utbildning (mom. 4), Per , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 34 som börjar med"har" och slutar med "Fi18 (s) yrkande 7" bort haföljande lydelse:Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motion Fi18 att detfinns ett stort behov av att öka grundutbildningen inom högskolan. Detär också av största betydelse att högskolorna får bättre möjligheteratt bedriva forskning av hög kvalitet. Vid utbyggnaden ochutvecklingen av grundutbildning och forskning bör främst de mindre ochmedelstora högskolorna prioriteras. bör anvisa ytterligare500 milj.kr. fr.o.m. /93 för insatser inomutbildning och forskning.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande forskning och utbildningatt med bifall till motion 1991/92:Fi18 yrkande 7 samtmed anledning av motion 1991/92:Fi13 yrkande 4 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om utbildningoch forskning,5. Investeringar i trafikens infrastruktur (mom. 5), Per , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med"framhåller" och på s. 35 slutar med "Fi18 (s) yrkande8" bort ha följande lydelse:Som framförs i motion Fi18 (s) är väl utvecklade kommmunikationerinom landet en förutsättning för att svenska mindre och medelstoraföretag skall kunna hävda sina positioner som leverantörer till desvenska internationaliserade storföretagen.Våren 1991 anvisade för investeringari trafikens infrastruktur utöver ordinarie anslag. Dessutomfastställdes en planeringsram på 20 miljarder kronor.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är angeläget attredan beslutade infrastrukturprojekt genomförs så snart som möjligt.Det gäller bl.a. som senarelagts av den nya regeringen.Som begärs i motion Fi18 (s) bör regeringen ge trafikverken iuppdrag att upprätta en plan för viktiga infrastruktursatsningar somär möjliga att projektera för igångsättning inom enram på utöver tidigare beslutade planeringsramar.Utskottet anser således att motion Fi18 (s) yrkande 8 bör bifallasav . Därmed blir syftet med motionerna Fi13 (nyd) yrkande 4 idenna del och Fi15 (v) yrkande 18 till väsentlig del tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande investeringar i trafikens infrastrukturatt med bifall till motion 1991/92:Fi18 yrkande 8 samtmed anledning av motionerna 1991/92:Fi13 yrkande 4 i denna del och1991/92:Fi15 yrkande 18 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om projektering av infrastrukturinvesteringar,6. Företagshälsovården (mom. 7), Per , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 36 som börjar med"framhåller" och slutar med "Fi19 (s)yrkandena 3 och 4" bort ha följande lydelse:Statsbidraget till företagshälsovård har fått en delvis nykonstruktion vars uttalade syfte är att stimulera en större andel avsmåföretagen att ansluta sig till företagshälsovården. Om integrundbidraget höjs enligt den tidigare regeringens beslut motverkasdetta syfte.Det är enligt utskottets mening viktigt att företagshälsovården fåren bred anslutning bland företagen. Avsikten är nämligen attföretagshälsovården skall spela en mer aktiv roll i förändringsarbetetute på arbetsplatserna. Företagshälsovården är en viktigt resurs förarbetsgivaren i det föreliggande arbetsmiljöarbetet och i det aktivarehabiliteringsarbetet. Det är därför viktigt att arbetsgivarna i änhögre grad har tillgång till denna resurs, eftersom arbetsgivarensansvar ökar både för kostnader föranledda av dålig arbetsmiljö och avdet aktiva rehabiliteringsarbetet.I likhet med vad som sägs i motion Fi19 (s) bör således det tidigarebeslutet ligga fast och grundbidraget höjas till . fr.o.m. 1992.Riksdagen bör göra ett uttalande av denna innebörd.Frågan om företagshälsovårdens finansiering och organisationprövades av så sent som . Beslutet tillkom efteren grundlig översyn som finns redovisad i promemorian (Ds1990:42)Företagshälsovård i omvandling. Utskottet delar mot denna bakgrundmotionärernas uppfattning att det inte ter sig erforderligt att nugöra en ny översyn av samma problematik.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande företagshälsovårdenatt med bifall till motion 1991/92:Fi19 yrkandena 3 och 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om enöversyn av företagshälsovården och om betydelsen av ett höjtgrundbidrag till företagshälsovården,7. EG-anpassning av de svenska jordbrukspriserna (mom. 10), Per , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 37 börjar med"har" och på s. 38 slutar med "Fi18 (s) yrkande 3"bort ha följande lydelse:På många samhällsområden pågår en successiv anpassning tillEGs regelsystem. Som anförs i motion Fi18 är det av stor vikt attdenna anpassning sker även på jordbrukets område och på ett sådantsätt att svensk jordbruksnäring och livsmedelsindustri frånkonkurrenssynpunkt står väl rustade vid ett inträde i den gemensammamarknaden. Fortsatt sänkta matpriser är ett konsumentintresse. Det ärsåledes viktigt från såväl konsument- som producentsynpunkt attnärmandet till EGs prisnivå kan påbörjas . mening följer regeringen noga utvecklingen påområdet, bl.a. de effekter sänkningen av gränsskyddet fått och kankomma att få för import- och producentpriser.Enligt finansutskottets mening bör det ankomma på regeringen att ianslutning till budgetpropositionen redovisa de förslag som krävs föratt en anpassning till EGs priser skall komma till stånd i god tidföre ett svenskt inträde i den gemensamma marknaden.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet biträder motion Fi18(s) yrkande3.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande EG-anpassning av de svenska jordbruksprisernaatt med bifall till motion 1991/92:Fi18 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om behovet avett skyndsamt förslag om EG-anpassning av de svenskajordbrukspriserna,8. taxepolitik (mom. 11), Per , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar med"anför" och på s. 39 slutar med "motion Fi18 (s)yrkande 5" bort ha följande lydelse:Liksom motionärerna anser utskottet att det är olyckligt med eninflationsuppdrivande utveckling av teletaxorna i ett läge närinflationsbekämpningen måste prioriteras. beslut om nyataxor från ligger inte heller i linje med deavsikter som låg bakom vårens riksdagsbeslut. Teletekniken utvecklasmycket snabbt vilket ger betydande produktivitetsvinster och sänktakostnader. Så t.ex. har arbetsproduktiviteten ökat med sammanlagt20% de senaste två åren.I likhet med motionärerna anser utskottet således att vårens beslutbör omprövas och pristaket för telefontaxorna omformuleras. Taket börknytas till den del av verksamheten där verket saknar konkurrens, dvs.till hushållens telefonkostnader. I avvaktan på en sådan förnyadprövning bör ikraftträdandet av de tidigare beslutade ändringarnaskjutas upp . Utskottet tillstyrker således motion Fi18yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande taxepolitikatt med bifall till motion 1991/92:Fi18 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om uppskov medden för beslutade taxedelegeringen till ,9. Minskning av investeringsbidrag till bostadsbyggande(mom.13), Per , , ,, och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 41 börjar med"pekar" och på s. 43 slutar med "avslås av "bort ha följande lydelse:Vi har i ett förhållandevis stort bostadsbestånd av godkvalitet -- något som till stor del beror på ett långsiktigt ochkonsekvent statligt stöd till bostadssektorn. Trots detta finns detnaturligtvis och ett fortsatt behov av nya bostäder.Med utgångspunkt i uppskattningar av befolkningstillväxt, förväntadhushållsbildning och det kraftigt ökade behovet av bostäder för äldreberäknas det totala behovet av nyproduktion i långtidsutredningen till40000 lägenheter . För att en nyproduktion av denna omfattningverkligen skall uppnås fordras naturligtvis att den kan ske tillrimliga villkor som långsiktigt kan överblickas.