bet · GF01FiU8 · 1991-12-05 00:00:00 — Det är enligt utbildningsutskottetsuppfattning angeläget att dessa förhållanden klarläggs, innanöverföring av de berörda fastigheterna sker till de bolag sombildas enligt förslagen i proposition 44 och den aviseradepropositionen om bolagisering av domänverket. Även i detta fallär det viktigt att fastighetsförvaltningen organiseras på ettsätt som står i samklang med fastigheternas ändamål att tjänaforskningen och utbildningen vid förutsätter att dessa frågor tas upp tillbehandling i organisationskommittéerna.Vad utskottet här anfört med anledning av motionerna Fi23 (c)yrkande 1, Fi26 (s) i berörd del och Fi29 (fp) i berörd del börav som sin mening ges regeringen till känna.Med hänsynstagande till vad utskottet anfört om universitetensoch högskolornas fastighetsförvaltning godkänner utskottet iövrigt att huvuddelen av byggnadsstyrelsensförvaltningsverksamhet, i enlighet med vad som föreslås ipropositionen, förs över till den föreslagnafastighetskoncernen.Utskottet har heller ingen erinran mot de i propositionenangivna riktlinjerna om storleken på statens andel av aktierna imoderbolaget och medverkan vid beslut om eventuellaändringar av aktieinnehavet i moderbolaget.I propositionen begär regeringen två bemyndiganden avriksdagen.Det första avser ett bemyndigande att genom apportförfarandeföra över huvuddelen av det fastighetsbestånd som förvaltas avbyggnadsstyrelsen till en fastighetskoncern. Det andrabemyndigandet innebär att regeringen bör få besluta om deåtgärder som är nödvändiga för att genomföra bolagsbildningen.Utskottet har inget att erinra mot dessa förslag tillbemyndiganden.I propositionen föreslås också att ansvaret för återbetalningav investeringslån och riksgäldslån, sombelöper på verksamhet som skall överföras till aktiebolag, börövertas av bolagen. Återbetalning bör, enligt föredraganden, skevid tidpunkt som regeringen bedömer som lämplig och ersättas medmotsvarande lån som upptas på kapitalmarknaden. En återbetalningav nuvarande lån bör inte påverkastatsbudgeten utan bör i stället användas för att reducerastatsskulden.Utskottet har inget att erinra mot den i propositionenföreslagna hanteringen av nuvarande samladelånestock.En ny stabs- och servicemyndighetI propositionen föreslås att en stabsfunktion bör inrättas,som efter uppdrag förser regeringen med underlag för bedömningav myndigheternas resursanspråk såvitt avser lokalförsörjning,bistår regeringen med utredningar i lokalförsörjningsärendensamt svarar för viss byggadministrativ kompetens och för vissaförhandlingsuppgifter. Vidare föreslås att en servicefunktionbör inrättas som kan tillhandahålla myndigheter tjänster inomlokalförsörjningsområdet och det byggadministrativa området.Regeringens behov av stabsfunktioner och myndigheternas behovav service i lokalförsörjningsfrågor bör, enligt föredraganden,ges en samlad organisatorisk lösning. I propositionen förordasatt en statlig myndighet får i uppdrag att svara för dessauppgifter. På grund av breda kunnande inomfastighets- och byggområdet föreslås att den nya stabs- ochservicemyndigheten bör skapas genom ombildning av delar avnuvarande byggnadsstyrelsen.För förvaltning av fastigheter som av olika skäl inte bör ingåi den föreslagna fastighetskoncernen föreslås i propositionenatt en särskild förvaltningsmyndighet inrättas. Utskottetåterkommer senare i betänkandet till de uppgifter som skallåläggas denna myndighet.I motion Fi25 (s) yrkandena 3 och 4 anförs att förslagetatt inrätta en myndighet för vad man kallar stabs- ochservicefrågor och en ny statlig förvaltningsmyndighet innebär enonödig splittring av nuvarande resurser.Motiven för att inte bolagisera hela det statligafastighetsbeståndet ser motionärerna som väl underbyggda.Däremot ifrågasätts om en ny myndighet behöver bildas förförvaltning av dessa fastigheter. beslutade redan medanledning av kompletteringspropositionen attbyggnadsstyrelsen skulle leva vidare. Enligt motionärerna kan ensamlad myndighet mycket väl förvalta de icke bolagiserbarafastigheterna och sköta de uppgifter som i propositionen ålagtsden föreslagna stabs- och servicemyndigheten.Utskottet delar inte de synpunkter som framförs i motionen vadgäller de statliga myndighetsuppgifterna inom fastighetsområdet.Som framhålls i propositionen och i detta betänkande börservicefunktionen hållas skild från stabs- ochförvaltningsuppgiften. Därigenom kan stabs- ochservicemyndigheten agera utan bindningar till ett egetfastighetsbestånd i sitt arbete med att bistå myndigheterna vidutvärdering av olika lokalförsörjningsalternativ.Utskottet avstyrker mot här angiven bakgrund motion Fi25 (s)yrkandena 3 och 4 och förordar att delar av byggnadsstyrelsenombildas till en stabs- och servicemyndighet i enlighet medpropositionens förslag.Ny statlig myndighet för fastighetsförvaltningStatens fasta egendom omfattar vissa fastigheter som enligtföredraganden inte är lämpliga att förvalta i aktiebolagsform.Detta gäller bl.a. fastigheter för utrikesförvaltningen,kungliga slott, donationsfastigheter och monument. Utifrån de ipropositionen och i detta betänkande angivna utgångspunkternaatt man bör skilja förvaltningen av fastigheterna från stabs-och servicefunktionen bör en särskild myndighet inrättas, somskall ha som uppgift att bl.a. förvalta de fastigheter som intebör överföras till bolag.I propositionen framhålls att merparten av byggnadsstyrelsensnuvarande fastighetsbestånd kommer att överföras till bolag.Överlåtelsen omfattar ett stort antal fastigheter.I de fall där det kan visa sig svårt att praktiskt klara avfastighetsbildning, skyddsföreskrifter för byggnadsminnen ochliknande frågor före bör den nyafastighetsförvaltande myndigheten övergångsvis kunna förvaltadessa fastigheter. Enligt föredraganden bör det ankomma påregeringen att närmare besluta i dessa övergångsfrågor.I motion Fi27 av m.fl. (s) framhålls attdet finns flera slag av fastigheter än de i propositionennämnda, som inte är lämpliga att bolagisera. Motionärerna anföratt nationella kulturinstitutioner såsom Operan, DramatiskaTeatern och de statliga museerna bör kvarstå i statlig ägo ochförvaltas i myndighetsform. Motionärerna erinrar om att detfinns mycket små möjligheter att bedriva verksamheten i andralokaler, varför fastighetsägaren kommer att ha ett faktisktmonopol på lokalförsörjningen och därmed också bestämmavillkoren för hyressättningen.Kulturutskottet framhåller i sitt yttrande (KrU2y) tillfinansutskottet att det finns skäl som talar för att även andrakulturmiljöer och objekt bör myndighetsförvaltas än de somåsyftas i propositionen. åsyftar de fastighetersom används och/eller byggts för sådan mycket specialiseradkulturell verksamhet som bedrivs av nationellakulturinstitutioner såsom Operan, Dramatiska Teatern och destatliga museerna. Regeringen bör därför noga överväga frågan omhuruvida även sådana fastigheter bör myndighetsförvaltas.Resultatet av dessa överväganden får, menar kulturutskottet,även betydelse för bedömningen av frågan om i vilka formernybyggda lokaler för opera-, teater- och museiverksamhet skallförvaltas. anser därför att även dessa frågorbör övervägas vid det kommande arbetet inomorganisationskommittéerna och inom regeringskansliet.I likhet med kulturutskottet anser finansutskottet attriksdagen med anledning av motion Fi27 som sin mening bör geregeringen till känna vad som här anförts om nationellakulturinstitutioner.I motion Fi30 av m.fl. (fp, m, c)understryks att långsiktiga bevarandeintressen måste tas tillvara vid urvalet av de fastigheter som bör kvarstå i statens ägosom ett nationellt arv. Motionärerna anser att stor omsorg måsteägnas åt den viktiga uppgiften att ur såväl byggnadsstyrelsenssom domänverkets fastighetsbestånd avgränsa de objekt som börtillhöra detta nationella arv. Motionärerna anför att det ärnödvändigt att ta hänsyn till många olika aspekter vid urvaletoch exemplifierar detta med sådana objekt som Vasaslotten,Vasaminnena i , "rikets fästningar", vissalandshövdingeresidens, utanför , Vadstenakloster och . I motionen tas främst upp frågan omstatens ansvar för slotten och kronomarkerna. Motionärernabetonar att det är viktigt att de historiska helheternabibehålls särskilt i fråga om slottsegendomarna, därförvaltningen av slotten och parkerna nu åvilarbyggnadsstyrelsen och förvaltningen av kronomarkerna åvilardomänverket. Denna uppdelning av förvaltningen får, enligtmotionärerna, inte hindra att de värdefulla och historisktintressanta kulturmiljöer som dessa egendomar utgör ifortsättningen hålls samman och i sin helhet behålls av staten.Riksdagen bör enligt motionärerna som sin mening ge regeringentill känna vad i motionen anförts om statens ansvar för slottenoch kronomarkerna.I likhet med kulturutskottet (KrU2y) ser finansutskottet detsom ytterst angeläget att, när urvalet görs av de statligafastigheter som skall myndighetsförvaltas -- och således inteöverföras till den nya fastighetskoncernens dotterbolageller till det nya aktiebolag som skall komma i domänverketsställe -- så måste ställningstagandet ske även utifrånkulturpolitiska bedömningar. Enligt propositionen skall deorganisatoriska förändringarna förberedas av särskildaorganisationskommittéer. Som kulturutskottet framhåller isitt yttrande bör regeringen i direktiven till dessa kommittéerbetona de kulturpolitiska aspekterna. Vidare bör expertis frånkultursektorn medverka i arbetet inom dessa kommittéer.I propositionen exemplifieras olika slag av statligafastigheter som inte är lämpliga att förvalta i aktiebolagsform.I likhet med kulturutskottet anser finansutskottet att urvaletinte bör begränsas till vad som nämns i denna exemplifiering.Det finns starka kulturpolitiska skäl för en vidgning.Kulturutskottet, som hänvisar till det synsätt som numerapräglar kulturmiljövården, anser att sådana kulturhistoriskamiljöer som slottsegendomar med omgivande kronomarker utgör börhållas samman som helheter och behållas som nationelltkulturarv. delar denna uppfattning. Somframhålls i motion Fi30 får inte det faktum att förvaltningen avslottsanläggningar och av omgivande mark som är deladmellan och domänverket medföra att de ävenfortsättningsvis förvaltas åtskilda. Detta bör beaktas vidurvalet av fastigheter som inte skall bolagiseras och vidutarbetandet av den aviserade propositionen om bolagisering avdomänverkets fastigheter.Finansutskottet föreslår att med anledning av motionFi30 (fp, m, c) som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om förvaltningen av slottsanläggningar medomgivande mark samt att vad som här anförts bör ingå idirektiven för arbetet i organisationskommittéerna.Som framgått av det tidigare avsnittet om stabs- ochservicemyndigheten avvisas i motion Fi25 (s) yrkande 4förslaget att inrätta en myndighet för förvaltning av statensfastigheter.Utskottet biträder förslaget i propositionen att inrätta en nystatlig myndighet för fastighetsförvaltning, som skall förvaltade fastigheter som inte är lämpliga att förvalta i bolagsform.DonationsfastigheterByggnadsstyrelsen sköter förvaltningen av ett antal egendomarsom donerats till svenska staten. I propositionen framhålls att,om egendomen är testamenterad till staten med villkor att stateninte får avhända sig egendomen är det inte möjligt att överföraden till bolag. Förslaget i propositionen innebär attdonationsfastigheter även fortsättningsvis skall förvaltas imyndighetsform.I motionerna Fi23 (c), Fi26 (s) och Fi29 (fp) anförs att detär oklart hur donationsfastigheter vid universitet och högskolorskall behandlas fortsättningsvis. Som motionärerna ser det ärrisken stor att det inte blir några donationer omdessa fastigheter löper risk att bolagiseras.I det tidigare nämnda yttrandet från utbildningsutskottet(UbU2y) framhålls att donationsfastigheternas ställning måsteklargöras innan slutlig ställning tas till bolagisering avstatens fastigheter på universitets- och högskoleområdet.Finansutskottet vill med anledning av motionerna Fi23 (c),Fi26 (s) och Fi29 (fp) vad gäller donationsfastigheter anföraföljande.Uskottet delar motionärernas och utbildningsutskottets meningatt proposition 44 på denna punkt är något oklar. Bl.a. rubrikentill detta avsnitt i propositionen, "Vissa donationsfastigheter"(s. 23), ger en antydan om att även donationsfastigheter i vissafall skulle kunna bolagiseras.Utskottet har från erfarit att avsikten äratt samtliga donationsfastigheter skall förvaltas imyndighetsform. För att det inte skall råda någotmissförstånd angående donationsfastigheternas statusföreslår utskottet att med anledning av motionernaFi23 (c), yrkande 3, Fi26 (s) i berörd del och Fi29 (fp) iberörd del gör ett uttalande med innebörden att dessafastigheter skall förvaltas av staten.Försvarets uthyrningsbostäderI motion Fi24 av m.fl. (s) framhålls attförsvarets uthyrningsbostäder positivt bidrar till försvaretsmöjligheter att bistå sina anställda med deras bostadsproblem.Enligt motionärernas uppfattning är det lämpligt att dessafastigheter såväl förvaltas som brukas av den lokalamyndigheten. Ett sådant avsteg från principen att skiljaförvaltandet från brukandet torde inte, menar motionärerna, fånågon negativ ekonomisk eller administrativ effekt sett i detstörre sammanhanget. Motionärerna vill att denna fråga beaktasav den pågående utredningen om totalförsvaretsledningsorganisation och myndighetsstruktur.I sitt yttrande (FöU1y) till finansutskottet delarförsvarsutskottet motionärernas uppfattning om vikten av att denpågående utredningen beaktar frågan om förvaltningen avförsvarets uthyrningsbostäder. I övrigt ställer sigförsvarsutskottet bakom de i propositionen föreslagna allmännariktlinjerna för fastighetsförvaltningen och att roll- ochansvarsfördelning för lokalförsörjning och fastighetsförvaltningslutligt bereds i utredningen om totalförsvaretsledningsorganisation och myndighetsstruktur.Finansutskottet har inget att erinra mot vad försvarsutskottetanfört och förutsätter att frågor rörande försvaretsuthyrningsbostäder behandlas i här nämnda utredning. Medhänvisning härtill avstyrks motion Fi24 (s).Domänverkets skogarI motion Fi28 av () anförs attdomänverket låser produktionsresurser som kan värderas istorleksordningen och som enligt motionärenförräntas dåligt. En utförsäljning av domänverkets mark tillprivatpersoner skulle betyda mycket för glesbygden och därviddelvis ersätta en dyrbar glesbygdspolitik. I den analys somkommer att föregå bolagiseringen av domänverket vill motionärenatt frågan om försäljning av domänverkets mark till enskildautreds.I en kommande proposition om bolagisering av domänverket, somregeringen avser att presentera , kommer defrågor som rör domänverkets markinnehav att behandlas. Medhänvisning härtill avstyrks motion Fi28 (kds).Ärendets fortsatta behandlingI propositionen meddelas att regeringen avser attutarbeta direktiv till de organisationskommittéer som erfordrasför att förbereda genomförandet av de organisatoriskaförändringar som aktualiseras vid en ändring av den statligafastighetsförvaltningen.Utskottet har i betänkandet i fyra tillkännagivanden rörandefastighetsförvaltningen inom universitets- och högskoleområdetoch inom kultursektorn pekat på frågor som måste klarläggas viden ändring av den nuvarande fastighetsförvaltningen.Utskottet anser att dessa frågor är av stor vikt.Mot denna bakgrund bör regeringen återkomma till mednytt förslag baserat på organisationskommittéernas överväganden. beträffande riktlinjer för statens fastighetsförvaltningoch lokalförsörjningatt med avslag på motion1991/92:Fi25 yrkandena 1, 2 och 5 samt med anledning avmotionerna1991/92:Fi23 yrkande 2 och1991/92:Fi29 i denna delgodkänner vad som förordats i proposition 1991/92:44yrkande 1 samt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om universitetens och högskolornas hyresavtal,res. 1 (s)men. (v) - delvis2. beträffande ombildning av delar av byggnadsstyrelsensfastighetsförvaltning till en fastighetskoncernatt med anledning av proposition 1991/92:44 yrkande4 och motionerna1991/92:Fi23 yrkande 1,1991/92:Fi26 i denna del och1991/92:Fi29 i denna delgodkänner att huvuddelen av byggnadsstyrelsensförvaltningsverksamhet förs över till fastighetskoncernensamt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om universitetens och högskolornas fastighetsförvaltning,3. beträffande riktlinjer om storleken på statens andel avaktierna i moderbolaget m.m.att godkänner de i proposition 1991/92:44 yrkande 6angivna riktlinjerna om storleken på statens andel av aktierna imoderbolaget och medverkan vid beslut om eventuellaändringar av aktieinnehavet i moderbolaget,4. beträffande bemyndigande att föra över fastighetsbeståndtill en fastighetskoncernatt med bifall till proposition 1991/92:44yrkande 3 bemyndigar regeringen att genom apportförfarande föraöver huvuddelen av det fastighetsbestånd som förvaltas avbyggnadsstyrelsen till en fastighetskoncern,5. beträffande bemyndigande angående genomförande avbolagsbildningenatt med bifall till proposition 1991/92:44yrkande 5 bemyndigar regeringen att besluta om de åtgärder somär nödvändiga för att genomföra bolagsbildningen,6. beträffande återbetalning av nuvarandelånatt med bifall till proposition 1991/92:44yrkande 9 godkänner att de medel som beräknas inflyta till följdav återbetalningen av nuvarande lån tillförsen ny inkomsttitel på statsbudgeten från vilken medlen skallöverföras till i syfte att minskastatsskulden,7. beträffande en ny stabs- och servicemyndighetatt med bifall till proposition 1991/92:44yrkande 2 och med avslag på motion1991/92:Fi25 yrkandena 3 och 4 i denna del godkänner attdelar av ombildas till en stabs- ochservicemyndighet,res. 2 (s)men. (v) - delvis8. beträffande ny statlig myndighet förfastighetsförvaltningatt med bifall till proposition 1991/92:44yrkande 7 och med avslag på motion1991/92:Fi25 yrkande 4 i denna del godkänner att regeringeninrättar en ny statlig myndighet för fastighetsförvaltning,res. 3 (s)men. (v) - delvis9. beträffande urval av fastigheter som skall överföras tillden nya fastighetsförvaltande myndighetenatt med anledning av proposition 1991/92:44 yrkande8 och motionerna1991/92:Fi27 och1991/92:Fi30godkänner att förvaltningen av den del av det redovisadefastighetsbeståndet som inte är lämplig att förvalta ibolagsform förs över till den nya fastighetsförvaltandemyndigheten samt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört dels om förvaltningen av nationellakulturinstitutioner, dels om statens ansvar för slotten ochkronomarkerna,10. beträffande donationsfastigheteratt med anledning av motionerna1991/92:Fi23 yrkande 3,1991/92:Fi26 i denna del och1991/92:Fi29 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. beträffande försvarets uthyrningsbostäderatt avslår motion1991/92:Fi24,12. beträffande domänverkets skogaratt avslår motion1991/92:Fi28,13. beträffande ärendets fortsatta behandlingatt som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om ärendets fortsatta behandling.Stockholm den 5 december 1991På finansutskottets vägnarPer-Ola beslutet har deltagit: (), HansGustafsson (s), (), (), AllanLarsson (s), (), Per (), TomHeyman (m), (), (), Bo GJenevall (nyd), (), (), OlleSchmidt (fp) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Riktlinjer för statens fastighetsförvaltning ochlokalförsörjning (mom. 1), , , Per OlofHåkansson, , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.6börjar med "När det" och på s.7 slutar med "som ägare" bortutgå.dels att den del av utskottets yttrande på s.7 sombörjar med "Utskottet kan" och slutar med "och 5" bort haföljande lydelse:Utskottet vill med anledning av propositionen och motion Fi25(s) yrkandena 1, 2 och 5 anföra följande.Riksdagen fattade ett principiellt beslut om enändrad organisation av statens fastighetsförvaltning. I beslutetingick att en arbetsgrupp inom skulletillsättas för att förbereda en proposition. Dess egentligaarbete påbörjades först . Det är därför heltnaturligt -- särskilt med tanke på regeringsskiftet -- attberedningen av ärendet varit forcerad. Bl.a. har ju ingen remisstill berörda myndigheter hunnits med.Trots tidsbristen har arbetsgruppen presenterat ett mycketintressant resultat särskilt beträffande värderingen av detstatliga fastighetsbeståndet. Den inventering som gjorts avoberoende värderingsinstitut visar att även i dagens vikandefastighetsmarknad betingar statens fastigheter ett betydandevärde. Fastigheterna är i allmänhet väl belägna och har oftatillkommit under gynnsamma ekonomiska förhållanden. Det ärdärför troligt att de också för framtiden utgör en mycket godkapitalplacering genom den värdetillväxt som kan påräknas.Beträffande placeringsfastigheterna, värda 23 miljarderkronor, anser regeringen att det inte är nödvändigt att statenäger sådana fastigheter. Utskottet tolkar detta som eninriktning mot privatisering även om regeringen gör enreservation för att utförsäljningen skall ske på affärsmässigagrunder. En sådan inriktning kan utskottet ej godta. Tvärtombör, vilket utskottet starkt vill betona, staten värna om sittunder uppbyggda fastighetskapital. I det bolag somavses bli bildat för placeringsfastigheter kan andra ägareinbjudas men staten bör alltid äga majoriteten av aktierna.Det vore också enligt utskottets uppfattning direkt olämpligtom staten i det läge som råder på fastighets- ochfinansmarknaden skulle öppna för ett stort utbud av statligafastigheter på marknaden. Det skulle ytterligare fördjupafastighetskrisen.När det gäller ändamålsfastigheter som egentligen inte medgernågot alternativt utnyttjande uttalar regeringen ingen särskilduppfattning i ägarfrågan. Inte heller är argumenten heltövertygande för en bolagisering av dessa fastigheter. Men om detändå skall ske har utskottet förstått att det närmast är utifrånperspektivet att så stor del som möjligt av det samladefastighetsbeståndet skall bolagiseras.Om nu placeringsfastigheterna successivt skall utbjudas tillförsäljning blir endast ändamålsfastigheterna kvar. Man kan dåfråga sig vad man egentligen har vunnit i fråga om eneffektivare fastighetsförvaltning med anpassning till marknadennär ändamålsfastigheterna knappast har någon alternativ marknad.Utskottet drar av detta slutsatsen att den struktur för enstatlig fastighetskoncern som regeringen föreslår måsteifrågasättas.Att privatisera ändamålsfastigheterna vore ur statens synpunktsom utskottet ser det än värre. De är mycket nära knutna tillbrukaren som i realiteten saknar alternativ. Det ger hyresvärdenett starkt övertag i kommande hyresförhandlingar.Även vissa placeringsfastigheter är av en sådan karaktär attdet knappast kan bli tal om försäljning. Regeringskvarteren ärett sådant exempel.Mot denna bakgrund kan inte utskottet se det rationella i attfrån lönsamhetssynpunkt sälja ut statens fastighetsinnehav. Viden försäljning avhänder sig staten all framtida avkastning avfastigheterna. Den intäkt staten får genom försäljningen tordeinte motsvara värdet av denna långsiktiga avkastning.Med utgångspunkt från den kritik som utskottet här riktat motpropositionens förslag till en genomgripande förändring av denstatliga fastighetsförvaltningen, drar utskottet slutsatsen attpropositionen tvingats fram under alltför stor tidspress av skälsom utskottet inte är informerat om. Utskottet ser det sommycket betänkligt om en myndighet som , somförvaltar en stor del av statens förmögenhet, skall upphöra utanatt ett väl genomtänkt alternativ föreligger.Mot den bakgrunden föreslår utskottet att enorganisationskommitté tillsätts med uppgift att upprätta ettdetaljerat förslag till en omorganisation av förvaltningen avstatens fastigheter. Regeringen får därefter återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag.Utskottet kan mot här angiven bakgrund sålunda inte ställa sigbakom de riktlinjer som redovisas i propositionen.Utgångspunkten för ett omarbetat förslag bör i stället vara attstörre delen av fastigheter -- dvs.