bet · GF01SoU12 · 1991-12-05 00:00:00 — Enligtmotionärernas mening bör begreppet barnomsorg användas fördaghem, familjedaghem och annan barnomsorgsverksamhet.Benämningen förskola bör användas endast för en skolförberedandeverksamhet.I föreskrifter och allmänna råd om enskildaförskolor och fritidshem, SOSFS 1990:2, bilaga 2, redovisasdefinitioner och begrepp för barnomsorgen och dess olikaverksamhetsformer enligt följande. Barnomsorg omfattarenligt verksamhetsformerna förskola, öppenförskola, fritidshem, familjedaghem inkl. trefamiljssystem,barnvårdare och lekterapi för barn på sjukhus. Förskola ärenligt föreskrifterna ett gemensamt namn för pedagogiskgruppverksamhet i daghem och deltidsgrupp.Utskottet gör följande bedömning.Möjligheter har öppnats för en gemensam lokal organisationför barnomsorg och skola. har vidare beslutat om enflexibel skolstart från , och ett arbete med att ta framett gemensamt måldokument för barnomsorg och skola pågår. Ivissa kommuner inrättas särskilda sexårsklasser, i andraintegreras förskolan för sexåringar och grundskolanslågstadium. Utvecklingen går därmed mot att gränserna mellanbarnomsorg och skola blir mer flytande. Mot den nu angivnabakgrunden anser utskottet inte att bör uttala sig fören viss benämning på den skolförberedande verksamheten. Motion1990/91:So634 (m) avstyrks därför.Teknik för flickor i förskolanI motion 1990/91:So607 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som imotionen anförts om långsiktiga mål och teknikprojekt förflickor. För att bryta den snäva arbetsmarknad som kvinnor i daghar bör man, enligt motionärerna, redan i förskolan förändraattityderna. Olika teknikprojekt inom förskolan bör inrättas,där flickor i egna grupper får möjlighet att pröva olikateknikområden. Detta bör enligt motionärerna leda fram till attflickor får en större säkerhet när yrkesvalet inomgymnasieskolan görs.I -- innehåll och arbetssätt förde äldre förskolebarnen (råd från socialstyrelsen1990:4) utvecklas och konkretiseras förskolans innehåll ocharbetssätt för de äldre förskolebarnen utifrån de principer somanges i pedagogiska program. Ett avsnitt (s.78--88) behandlar teknik i förskolan. Enligt de allmänna rådenär en orsak till att man lyfter fram tekniken inom allautbildningar att man vill utjämna könsskillnaderna vad gälleryrken och utbildningsvägar. Ett sätt för detta är att tidigt geflickorna och pojkarna liknande tekniska erfarenheter för att deså småningom skall kunna välja utbildningsvägar utifrån egnaintressen. En medveten pedagogisk verksamhet, där barnskompetens inom teknikområdet utvecklas oberoende av kön, kanenligt få konsekvenser för barnens framtidainställning och yrkesval. Personalen i förskolan uppmanas i deallmänna råden att fundera över hur barnen bemöts ur ettkönsrollsperspektiv och hur ofta flickorna uppmanas att snickra,laga något som gått sönder, undersöka hur dammsugaren fungerareller koppla lyset i dockhuset.Utskottet gör följande bedömning.I allmänna råd betonas vikten av att utjämnakönsskillnaderna när det gäller yrkesval och att som ett leddäri ge flickor erfarenhet av teknik redan i förskolan. Motion1990/91:So607 (s) får därmed anses tillgodosedd och avstyrksdärför.Invandrar- och flyktingbarn i förskolan m.m.Fr.o.m. har den tidigare förordningen omstatsbidrag till hemspråksträning i förskolan ersatts med nyaregler i förordningen (1991:708) om statsbidrag till invandrar-och flyktingbarn i förskolan. budgetproposition, bil.7 (s. 135), uppgavs som skäl för att införa nya regler attantalet inskrivna barn i förskolan med annat hemspråk än svenskaökat med 3 000 barn . En bidragandeorsak till detta var, enligt propositionen, att allt flerflyktingbarn kommit in i barnomsorgen. De tidigare reglerna förstatsbidrag till hemspråksträning i förskolan ansågs hadetaljstyrt stödet på ett sätt som kunde ha försvårat etteffektivt resursutnyttjande. De nya reglerna medger enligtpropositionen en friare resursanvändning som väntas innebära attfler invandrar- och flyktingbarn i förskolan får del av stödet,anpassat till olika behov, t.ex. hemspråksträning, tvåspråkigpersonalförstärkning, föräldrautbildning och kunskaps- ochmetodutveckling.Enligt föreskrifter innebär de ändradestatsbidragsreglerna inget förändrat ställningstagande frånstatsmakternas sida till barns behov av att få stöd i både sittmodersmål och svenska som andraspråk (SOSFS [S] 1991:3, avsnitt13).I motion 1990/91:So603 av () hemställs attregeringen ges till känna vad i motionen anförts om behovet avträning och stimulans i svenska språket för invandrar- ochflyktingbarn i förskolan. Språket är nyckeln till kommunikationoch därigenom en förutsättning för delaktighet och gemenskap,påpekar motionären. Barn som inte kan svenska så bra hamnar lättpå efterkälken. kompenserar man sig på annat sätt,vilket kan leda till psykiska problem och social oro. Motionärenhar främst invandrarbarnen i åtanke och anser att när en friareresursanvändning beträffande statsbidraget till invandrar- ochflyktingbarn införs, behovet av träning och stimulans i svenskaspråket särskilt bör uppmärksammas.I motion 1990/91:So627 (v) begärs ett tillkännagivandetill regeringen om vad som i motionen anförts om stöd till barnmed särskilda behov (yrkande 5). Barnomsorgen måste ha enkvalitet som tillgodoser stöd och stimulans i utvecklingen förde barn som behöver särskilt stöd, anför motionärerna.Invandrar- och flyktingbarn behöver stöd i form av bl.a.modersmålsträning, påpekar motionärerna vidare. Motionärernatror att den nya konstruktionen för utbetalning av bidrag tillinvandrar- och flyktingbarn i förskolan är bra, men ifrågasätterom anslaget överensstämmer med behoven.I motion 1990/91:So333 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som imotionen anförts om möjligheten till barnpassning för attinvandrarkvinnor skall kunna delta i svenskundervisning(yrkande 2). Många invandrarkvinnor blir isolerade frånkontakter utanför hemmet och kommer därför på efterkälken närdet gäller att lära sig svenska, anför motionärerna. Det ärdärför viktigt att de ges möjlighet till barnpassning under detimmar undervisningen i svenska pågår.Enligt föreskrifter om statsbidrag tillkommunerna för barnomsorg är det i högsta grad angeläget attkommunen anordnar barnomsorg för barn till flyktingar ochasylsökande medan föräldrarna deltar i svenskundervisning.Statsbidrag för sådan verksamhet kan erhållas underförutsättning att verksamheten anordnas så att reglerna förstatsbidrag till daghem, deltidsgrupp eller öppen förskolauppfylls. I de fall kommunerna ordnar andra former avbarnomsorg, avses den schablonersättning som lämnas tillkommunerna för mottagande av flyktingar och asylsökande täckadessa kostnader (SOSFS 1991:3, avsnitt 14).Utskottet gör följande bedömning.De nya reglerna för statsbidrag till invandrar- ochflyktingbarn i förskolan ger kommunerna möjligheter till enfriare resursanvändning . Utskottet förutsätter attkommunerna uppmärksammar invandrar- och flyktingbarnens behov avspråkträning. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionerna /91:So603 (s) och 1990/91:So627 (v) yrkande 5.Utskottet avstyrker motion So333 (fp) yrkande 2 med hänvisningtill att möjligheter till statsbidrag för verksamheten finns ochtill vad uttalat om det angelägna i attkommunerna anordnar barnomsorg för barn till föräldrar somdeltar i svenskundervisning.Samisk barnomsorgMotionenI motion 1990/91:So609 av () hemställsatt regeringen ges till känna vad som i motionen anförts om delssamernas rätt att själva ta ansvar för barnomsorgen (yrkande1), dels medel till sameskolstyrelsernas verksamhet med samiskbarnomsorg (yrkande 2). Motionären anser att samerna självaskall kunna utforma och ta ansvar för att utveckla sitt språkoch sin kultur. För att undvika lokala friktioner och medkännedom om den utveckling mot ökad decentralisering som pågårföreslår motionären att sameskolstyrelsen även ges möjlighet attanordna samisk barnomsorg genom att medlen för denna verksamhetadministreras av sameskolstyrelsen. Sameskolstyrelsen harinskrivet i sin förordning att dess uppgift är att följa densamiska undervisningen från förskola till vuxennivå.BakgrundEn särskild sakkunnig fick i uppdrag att göra enöversyn av den samiska kulturens fortbestånd och utveckling.Översynen redovisades i departementspromemorian Samisk kultur,Ds 1989:38. Utredaren föreslog i promemorian dels ett särskiltstimulansbidrag för samisk barnomsorg ,dels att medel skulle utgå för en verksamhet med enförskolekonsulent, knuten till sameskolstyrelsen, också undertre år.Förslagen i utredningsrapporten har remissbehandlats ochredovisades budgetproposition, prop. 1989/90:100,bil. 10, s. 88--95. Förslagen beträffande samisk barnomsorgledde emellertid inte till något förslag från regeringen.Samerättsutredningen överlämnade sittslutbetänkande (SOU 1990:91) Samerätt och samiskt språk. Ioktober 1990 utgavs underlagsrapporten (SOU 1990:89) Språkbyteoch språkbevarande. I den sistnämnda rapporten anförs att det påalla nivåer, från förskolan och uppåt, borde finnas ett heltsamiskt alternativ. I samerättsutredningens slutbetänkandeerinras om förslaget i Ds 1989:38 (se ovan) om bl.a.stimulansbidrag till samisk förskola.Utbildningsminister har i ett frågesvar i riksdagenden uppgivit att det inom regeringskanslietpågår ett arbete med målet att en sameproposition, i vilkensamtliga betänkanden från samerättsutredningen blir föremål förbedömning, skall kunna presenteras för under år 1992.Här kan också nämnas att flera internationella konventioneroch överenskommelser tar upp frågan om språkliga minoritetersrättigheter, t.ex. Unescokonventionen angående diskriminering iutbildningen, FNs konvention om medborgerliga och politiskarättigheter och om urbefolkningars rättigheter.Minoritetsspråkens ställning har vidare ägnats storuppmärksamhet i och har också blivit en angelägenfråga inom EG. har bl.a. antagit en resolutionsom rekommenderar EGs medlemsstater att lagstifta så attminoritetsspråk kan användas vid lokala och regionalamyndigheter och förvaltningsorgan.Tidigare behandlingMed anledning av en motion om modersmålsträning församebarn uttalade utskottet att det delade motionärens åsikt omvikten av att de samiska barnen inte utestängdes frånmöjligheten att aktivt ta del av sitt modersmål och sittkulturarv. Utskottet konstaterade att frågor som berör detsamiska språkets ställning i var föremål för olikautredningar. Utskottet ansåg att resultatet av dessa utredningarborde avvaktas och avstyrkte den då aktuella motionen(1988/89:SoU13, s. 4, res. vpk).Ett yrkande motsvarande det nu aktuella yrkande 2 av sammamotionärer (vpk) avstyrktes av utskottet medhänvisning till samerättsutredningens då pågående arbete(1990/91:SoU2 s. 40) (res. v och mp).Utskottets bedömningUtskottet anser inte att kommande ställningstagandetill samepropositionen bör föregripas och avstyrker därförmotion 1990/91:So609 (v) yrkandena 1 och 2.Ökat stöd till barnvårdartjänsterStatsbidrag till kommunens kostnader för barnvårdare söks ochutgår enligt förordningen (1983:944) om statsbidrag tillkommunerna för stöd och hjälp i boendet (senaste lydelsen i SFS1988:1203). Statsbidrag lämnas med . Bidraget utbetalas oavsett om barnvårdaren har sinorganisatoriska tillhörighet inom den sociala hemhjälpen ellerbarnomsorgen.Socialstyrelsen har i sina Allmänna råd 1988--92 (nr 1987:1) anfört följandeom barnvårdare.Även om föräldrarna numera enligt föräldraförsäkringen hargoda möjligheter att själva vårda sina barn vid sjukdom ärbarnvårdarverksamheten fortfarande ett nödvändigt komplementtill förskoleverksamheten. Vid många tillfällen är det på grundav föräldrarnas arbets- eller studiesituation nödvändigt att deunder barnens sjukdom kan få behovet av barnomsorg tillgodosettgenom kommunernas barnvårdarorganisation. Behov av barnvårdarefinns också för att tillgodose behovet av barnomsorg på s.k.obekväm arbetstid. Dessutom behövs barnvårdare för att avlastaföräldrar till handikappade barn eller i familjer som av andraskäl behöver stöd, s.k. avlösarservice.I motion 1990/91:So617 av () hemställsatt hos regeringen begär förslag på åtgärder för attöka ensamföräldrars tillgång till barnvårdare. anfört följande.Barnvårdare är normalt en person som kommer hem till barn, närde blivit sjuka och inte kan vistas i den ordinariebarnomsorgen. Antalet barnvårdartjänster har minskat ikommunerna och har, på regeringens uppdrag,gjort en kartläggning av ensamföräldrars utnyttjande av dekommunala barnvårdarresurserna.Under 1988 fanns kommunalt anställda barnvårdare i 70 avlandets 284 kommuner. 45 kommuner erbjöd ensamförälder hjälp iform av hemtjänstpersonal och liknande i stället förbarnvårdare.Det behövs en beredskap i kommunerna för ensamföräldrar,ensamboende föräldrar, föräldrar med bristande socialt nätverkeller familjer som drabbas av sjukdom eller av andra skäl råkarin i en krissituation. Det är viktigt för barnet, att enpedagogiskt kunnig och välbekant person kan komma hem, om intemamma eller pappa har möjlighet att stanna hemma med sitt sjukabarn.Barnvårdarna fyller ofta också ett stort antal funktionerförutom att vårda sjuka barn i hemmet. De stöttardagbarnvårdarna vid sjukdom, ledighet och fortbildning.Barnvårdare fungerar som extra stöd i hemmet hos familjer sombehöver sådant stöd. De sköter handikappade barn i hemmet.För att öka möjligheten för ensamföräldrar att få tillgångtill barnvårdare behövs ökade insatser från samhällets sida.Regeringen bör överväga på vilket sätt dessa ökade insatserskall utformas.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet delar uppfattning attbarnvårdarverksamheten är ett nödvändigt komplement tillbarnomsorgen. En särskilt viktig funktion fyller barnvårdare förensamföräldrar och för föräldrar till handikappade barn. Detutgår emellertid statsbidrag till kommunernas kostnader förbarnvårdare, och det bör ankomma på den enskilda kommunen attavgöra vilken omfattning barnvårdarverksamheten skall ha. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion 1990/91:So617 (v).FöräldrautbildningI två motioner från den allmänna motionstiden tas uppbehovet av föräldrautbildning för föräldrar till förskole- ochskolbarn.I motion 1990/91:So622 av m.fl. (v) begärsförslag från regeringen om en föräldrautbildning genomstudieorganisationerna (yrkande 3). anser attdet råder stora brister på föräldrautbildningens område och attlandets studieorganisationer bör ges möjlighet att prioriteradenna verksamhet.I motion 1990/91:So638 av och (båda c) begärs att regeringen skyndsamt lägger fram förslagom en utbyggd föräldrautbildning i enlighet med vad som anförtsi motionen (yrkande 2). togs beslut om denföräldrautbildning som pågår inom mödra- och barnhälsovården,påpekar motionärerna, men någon uppföljning för föräldrar medbarn i högre åldrar har inte skett. Enligt motionärerna behöverföräldrar -- förutom hjälp med barns sociala och psykiskautveckling -- även gedigna kunskaper om effekterna av felaktigasov-, motions- och kostvanor. En utbyggd föräldrautbildningskulle stärka föräldrarna i deras föräldraroll. Motionärernapåpekar vidare att socialutskottet vid upprepade tillfällenpåtalat vikten av insatser när det gäller föräldrautbildningenmen att regeringen ännu inte tagit något initiativ. (Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A812. )Förslag om en utbyggd föräldrautbildning har flera gångertidigare behandlats av utskottet, senast i betänkandet1990/91:SoU2 (s. 43 f.) med anledning av motioner liknande de nuaktuella. Utskottet anförde då följande.Utskottet, som vid upprepade tillfällen påtalat vikten avinsatser när det gäller föräldrautbildningen, konstaterar attregeringen ännu inte tagit något initiativ i saken. Utskottetvidhåller emellertid sin inställning att det måste skapasförutsättningar för en föräldrautbildning för föräldrar tillbarn som passerat spädbarnstiden. En sådan föräldrautbildningskall vara frivillig för föräldrarna, men genomföras så att allaföräldrar får praktiska möjligheter att delta. Utbildningen börbedrivas via barnhälsovård, barnomsorg och skola ochkompletteras med insatser från frivilligorganisationer, såsombarn- och ungdomsorganisationer och studieförbund.Föräldrautbildningens syfte bör vara dels att ge ökade kunskaperom barns utveckling, dels att skapa möjlighet till kontakt ochgemenskap med andra föräldrar och med barnomsorgs- ochskolpersonal. Regeringen bör med utgångspunkt dels i vadutskottet här skisserat, dels i resultaten från det bedrivnaförnyelsearbetet om föräldrautbildning lägga fram förslag tillhur en föräldrautbildning under förskole- och skolår kanutvecklas och stimuleras.Vad utskottet anfört om föräldrautbildning gav riksdagenregeringen till känna (rskr. 5).Den förra regeringen gav i uppdragatt kartlägga och beskriva de förändringar som har skett inombarnhälsovården , bl.a. till följd avverksamhetens integrering i primärvården. I uppdraget ingårockså att i fråga om utveckling, omfattning och innehållredovisa den del av föräldrautbildningen som är kopplad tillbarnhälsovården. Uppdraget skall redovisas senast den 31 januari1992.Regeringen har vidare delat ut medel från allmänna arvsfondentill , , till utvecklande avförbundets föräldrautbildningsverksamhet.Utskottet gör följande bedömning.Riksdagen gav regeringen till känna vad utskottetanfört om behovet av en föräldrautbildning för föräldrar tillförskole- och skolbarn. Därvid uttalades att regeringen bordelägga fram förslag till hur en sådan föräldrautbildning kundeutvecklas och stimuleras. Utskottet vidhåller denna uppfattning.Utskottet utgår från att regeringen, så snart socialstyrelsenredovisat sitt uppdrag om barnhälsovården och den del avföräldrautbildningen som är kopplad till denna, återkommer tillriksdagen med ett förslag om föräldrautbildning i enlighet medutskottets tidigare tillkännagivande. Motionerna 1990/91:So622(v) yrkande 3 och 1990/91:So638 (c) yrkande 2 påkallar därmedingen åtgärd av utan avstyrks.Ändring av socialtjänstlagenI motion 1990/91:So635 (m) yrkas att hosregeringen begär skyndsamt förslag till sådan ändring avsocialtjänstlagen att där klart framgår att vård av egna barnskall betraktas som jämbördigt med motsvarande förvärvsarbete(yrkande 3). Enligt motionärerna visar olika utredningar attbidragstagare med barn i allmänhet betalar mer i inkomstskatt ände får i socialbidrag. I avvaktan på att skattetrycket sänks ochandra ågärder införs för att underlätta för barnfamiljerna attleva på sin lön måste reglerna för socialbidrag ses över.Motionärerna anser att det är orimligt att vård av egna småbarninte berättigar till socialbidrag om inkomsterna i övrigt interäcker till. Socialbidrag är alltid en nödlösning, men när behovdärav trots allt uppstår, bör egen vård av barn jämställas medmotsvarande förvärvsarbete. Detta bör enligt motionärernabeaktas vid den förestående översynen av socialtjänstlagen.Motioner om rätt till socialbidrag vid vård av egna barn harbehandlats och avstyrkts, senasthösten 1990 (1990/91:SoU2 s. 37 f. res. I ett tidigarebetänkande, SoU 1986/87:34 s. 8 f., hänvisade utskottet tilluttalanden som gjordes av i samband medsocialtjänstlagens tillkomst, till innehållet i socialstyrelsensallmänna råd på området samt slutligen till innehållet i en domår 1985 av regeringsrätten, i vilken domstolen avslog en begäranom bistånd i form av socialbidrag i det fall plats hade anvisatsinom kommunens barnomsorg och modern därför hade varitoförhindrad att söka arbete. Vid /85 gjordeutskottet i sammanhanget följande uttalande (SoU 18 s. 9).Utskottet konstaterar för sin del att enhälligauttalanden i samband med socialtjänstlagens tillkomst utgår frånsynen att den som själv kan försörja sig genom eget arbete intebör ha rätt till socialbidrag. Utskottet anser detta vara ennaturlig utgångspunkt även för bedömningen av sådana fall sommotionärerna tar upp. Den som inte har ett arbete bör således ivart fall stå till arbetsmarknadens förfogande. Utskottetkonstaterar att regeringsrättens prejudicerande avgörande går isamma riktning. I den mån det i ett enskilt fall finns särskildaomständigheter som motiverar rätt till bistånd trots att densökande inte vill ställa sig till arbetsmarknadens förfogandefinns möjlighet att efter prövning ändå låta socialbidrag utgå.Utskottet kan således inte acceptera synsättet att var och ensom har barn skall kunna välja att avstå från förvärvsarbete föratt -- om inkomsterna då inte räcker till -- i stället fåsocialbidrag. I första hand måste den enskilda människan självta ansvar för sitt liv och efter förmåga försöka försörja sigoch sin familj. Socialbidraget bör, som framhölls dåsocialtjänstlagen antogs, vara en sista resurs för att tryggaden enskildes försörjning när andra möjligheter tryter.Utskottet kan inte gå med på att socialbidraget skall användassom ett medel för att förverkliga allmänna familjepolitiska mål,som motionsförslaget syftar till.När motsvarande yrkande behandlades vidhöllutskottet sin tidigare ståndpunkt (res. m).Utskottet gör följande bedömning.Socialtjänstkommittén skall enligt sina direktiv göra enöversyn av socialtjänstlagens regler om bl.a. rätten tillbistånd. Utskottet utgår från att den fråga motionärerna tar uppkommer att analyseras av kommittén. Motion 1990/91:So635 (m)yrkande 3 är därmed tillgodosedd och avstyrks därför. beträffande riktlinjer för statsbidrag till alternativadag- och fritidshematt med avslag på motionerna 1991/92:So7 yrkande 1delvis och yrkande 2 delvis, 1991/92:So12 yrkande 1 delvis,1990/91:So226 yrkande 3, 1990/91:So525 yrkande 1,1990/91:So605, 1990/91:So627 yrkande 1, 1990/91:So629 yrkande2, 1990/91:So631 yrkandena 1 och 2, 1990/91:So632 yrkande 2,1990/91:So635 yrkande 4, 1990/91:So636 yrkande 1 delvis och1990/91:So638 yrkande 3 godkänner propositionens förslag tillriktlinjer i denna del för statsbidrag till daghem ochfritidshem som drivs av annan än kommun,res. 1 (s)men. (v) - delvis2. beträffande en plan för utbyggnadenatt avslår motion 1990/91:So627 yrkande 2,men. (v) - delvis3. beträffande barnomsorgsavgiftenatt avslår motion 1990/91:So627 yrkande 7,men. (v) - delvis4. beträffande personalen i förskolanatt med avslag på motionerna 1991/92:So7 yrkande 1delvis och yrkande 2 delvis och 1991/92:So12 yrkande 1 delvisgodkänner propositionens förslag i denna del,res. 2 (s) - delvismen. (v) - delvis5. beträffande personalinflytande och brukardemokratiatt avslår motionerna 1991/92:So12 yrkande 2 och1990/91:So627 yrkande 8,res. 3 (s) - motiv.men. (v) - delvis6. beträffande fortbildning m.m. för personalenatt avslår motionerna 1990/91:So627 yrkande 4 och1990/91:So632 yrkande 4,men. (v) - delvis7. beträffande rekrytering av män till barnomsorgenatt avslår motion 1990/91:So631 yrkande 3,8. beträffande statsbidrag till deltidsförskoloratt med anledning av motionerna 1991/92:So8 och1990/91:So602 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,res. 4 (s)9. beträffande statsbidrag till dagbarnvårdares egna barnatt avslår motionerna 1991/92:So9, 1991/92:So11,1991/92:So13, 1991/92:So14, 1990/91:So308 yrkande 3,1990/91:So610, 1990/91:So619, 1990/91:So620 och 1990/91:So632yrkande 1,res. 5 (s) - motiv.10. beträffande dagbarnvårdares möjlighet att startapersonalkooperativatt avslår motion 1990/91:So625,res. 6 (s) - motiv. beträffande valet av driftsform för personalkooperativatt avslår motion 1990/91:So632 yrkande 3,res. 6 (s) - motiv. beträffande stöd till föräldrakooperativatt avslår motion 1991/92:So10 yrkande 2,res. 6 (s) - motiv. beträffande den kommunala könatt avslår motion 1990/91:So613,res. 6 (s) - motiv. beträffande statsbidrag till heltidsförskolor i regiatt avslår motion 1990/91:So602 yrkande 2,15. beträffande lagstadgad rätt till barnomsorgatt avslår motionerna 1991/92:So7 yrkande 3,1990/91:So627 yrkande 3, 1990/91:So636 yrkande 1 delvis ochyrkande 2 och 1990/91:So637,res. 7 (s)men. (v) - delvis16. beträffande rättssäkerhet m.m. inom barnomsorg i enskildregiatt avslår motionerna 1991/92:So7 yrkande 4,1991/92:So10 yrkande 1 och 1990/91:So629 yrkande 1,res.