bet · GF01TU3 · 1991-11-19 00:00:00 — En buss får inte lämnas ut till den som kan antassakna tillräcklig erfarenhet av busstypen.Kommittén Körkort 2000 (körkortsutredningen) har i sittslutbetänkande Säkrare förare (1991:39) behandlat bl.a. debehörighetskrav som gäller för förare av tyngre fordon.Utredningens förslag bereds inomregeringskansliet.Utskottet vill också fästa uppmärksamheten på 70§fordonskungörelsen (1972:603), vari föreskrivs att godkännandevid lämplighetsbesiktning krävs för att bl.a. bussar skall fåanvändas i yrkesmässig trafik för personbefordran. För att bevisom godkännande skall utfärdas skall bussen uppfylla vissa krav-- som fastställs av trafiksäkerhetsverket och transportrådet --på instegshöjd, kollisionsskydd och handikappanpassning. Kravetpå kollisionsskydd avser förstärkning av front- och sidopartierav karossen.Bestämmelser om arbets- och vilotider i vägtrafiken finns ikungörelsen (1972:602) om arbetstid vid vägtransport m.m.Kungörelsen gäller för vägtransporter som utförs inom landet iförvärvsverksamhet. I fråga om internationella transportergäller förordningen (1973:883) om arbetsförhållanden vid vissainternationella vägtransporter. Förordningen avser -- tillskillnad från kungörelsen -- även transporter som inte utförsyrkesmässigt och är baserad på en konvention som gäller mellanflertalet europeiska stater. Det ingångna EES-avtaletinnebär att den svenska arbets- och vilotidsregleringen förvägtrafik inom anpassas till EGs regler.Bilregistret upptar enligt vad utskottet erfarit10000--11000 s.k. tunga bussar, dvs. bussar med en totalviktöver . av dessa är i offentlig ägo, såsom t.ex.SJs, trafikhuvudmäns och kommuners bussar, medan de övriga är iprivat ägo. Ca 200 bussar av dessa 10000--11000 omfattasinte av tillstånd till yrkesmässig trafik. Bland dessa 200 finnsett antal bussar som används för personaltransporter, turnerandeorkestrar m.m. Antalet bussar som kan användas för uthyrning ochsom inte omfattas av tillstånd till yrkesmässig trafik synessålunda vara förhållandevis mycket litet. Sådana bussar tordeockså i allmänhet tidigare ha brukats i yrkesmässig trafik ochdärför ha t.ex. sådant kollisionsskydd som krävs för bussar isådan trafik.Enligt fordonskungörelsen skall kontrollbesiktning skeårligen bl.a. av registrerade bussar som används i yrkesmässigtrafik eller i uthyrningsrörelse. För andra registrerade bussargäller att kontrollbesiktning skall ske med början underandra året som anges i modellbeteckningen. Bussaromfattas givetvis också av polisens s.k. flygande besiktningar.Statens utreder den svåra bussolycka sominträffade i närheten av Bergen i , då tolvskolbarn och fyra vuxna, däribland föraren, från i norraStockholm omkom, och avser att lämna förslag om vad som kangöras för att undvika ett upprepande.Den 6 november 1991 inträffade ytterligare en olycka med enbuss med svenska passagerare och en svensk förare i , dennagång lyckligtvis utan dödsoffer. Med anledning av de upprepadeallvarliga olyckor som inträffat med förhyrda tyngre bussarförutsätter utskottet att regeringen -- i samband medberedningen av körkortsutredningens förslag -- övervägeråtgärder i syfte att förbättra säkerheten i trafiken med dessabussar.Med det anförda torde syftet med motionsyrkandet få ansestillgodosett, varför detsamma kan lämnas utan åtgärd frånriksdagens sida. Yrkandet avstyrks följaktligen.2.6 TaxametrarRiksdagens trafikpolitiska beslut innebar bl.a. atttaxitrafiken avreglerades och att taxibilar skall vara utrustademed kvittoskrivande och registrerande taxametrar (prop.1987/88:50 bil. 1 och prop. 1987/88:78, bet. TU15, rskr. 166).Vid en avreglering av taxitrafiken var det enligt beslutetsärskilt viktigt att man så långt möjligt skapade garantier föratt den ökande konkurrensen inom näringen kunde ske på likavillkor. Detta bör ske -- framhölls det i beslutet -- bl.a.genom krav på att varje fordon som används i konventionelltaxitrafik skall vara utrustat med en kvittoskrivande ochregistrerande taxameter.Frågan om dispenser från det sålunda beslutadetaxameterkravet behandlas i tre motioner.I motion T930 (m) framhålls att man inom taxi numera i storutsträckning använder andra taxekonstruktioner än taxametertaxa,såsom timdebitering, zontaxa och fast anbud för viss sträcka.Detta är vanligt -- säger motionären -- i fråga omlimousinservice, flygtaxi och skolskjutsar. Kravet på taxameteri sådana bilar fyller ingen funktion och innebär endast en extrakostnad som drabbar kunden. Dessutom innebär kravetatt de taxiföretag som önskar arbeta med andra prisidéer änkonventionell taxametertaxa motarbetas. Reglerna fördispensgivning bör därför ändras.I motion T932 (m) framhålls att taxi på landsbygden harbetydligt sämre förutsättningar än tätortstaxi att klara demycket stora investeringar som de nya kvittoskrivande ochregistrerande taxametrarna innebär. Kostnaden är ca 70000 kr.per fordon för taxameter och efterbehandling av data. Dettainnebär att kostnaden för varje körning blir avsevärt större äntidigare, något som självfallet drabbar kunden. Taxiägare somännu inte hunnit installera de nya taxametrarna bör befrias frånden skyldigheten. Även sådana taxiägare som önskar återgå tillatt använda sina tidigare taxametrar bör ha rätt att göra detta,avslutar motionären sin framställning.I motion T934 (m) framhålls att vissa uppgifter tyder på attägare av flygplatslimousiner och hyrverksbilar kommer atttvingas investera i de nya taxametrarna till en kostnad av30000--. Ett sådant tvång, avseende bilarsom aldrig någonsin används i taxitrafik, är orimligt. Fordonsom enbart används i beställningstrafik till ett i förvägbestämt pris bör inte omfattas av kravet på taxameter.I det nyssnämnda betänkandet /88:15 framhöll utskottetatt särskilda skäl skall krävas för att dispens skall kunna gesfrån kravet på en kvittoskrivande och registrerande taxameter.Som ett sådant skäl angavs att fordonet uteslutande används föravtalsbundna skolbarnstransporter. Ifrågavarandetaxametrar har -- heter det i betänkandet -- ett påtagligtintresse inte enbart för dem som har ansvaret för desamhällsbetalda resorna. Av redovisningsskäl m.m. bör vidare ettinförande av registrerande taxametrar ligga i branschens egetintresse. Alltmer krävs också en utrustning som på ett praktisktsätt medger betalning med kreditkort e.d. Med registreringenskapas även möjligheter till skattekontroll, något som i sin turökar förutsättningarna för konkurrens på lika villkor.I betänkandet underströk utskottet särskilt den storaomfattningen av samhällsbetalda uppdrag som taxi har, t.ex.färdtjänst och sjukresor, och som innebär att taxis ställning iSverige framstår som unik. Mer än hälften av taxis uppdraghärrör från sådana uppdrag där det alltså är någon annan änresenären som står för huvuddelen av kostnaden. Dennaomständighet var enligt utskottet ett viktigt motiv förföreskrifter om kvittoskrivande och registrerande taxametrar.Av 13 a § fordonskungörelsen (1972:603) framgår att undantagfrån skyldigheten att ha en taxameter får medges av denlänsstyrelse som har meddelat tillståndet till taxitrafik om detfinns särskilda skäl. Föreskrifter om sådana undantag fårmeddelas av transportrådet.Utskottet är inte berett att ompröva sin inställning i frågaom erforderligheten av att taxibilar är försedda medkvittoskrivande och registrerande taxametrar. Vidare ärutskottet angeläget om att konkurrensen inom näringen även ifortsättningen sker på så lika villkor som möjligt. Utskottet äremellertid medvetet om att anskaffandet av taxametrarna i frågainnebär en avsevärd kostnad och har förståelse för att denna ivissa fall kan framstå som onödigt betungande. Dispenser frånkravet på kvittoskrivande och registrerande taxameter ges ocksåi fall där det visas att en sådan inte behövs, t.ex. för vissahyrverksbilar och fordon som utför samhällsbetalda resor.Utskottet förutsätter att dispenser ges i all rimligutsträckning och att regeringen fortlöpande följer utvecklingenpå området.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionerna inte bör föranleda någon åtgärd. beträffande yrkestrafiklagenatt antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i yrkestrafiklagen (1988:263),2. beträffande lagen om rätt att driva viss linjetrafikatt antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1985:449) om rätt att driva visslinjetrafik,3. beträffande huvudmannalagenatt antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1978:438) om huvudmannaskap förviss kollektiv persontrafik,4. beträffande kommunalisering av riksfärdtjänstenatt med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motion 1991/92:T1 godkänner vad som ipropositionen anförts om huvudmannaskapet för riksfärdtjänsten idenna del,5. beträffande styrelsen för riksfärdtjänstatt godkänner vad som anförts i propositionenom huvudmannaskapet för riksfärdtjänsten i denna del,6. beträffande huvudmannaskapet för riksfärdtjänsten iövrigtatt godkänner vad som anförts i propositionen häromi de delar som ej omfattas av utskottets hemställan ovan,7. beträffande mål och riktlinjer för riksfärdtjänstenatt godkänner vad som i propositionen anförs härom,8. beträffande användningen av förslagsanslaget G3.Riksfärdtjänstatt godkänner vad som i propositionen anförs härom,9. beträffande ökad konkurrens i den lokala och regionalakollektivtrafikenatt avslår motionerna 1990/91:T211 yrkande 12 idenna del och yrkande 13, 1990/91:T252 yrkande 3, 1990/91:T907och 1990/91:T928,10. beträffande landstingens engagemang i huvudmannaskapför lokal och regional kollektiv trafikatt avslår motion 1990/91:T211 yrkande 12 i dennadel,11. beträffande en för de båda gemensamtrafikhuvudmanatt avslår motion 1990/91:T263 yrkande 2,12. beträffande "kollektiv beställningstrafik"att avslår motion 1990/91:T906,13. beträffande säkrare busstrafikatt avslår motion 1990/91:T426 yrkande 7,14. beträffande dispens från taxameterkravetatt avslår motionerna 1990/91:T930, 1990/91:T932 och1990/91:T934.Stockholm den 19 november 1991På trafikutskottets vägnarBirger RosqvistI beslutet har deltagit: (), RolfClarkson (m), (), (), HåkanStrömberg (s), (), (),(), (), (nyd), (), (), (), JarlLander (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Sammanfattning1Propositionen2Motionerna2Motion med anledning av propositionen2Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 19912Inledning3Huvuddrag i lagstiftningen om yrkestrafik och omtrafikhuvudmän4Utskottet51 Propositionen och den med anledning av denna väcktamotionen52 Motioner från den allmänna motionstiden 199172.1 Ökad konkurrens i den lokala och regionalakollektivtrafiken72.2 Landstingens engagemang i huvudmannaskap för lokal ochregional kollektivtrafik92.3 En för de båda gemensam trafikhuvudman92.4 "Kollektiv beställningstrafik"92.5 Säkrare busstrafik102.6 Taxametrar12Hemställan13BilagaLagförslagen15