bet · GE01JuU16 · 1991-03-12 00:00:00 — 1990/91JuU16ANDRA HUVUDTITELN I proposition 1990/91:100, bilaga 4 (),har regeringen föreslagit att för /92till anvisa ett ramanslag på ,till Domstolarna m.m. anvisa ett ramanslag på 2 164 214 000kr.,till Utrustning till domstolar m.m. anvisa ettreservationsanslag på . 1990/91:Ju402 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en översyn av 6 kap. 1 § lagen om offentliganställning.1990/91:Ju404 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar att nuvarandeutskrivningsnämndsorganisation bevaras så som föreslagiti motion 1990/91:So42,2. att till Domstolarna anvisar 2 151 214 000 kr.eller . mindre än vad regeringen föreslagit.1990/91:Ju405 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär att en utredning tillsättsmed uppgift att föreslå åtgärder för att stärka domstolarnasoberoende och målsägandenas ställning i enlighet med vad somanförts i motionen.1990/91:Ju407 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ekonomiska medel för informationsinsatser.1990/91:Ju701 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring i förfarandetvid tillsättning av domartjänster som förordats i motionen.1990/91:Ju702 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att möjligt återinföra de regler som tidigaregällt för såväl antalet nämndemän som mandatperiodens längd.1990/91:Ju704 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag omsnabbare handläggning och beslut vid skattskyldigs besvär övertaxering.1990/91:Ju707 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom behovet av en översyn av jävsreglerna i vadgäller åklagares möjlighet att utse sakkunniga.1990/91:Ju708 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utökad möjlighet till förenkladdomstolsprövning av konsumenttvister.1990/91:Ju714 av m.fl. (fp, m, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att lagen(1929:145) om skiljemän bör bli föremål för en översyn.1990/91:Ju716 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsådan ändring i gällande regler att hälso- och sjukvården fårersättning för sina kostnader vid avgivande av utlåtanden påbegäran av domstol.1990/91:Ju806 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nödvändigheten av att vidta åtgärder föratt skapa ändamålsenliga lokaler för tingsrätterna i Stockholmslän.1990/91:Ju810 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om domstolsväsendets situation.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sk636.1990/91:Ju821 av m.fl. (c) vari yrkas54. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skydd för vittnen och påföljden förbrottet övergrepp i rättssak.1990/91:Ju828 av m.fl. (fp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fortsatt delegering av arbetsuppgifterinom domstolsväsendet,11. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om meritvärdering och snabbhet idomarutbildningen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av hjälpmedel inomdomstolsväsendet.1990/91:Ju831 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning av möjligheten attta bort kravet på medborgarskap vid tjänstgöring i svenskarättsväsendet.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:U520.1990/91:Ju833 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring irättegångsbalken för att säkerställa rätten till opartisklagföring.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:K246.1990/91:Ju835 av m.fl. (v) vari yrkas12. att till Domstolarna m.m. för /92anslår . utöver vad regeringen har föreslagit ellersåledes . enligt vad som i motionen anförtsom att omdisponera pengar.1990/91:Ju842 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att beslutar att till Domstolarna, anslag D 2under andra huvudtiteln, anvisa ett reservationsanslag på2 . för personalförstärkning och utbildningsinsatserför att bredda och höja kompetensen hos dem som dömer ochhandlägger miljöskyddsmål.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Jo816.1990/91:K31 av Hans Leghammar m.fl. (mp)2. att hos regeringen begär förslag till lag somreglerar höga statligt anställda juristers, främst justitierådoch regeringsråd, möjlighet att extraarbeta. InledningDomstolsväsendet ingår i försöket med treåriga budgetramar.För domstolsväsendets del lades verksamhetens inriktning ochmedelstilldelningen i princip fast (1988/89:JuU14). Dethär behandlade regeringsförslaget avser således itreårsperioden.DomstolsverketMedelsanvisningenRegeringen föreslår att för /92 tillDomstolsverket anvisar ett ramanslag på . (punkt D1, s. 58--60).Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Domstolarna m.m.InledningAnslaget till Domstolarna m.m. omfattar anslagen till deallmänna domstolarna, de allmänna förvaltningsdomstolarna,försäkringsdomstolarna samt hyresnämnderna och bostadsdomstolen.Från anslaget betalas också kostnaderna för de kansligöromål förstatens ansvarsnämnd som fullgörs av hovrätt.Arbetsläget m.m.Beträffande målutvecklingen i domstolarna kannämnas följande.I tingsrätterna har såväl antalet inkomna som antaletavgjorda och antalet balanserade (ännu ejavgjorda) mål ökat. Ökningen i målbalansen uppgår till 3,6 %.Beträffande tvistemålen exkl. gemensamma ansökningar börsärskilt anmärkas att de senaste årens minskning vänts till enökning på inte mindre än -- och vid de tre störstatingsrätterna (, och ) uppgår ökningen avantalet inkomna tvistemål till drygt 17 %.Också i hovrätterna har antalet inkomna, avgjorda ochbalanserade mål ökat. Ökningen är ojämnt fördelad. Antaletinkomna mål till hovrätten över och har ökat med6,medan antalet mål till hovrätten för Nedre harminskat med drygt 13 %.Antalet inkomna mål till högsta domstolen har ökat meddrygt . har avverkningstakten minskat. Balansen harökat med nästan 14 %.I länsrätterna är situationen totalt sett praktiskt tagetoförändrad jämfört med . Antalet inkomna skattemål harökat något. Trots detta har omloppstiden i skattemål sjunkit, omän obetydligt, från 20,2 månader till 19,9 månader.Körkortsmålen tar en allt större andel av resurserna i anspråk-- av det totala antalet inkomna mål uppgår andelen körkortsmåltill jämfört . Här kan också nämnas attantalet inkomna mål enligt socialtjänstlagen (1980:620) ochlagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga harökat medan målen enligt lagen (1988:870) om vård av missbrukarei vissa fall har minskat.I kammarrätterna har antalet inkomna mål ökat . Enmotsvarande ökning av avverkningstakten har emellertid lett balansminskning på . Vid utgången av var avmålen äldre än jämfört år 1989.I regeringsrätten har antalet inkomna mål ökat samtidigtsom avverkningstakten sjunkit. Resultatet är en balansökning pådrygt och en försämring av den inneliggande balansensålder.I försäkringsdomstolarna ökar antalet inkomna mål alltjämtsnabbt () som antalet avgjorda målökat endast marginellt. Balansen har ökat med 21,5 %.Handläggningstiden närmar sig nu två år.I försäkringsöverdomstolen har antalet inkomna mål ökatmed och antalet avgjorda mål . Balansen harökat med knappt 4 %.Utskottet måste för sin del konstatera att arbetsläget idomstolarna alltjämt är ansträngt. har emellertidrekryteringssituationen stabiliserats i fråga om juristpersonali de allmänna domstolarna och de allmännaförvaltningsdomstolarna, och nya reformer kan förutses som enföljd av domstolsutredningens (dir. 1989:56) arbete. Även omutskottet således anser att utvecklingen i domstolarna måsteföljas uppmärksamt vill utskottet också peka på att det ärnaturligt om det pågående förändringsarbetet medför vissapåfrestningar på verksamheten. I ett mer långsiktigt perspektivbör detta arbete dock komma att medföra ett avsevärt bättreresursutnyttjande inom domstolarna. Den omorganisation somförestår beträffande försäkringsrätterna kommer att verka isamma riktning. Utskottet återkommer senare i vår till denfrågan i samband med behandlingen av regeringens proposition omrättskipningen i socialförsäkringsmål (prop. 1990/91:80).Som utskottet ser saken är det mot bakgrund avarbetssituationen i domstolarna utomordentligt angeläget attarbetet med införandet av modern teknik fortsätter; något somockså är fallet (se även 1989/90:JuU24 s. 3). Mot den bakgrundenär något sådant uttalande som begärs i motion Ju828 inteerforderligt.Utskottet vill vidare understryka vikten av attjuristpersonalen avlastas sådana arbetsuppgifter som skullekunna utföras av kanslipersonal. Utskottet har också under enföljd av år ställt sig positivt till sådana förändringar (se1989/90:JuU24 s. 4 och där gjorda hänvisningar). Utskottet kankonstatera att utvecklingsarbetet också på detta områdefortsätter.Sammantaget kan utskottet, även om utskottet har förståelseför den oro för domstolarnas situation som kommer till uttryck imotion Ju810, inte finna att några sådana uttalanden som begärsi den motionen och i motion Ju828 är erforderliga. Utskottetavstyrker bifall till motionerna även i nu behandlade delar.I fråga om omloppstiden i länsrätterna för skattemål kanutskottet konstatera att läget är långtifrån tillfredsställande,och utskottet vill erinra om att har slagit fast attomloppstiden inte bör överstiga tolv månader.Utskottet kan emellertid -- av skäl som utskottet anfördesenast (se 1989/90:JuU24 s. 12) -- inte ställa sigbakom kravet i motion Ju704 att det bör införas en tidsfristinom vilken skattemål bör vara avgjorda. Utskottet erinrar ommöjligheten att avgöra skattemål utan att yttrande inkommit frånden skattskyldiges motpart. Utskottet vidhåller alltså sintidigare inställning att den av motionärerna föreslagnaordningen skulle försvåra ett ändamålsenligt utnyttjande avdomstolarnas resurser, och utskottet avstyrker bifall tillmotionen.MedelsanvisningenRegeringen föreslår att för /92 tillDomstolarna m.m. anvisar ett ramanslag på 2 . (punkt D 2, s.60--65).För hanteringen av nya målgrupper inom de allmännaförvaltningsdomstolarna beräknar regeringen 13 milj.kr.I motionerna Ju404, Ju835 och Ju842 föreslås ändringar iförhållande till regeringens förslag.I motion Ju404 yrkas en minskning av anslaget med 13 milj.kr.Bakgrunden till yrkandet är att motionärerna anser attregeringens förslag om överflyttande av ärenden om psykiatrisktvångsvård till de allmänna förvaltningsdomstolarna inte börgenomföras (se prop. 1990/91:58). Av den anledningen erfordrasenligt motionärerna inte det ifrågavarande beloppet.Utskottet, som kommer att behandlapropositionen om psykiatrisk tvångsvård, anser att någon ändringav medelsberäkningen i här aktuellt hänseende inte bör göras nu.Om senare skulle finna att den föreslagnaomorganisationen inte bör företas, förutsätter utskottet attriksdagen i det sammanhanget tar upp anslagsfrågan på nytt.Utskottet avstyrker bifall till motion Ju404.I motion Ju835 begärs en anslagsökning med 1,5 milj.kr. Den äravsedd för fortbildning av nämndemän; i motion Ju407 framhållsatt medel för informationsinsatser bland nämndemännen böravsättas i budget.Frågan om nämndemannautbildning har utskottet behandlat fleragånger (se 1989/90:JuU24 s. 7 f och där gjordhänvisning). Utskottet nöjer sig nu med att -- i likhet medtidigare år -- konstatera att medel för nämndemännensutbildnings- och informationsbehov anvisas över domstolsverketsanslag. Härtill kommer att tilläggsanslag på 5 milj.kr.ännu inte till fullo förbrukats och att 1 milj.kr. kommer attföras över till nästa budgetår.Utskottet kan således inte finna att det nu föreligger behovav utökade medel för detta ändamål. Utskottet vill emellertidockså konstatera att det åvilar varje domstol där nämndemäntjänstgör att se till att nämndemännen får information om nylagstiftning m.m. så att de får goda förutsättningar att på ettbra sätt fullgöra sitt uppdrag. Utskottet konstaterar också attdomstolsverket och gör ettbetydelsefullt arbete i detta sammanhang. Med dessa ordavstyrker utskottet bifall till motion Ju835.Inte heller motion Ju407 bör föranleda något uttalande frånriksdagens sida.I motion Ju842 begärs en anslagsökning med 2 milj.kr. Den äravsedd för ökade utbildningsinsatser på miljörättens område.Utskottet behandlade ett liknande motionsönskemål ,och frågan har varit aktuell även tidigare (se 1989/90:JuU23 s.4 f och där gjord hänvisning). Utskottet underströk då vikten avatt bl.a. domare besitter goda kunskaper i miljörätt ochkonstaterade att utbildningsinsatser för domare inletts.Utskottet vill här erinra om att domstolarna, t.ex. i teknisktkomplicerade mål, har möjlighet att föranstalta omsakkunnigbevisning och att det finns ett visst utrymme attanlita experter som ledamöter i domstolen (se 1988/89:JuU23 s.36 f). I vattendomstol och fastighetsdomstol ingår alltid enteknisk expert i fullsutten sammansättning.Utskottet vill härutöver tillägga att intresserade domare kanberedas möjlighet att delta i externa kurser inom detta lika välsom andra områden. Utskottet vill också erinra om att behovet avutbildning i miljörätt måste vägas mot andra angelägnautbildningsbehov. Den avvägningen görs i den lokaladomstolsorganisationen. En sådan ordning gör det bl.a. möjligtatt ta hänsyn till hur vanligt förekommande en viss typ av målär.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet bifalltill motion Ju842.Utskottet delar justitieministerns bedömning av medelsbehovetoch tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.LokalförsörjningenI motion Ju806 aktualiseras lokalbehovet för tingsrättoch tingsrätt.Byggnadsstyrelsen är lokalhållare för domstolsväsendet.Utskottet som väl känner till att lokalsituationen i de bådatingsrätterna är bekymmersam kan konstatera attbyggnadsstyrelsen uppmärksammat förhållandena. Som utskottet iliknande sammanhang tidigare anfört (se t.ex. 1989/90:JuU27 s. 2f) är det emellertid inte möjligt för utskottet att prioriteravissa angelägna projekt framför andra. Utskottet är av denanledningen inte berett att tillstyrka bifall till motionen.Tillsättningen av domareI motion Ju701 tas vissa frågor om tillsättning avdomartjänster upp, och i motion Ju828 aktualiseras frågor ommeritvärderingen m.m. i det sammanhanget.Utskottet behandlade liknande frågor i samband medbehandlingen av regeringens proposition om domarbanan ochmeritvärderingen vid tillsättningen av domartjänster (prop.1989/90:79, JuU25, rskr. 193).När det först gäller önskemålet i motion Ju828 om attskickligheten skall vara utslagsgivande vid tillsättning avdomartjänster kan utskottet endast konstatera att en sådanordning infördes i det nyssnämnda lagstiftningsärendet. I sammaärende godkände riktlinjer för en avkortad ochsammanhållen domarutbildning. Utskottet avstyrker bifall tillmotionen.När det sedan gäller önskemålet i motion Ju701 om att genommedverkan utifrån säkerställa en så fullödig domarkår sommöjligt kan utskottet nu liksom (se s. 5 f nyssnämndabetänkande) konstatera att frågan om domarbanans utformningblivit grundligt genomlyst under ett mångårigt arbete. Anledningsaknas att nu ta upp frågan på nytt. Utskottet avstyrker bifalltill motion Ju701.Krav på svenskt medborgarskapI motion Ju831 läggs fram förslag om att utreda om kravet påsvenskt medborgarskap för rättsväsendets personal behövs.Denna fråga regleras beträffande domare i 11 kap. 9 §regeringsformen (RF) och i 4 kap. 1 och 6 §§ (RB). För åklagare och poliser finns regleringen i 4 kap. 2 §lagen (1976:600) om offentlig anställning (). För här nämndayrkeskategorier krävs svenskt medborgarskap.Här kan också nämnas att undertecknat enöverenskommelse med de nordiska länderna om nordiskarbetsmarknad för personer som genomgått en behörighetsgivandehögre utbildning omfattande studier. Enligtöverenskommelsen får anställning på en sådan tjänst som omfattasav överenskommelsen inte göras beroende av att den sökande harvisst medborgarskap. Undantag görs för bl.a. tjänster inomrättsväsendet, åklagarväsendet och polisen; tjänster som är avbetydelse för den nationella säkerheten. Sådana tjänster kanalltså även i fortsättningen förbehållas personer med svensktmedborgarskap.Regeringen överlämnar en proposition med förslag omatt skall godkänna överenskommelsen. En tanke iförslaget är att kravet på svenskt medborgarskap för innehavareav här aktuella tjänster måste upprätthållas.Utskottet har behandlat frågor om krav på svensktmedborgarskap i vissa fall (se JuU 1985/86:1y och JuU 1987/88:18). Utskottet har i dessaärenden inte haft anledning att uttryckligen ta ställning till ivilken utsträckning hänsynen till rikets säkerhet kräver svensktmedborgarskap. Att sådana hänsyn normalt gör sig gällandebeträffande rättsväsendets personal är dock uppenbart. Härtillkommer det under arbetet med RF uttalade önskemålet att beslutsom rör enskildas rättsliga ställning skall fattas av svenskamedborgare (se prop. 1973:90 s. 402 ff). Någon anledning attutreda frågan finns inte, och utskottet avstyrker bifall tillmotion Ju831.Domares bisysslorI motionerna Ju402 och K31 aktualiseras frågor kring i förstahand justitierådens bisysslor. Motionärerna anser bl.a. att detfinns risk att bisysslorna medför att domarnas opartiskhetifrågasätts, och de begär en översyn av reglerna.Regler som rör kravet på saklighet och opartiskhet, förbud förjustitieråden att inneha andra ämbeten och förbud mot s.k.förtroendeskadliga bisysslor finns i 1 kap. 9 § RF, 3 kap. 4 §RB resp. 6 kap. 1 § LOA.Justitieministern besvarade en interpellation omjustitierådens löner m.m. (snabbprotokoll 1990/91:53s. 12 ff). Hon anförde då att hon ansåg det värdefullt att dehögsta domarna kunde åta sig t.ex. skiljemannauppdrag (somordförande eller som ensam skiljedomare) och uppdrag somordförande i statliga utredningar. Enligt hennes uppfattning ärrådande begränsningar i domarnas rätt att inneha bisysslortillräckliga för att garantera såväl domstolens ochjustitierådens opartiskhet som kravet på att intrång inte fårske i den ordinarie verksamheten. Hon framhöll också att domare-- inte minst ledamöterna i högsta domstolen -- på grund av sinutbildning och yrkeserfarenhet får anses ha särskildaförutsättningar att själva avgöra om en bisyssla ärförtroendeskadlig eller olämplig av annan anledning, och hon togavstånd från tanken att införa ett totalt förbud mot bisysslor.Utskottet delar justitieministerns uppfattning, och utskottetavstyrker bifall till motionerna Ju402 och K31.Antalet nämndemän m.m.I motion Ju702 framförs krav på en återgång till tidigaregällande ordning med fem nämndemän i domför sammansättning itingsrätt.Denna fråga har utskottet behandlat sedan dennuvarande ordningen med tre nämndemän infördes (senast i1989/90:JuU24 s. 6). Utskottet vidhåller att den nuvarandeordningen är lämplig och avstyrker bifall till motionen i dennadel.I samma motion krävs också en återgång till sexårigamandatperioder. Även den frågan behandlades i förra åretsbetänkande (s. 6 f). Utskottet konstaterade då att farhågornaför bristande erfarenhet m.m. bland nämndemännen inte vann stödi en av företagen utredning -- av rapportenframgick att inte av de dåvarande nämndemännentidigare haft nämndemannauppdrag.Utskottet som konstaterar att behovet av kontinuitet blandnämndemännen uppenbarligen är väl tillgodosett avstyrker bifalltill även denna del av motion Ju702.Oberoende domstolarI motion Ju405 tas upp handläggningen av det s.k.buggningsmålet vid . att tingsrätten utan författningsstöd genomfördepersonalkontroll av de nämndemän som deltog i handläggningen. Deframför vidare önskemål om en utredning för att belysa vilkaändringar i rättegångsförfarandet och domstolens organisationsom kan vara påkallade för att stärka domstolarnas oberoendeställning och målsägandenas ställning. Liknande önskemål försfram i motion Ju833.Som anförs i motion Ju405 genomfördes personalkontroll ibuggningsmålet. Kontrollen omfattade bl. a. domare, nämndemänoch protokollförare i målet och föregicks, så som föreskrivs i 3och 5 §§ personalkontrollkungörelsen (1969:446), av ettregeringsbeslut om inplacering iskyddsklass 1 A av nämnda personer.Utskottet kan konstatera att påståendet om att kontrollenutfördes utan författningsstöd saknar grund.När det sedan gäller frågan om handläggningen avbuggningsmålet aktualiserat något utredningsbehov vill utskottetnämna att överväganden av betydelse i sammanhanget pågår ijustitiedepartementet med anledning av en lagrådsremiss om vissabegränsningar i målsäganderätten. Hithörande frågor kan ocksåkomma att aktualiseras i domstolsutredningens arbete.Utskottet finner inte anledning att föreslå inledandet avytterligare utredningsarbete om här aktuella frågor. Utskottetavstyrker bifall till motionerna Ju405 och Ju833.Åklagares sakkunnigI motion Ju707 föreslås en översyn av de regler som gälleråklagares sakkunnig. Motionären förespråkar en uttryckligreglering i RB om att åklagares sakkunnig skall vara opartisk.Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkande (prop. 1989/90:71, JuU32 s. 7 f, rskr. Utskottetkonstaterade då att förundersökningen skall bedrivas objektivtoch att åklagaren är skyldig att se till att den sakkunnige hananlitar är tillförlitlig i alla hänseenden. Utskottet fann attden gällande regleringen, där i och för sig en uttrycklig regelom opartiskhet saknas, inte kan tas till intäkt för att kravenpå objektivitet och opartiskhet skulle vara lägre när det gällersakkunnig som förordnats av åklagaren än när det gällersakkunnig som förordnats av rätten. Utskottet fann de dåaktuella motionsyrkandena i allt väsentligt tillgodosedda ochavstyrkte bifall till dem. följde utskottet.Utskottet har alltjämt samma uppfattning, och utskottetavstyrker bifall till motion Ju707.SmåmålslagenI motion Ju708 framförs önskemål om en utvidgning av den s.k.småmålslagen i syfte att utöka möjligheten till förenkladdomstolsprövning i konsumenttvister.Småmålslagen upphörde att gälla och dessregler om förenklat förfarande i tvistemål om mindre värdeninförlivades med RB (se prop. 1986/87:89, JuU 31,rskr. Utskottet avstyrker bifall till motionen.SkiljemannalagenI motion Ju714 förs fram önskemål om en översyn avskiljemannalagen.Lagen (1929:145) om skiljemän har inte undergått någongenomgripande översyn sedan sin tillkomst. Frågan har nuaktualiserats i av som, bl.a. med hänvisningtill den internationella utvecklingen, pekar på behovet av enrevision av lagstiftningen.Utskottet delar motionärernas uppfattning att en översyn nu ärerforderlig, och utskottet utgår från att en sådan kommer attinledas . Eftersom frågan redan är aktualiserad inomjustitiedepartementet torde något beslut av dock inteerfordras. Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall tillmotion Ju714.Kostnaden för sakkunnigbevisningI motion Ju716 begärs att hälso- och sjukvården skall fåersättning för sina kostnader vid avgivande av utlåtande påbegäran av domstol.Frågan om ersättning för utlåtanden till allmän domstolregleras i 40 kap. 17 § RB. Enligt regleringen skall myndigheternormalt tillhandahålla yttranden utan ersättning. Sådanautlåtanden kan avse t.ex. barnpsykiatriskt yttrande i ettvårdnadsmål eller ett rättsintyg (läkarintyg) i ett mål omansvar för misshandel. Regleringen omfattar dock inte endastsjukvårdshuvudmännens skyldigheter i sammanhanget utan gällerför alla myndigheter.Utskottet har erfarit att frågan om ersättning i nu nämndasammanhang redan aktualiserats i departementet. Det finns därförinte anledning för att ta initiativ i saken. Utskottetavstyrker bifall till motion Ju716.Övergrepp i rättssakI motion Ju821 förordas att påföljden för övergrepp i rättssaknormalt skall vara fängelse.Våldskommissionen har lagt fram ett liknande förslag isitt slutbetänkande (SOU 1990:92) Våld och brottsoffer.Kommissionens förslag bereds nu i justitiedepartementet.Utskottet anser att beredningen av våldskommissionens förslaginte bör föregripas.