bet · GE01UU15 · 1991-03-28 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att de biståndspolitiska målen skall styra politik, så attu-ländernas skuldproblem kan lösas,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte skall delta i IMFs strukturanpassningsprogram,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svenskt bistånd inte skall vara avhängigt av mottagarländernasöverenskommelser med IMF,6. att som sin mening ger regeringen till känna att iParisklubben skall representeras av myndighet inom och ejrepresenteras av exportkreditnämnden,7. att hos regeringen begär att en arbetsgrupp tillsätts som skallutarbeta förslag till en samlad skuldstrategi omfattande bistånds-, låne- ochhandelspolitik.1990/91:U253 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att enprocentmålet skall nås,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anslaget till för /93 gesett särskilt konto och skiljs ut från biståndsanslaget,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anslaget till flyktingmottagningen i inte skallbelasta biståndsanslaget,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att skall inleda överläggningar med andra i-länder i syfteatt höja deras anslag till u-länderna.1990/91:U254 av () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av gällande reglerrörande bidrag till enskilda organisationer för projekt- och katastrofbistånd.1990/91:U255 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt svensk u-landshjälp i större utsträckning bör kanaliseras genombondeorganisationer till bonde- och landsbygdsbefolkningen i mottagarländerna.1990/91:U256 av och () vari yrkas att riksdagenbeslutar att av biståndsmedlen till skall gå tillfamiljeplanering.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A812.1990/91:U258 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat bistånd till folkliga organisationer och självständigamassmedia i tredje världen.1990/91:U259 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att frågor som sammanhänger med den globala livsmedelsförsörjningenskall ges högre prioritet i nationell samhällsplanering och i internationelltsamarbete,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten att öka insatserna för effektivare bevattningssystem,4. att som sin mening ger regeringen till känna att en successivt,, växande del av biståndet bör användas förfamiljeplaneringsprojekt,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nödvändigheten av ökade insatser internationellt förfamiljeplanering,7. till bioteknisk forskning ochutveckling för att förbättra jordbruket i utvecklingsländerna,1990/91:U260 av () vari yrkas att beslutar attden svenska befrias från staten.1990/91:U531 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om särskilt anslag för biståndssamarbete med ,8. att beslutar anslå ytterligare 50 milj.kr. för budgetåret1991/92 till det särskilda anslaget för biståndsarbete med Baltikum.1990/91:U612 av m.fl. (v) vari yrkas2. att beslutar att allt svenskt bistånd till skallgå genom folkliga organisationer,1990/91:U624 av m.fl. (mp) vari yrkas10. att till Bidrag till internationella biståndsprogram, C 1,Bilaga 5 till statsverkspropositionen, för /92 anslår1000000000kr. utöver vad regeringen har föreslagit till en europeiskmiljöfond och . utöver vad regeringen har föreslagit till enutomeuropeisk miljöfond, dvs. totalt ,Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Jo752.1990/91:U630 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett direkt bistånd till Polisario och stöd till PolisariosStockholmskontor,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nya krediter och nytt handelsavtal för del.1990/91:U631 av m.fl. (fp) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att ge biståndsavtalen en folkrättslig bas.1990/91:U640 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade resurser till UNHCR,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat stöd till humanitära insatser i Afghanistan.1990/91:U641 av och () vari yrkas1. att beslutar att ett bilateralt bistånd skall utgå till VästraSahara/Polisario,2. att beslutar anslå . i bilateralt bistånd tillVästra /Polisario,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om villkor för fortsatt bistånd till Marocko.1990/91:U642 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättande av ett ekonomiskt råd vid FN,1990/91:U646 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag till nya former förbiståndsgivningen vad gäller i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bistånd till i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bilateralt bistånd och u-krediter till Marocko.1990/91:U648 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna att skallverka för att inte beviljas lån från , på grund av brottmot de mänskliga rättigheterna.1990/91:U651 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bistånd för att undvika hungersnöd i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beredskap för annat bistånd för att lindra civilbefolkningenslidande på grund av kriget.1990/91:U652 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om humanitärt bistånd till de drabbade länderna -- i första handEgypten, och Jordanien.1990/91:U653 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att för egen del och internationellt skall verka för attbiståndet till ökar.1990/91:U659 av () vari yrkas att beslutar attsvenskt deltagande i exploatering av omgåendeskall upphöra.1990/91:U660 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om biståndsregler när det gäller etniska minoriteter.1990/91:U661 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om Cubabiståndet,1990/91:U667 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att främja demokrati i biståndsländer.1990/91:Fi409 av m.fl. (mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna att skall arbeta för att påverkaVärldsbanken i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Ub515 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättande av enprofessur i internationell mödrahälsovård.BakgrundU-ländernas situation och ekonomiska utvecklingPropositionen (s. 41--51)I propositionen konstaterar regeringen att stora skillnader präglatutvecklingen i enskilda länder och regioner , framför allt iekonomiskt hänseende. I har många länder haft en stark tillväxt ochkommit att spela en alltmer betydelsefull roll i världsekonomin. Stora delar avAfrika och gick däremot in i en djup ekonomiskkris. För de fattiga befolkningsmajoriteterna har detta inneburit drastisktminskade inkomster och försämrad hälsovård och utbildning. Insikten har vuxitvärlden över om miljö- och naturresursfrågornas betydelse. Även i mångaekonomiskt framgångsrika länder har miljöproblemen ökat och situationen för defattiga förblivit svår.På de flesta håll i u-världen har enligt propositionen en omprövning avtidigare utvecklingspolitik inletts. Djupgående ekonomiska återhämtningsprogramgenomförs i en lång rad länder. De politiska förändringarna har varit stora.Latinamerika upplevde ett genombrott för demokratin. Också påmånga andra håll i och har de krafter som verkar för endemokratisk samhällsutveckling stärkts.I propositionen anges att de förändrade relationerna mellan stormakterna nukan leda till att resurser i såväl i- som kan frigöras för andraändamål än konflikt och förtryck och till att ett mer konstruktivt klimat förutvecklingsansträngningar skapas. Mot dessa nya möjligheter utgör konflikten iPersiska viken ett allvarligt hot.Av särskild betydelse för är enligt regeringen att framgång nås ide förhandlingar om minskade handelshinder som förs inom ramen för , dens.k. Den tilltagande protektionismen i i-länderna utgör ettallvarligt hinder för exportansträngningar. För de mångaskuldtyngda är det också viktigt att ytterligare skuldminskningarkommer till stånd. Ett ökat deltagande från i den internationellahandeln skulle öka stabiliteten i världsekonomin och leda tillvälståndsökningar i såväl i- som u-länder.Den ekonomiska utvecklingen i har varit dynamisk. Imånga länder har inkomster och investeringar ökat snabbt. leveromkring hälften av världens fattiga i . På många håll är miljöproblemenöverhängande. Sociala och politiska spänningar har vuxit i flera länder. Olöstakonflikter har i några länder skapat en grogrund för intolerans och våld. Storaansträngningar kommer att krävas av de om dessa problemskall övervinnas.Östasiens snabba tillväxt har inneburit en förbättring av levnadsstandardenför en stor del av ländernas befolkningar. lever en betydande del avbefolkningen i fortsatt djup fattigdom, inkomstskillnaderna är stora och imånga städer lever allt fler i svårt utsatta miljöer. De snabba förändringarnahar ökat de politiska spänningarna. I många länder har kraven på ökad demokrativunnit snabbt gehör.De afrikanska ländernas stora ansträngningar att ta sig ur 1980-talets djupakris har enligt propositionen börjat ge resultat. Flera länder kan setillbaka på med en ekonomisk tillväxt i nivå med elleröverstigande befolkningstillväxten, i många fall efter mer än medsnabbt fallande per capita-inkomster. Detta är ett resultat både av denomprövning av tidigare utvecklingspolitik som genomförts och av ett ökat ochsamordnat internationellt bistånd. långsiktiga problem är emellertidstora. BNP per capita beräknas vara lägre än vid 1980-talets början.De fattigas antal har ökat och uppgår till närmare 300 miljoner, tvåtredjedelar av de ca 450 miljoner invånarna i de afrikanska länderna söder omSahara. Antalet fattiga ökar och den sociala infrastrukturen är svårtansträngd. En hårt ansträngd miljö har blivit ett allvarligt hinder förfortsatt ekonomisk utveckling. På flera håll omprövas nu också den politiskastruktur som ofta rått sedan det nationella oberoendet vanns. Kraven på merdemokratiska samhällsformer har vunnit starkt gehör.För att den begynnande återhämtningen skall bestå krävs enligt regeringenfortsatt extraordinära insatser såväl av de afrikanska samhällena som av detinternationella samfundet. Långsiktiga satsningar krävs på många områden:investeringar i infrastruktur, ett ökat sparande, satsningar på de socialasektorerna, på miljöfrågorna, på befolkningsfrågorna och för kvinnans ställningsamt inte minst på att utveckla de afrikanska ländernas förvaltningar ochsamhällsinstitutioner.I propositionen konstateras att de latinamerikanska länderna efter mer än ettårtionde ännu inte har kommit ur den djupa ekonomiska kris som inleddes islutet av . BNP per capita är lägre änden var 1979--1981. Inkomst och konsumtion är än lägre. Efter en period avåterhämtning i mitten på decenniet föll inkomsterna, räknat per capita, återunder den senaste treårsperioden. Dessa låga tillväxtsiffror har inneburitökade påfrestningar för många fattiga och är en svår utmaning imånga länder där demokratin fått fäste först under de allra senaste åren.Inkomstskillnaderna är mycket stora i de flesta länderna. På landsbygden ochi de växande slumområdena lever många människor i svår fattigdom och i enomgivning där miljöproblemen ofta är stora. Djupgående samhällsreformer är påmånga håll en förutsättning för att de allvarliga fattigdoms- ochmiljöproblemen skall kunna bekämpas.Av största betydelse för möjligheter att möta de svårautvecklingspolitiska utmaningarna är det demokratiska genombrott som ägt rum inästan samtliga latinamerikanska länder.Regeringen konstaterar att med ett bättre samarbetsklimat mellan världensländer och med en bättre utvecklingspolitik i många finnsförutsättningar för att de externa resurserna för utveckling i skallkunna öka.För att investeringar och tillväxt skall öka krävs inte bara attexportinkomsterna ökar utan också att kapitalflykten hejdas samt att ländernastillgång till nytt kapital förbättras. Den kraftiga minskningen avresursflödena, framför allt av lån och direktinvesteringar från privata källor,har lett till att som grupp kommit att betala mertill utlandet i form av amorteringar och framför allt ränta än de fått in iform av nya lån.U-ländernas totala skuld har legat på ca . I analyser skiljs vanligtvis på svårt skuldsatta medelinkomstländer(huvudsakligen latinamerikanska länder) och svårt skuldsatta låginkomstländer(huvudsakligen ). Åtgärder för skuldlättnad måste se olika uti dessa båda grupper.I propositionen anges att för de fattigaste länderna utgör biståndet i stortsett den enda källan till utländskt kapital. Biståndet till samtliga länder iAfrika söder om uppgick till ca , enökning från av det totala biståndet år år 1989.För de fattigaste länderna har ett antal skuldlättnadsinitiativ tagits underde . har varit pådrivande i detta arbete. De svenskaförslagen redovisades samlat vid FNs generalförsamlings särskilda session omekonomiska frågor . skrev avbiståndskrediterna till dessa länder, något som flera stora i-länder utlovatgöra först och ännu bara delvis genomfört. harockså verkat för mjukare villkor vid dessa länders omförhandlingar iParisklubben och framfört att även de koncessionella s.k. Torontovillkoren äralltför betungande för många länder. I avvaktan på att överenskommelse kan nåsom mer realistiska villkor har regeringen beslutat att med hjälpav biståndet ge ett antal full räntefrihet under bilateralaskuldkonsolideringsavtal.Avgörande för att olika typer av skuldlättnadsåtgärder skulle kunna bidratill en bestående återhämtning är enligt propositionen att de förstärker enstark nationell ekonomisk politik. För att de återhämtningsprogram som många avde fattigaste länderna är engagerade i skall lyckas krävs också ett ökatresursflöde. I dessa ansträngningar har och Internationellavalutafonden kommit att spela viktiga roller.Det internationella biståndetDe minskade resursflödena till har enligt propositionen inneburitatt biståndet kommit att utgöra en allt större andel, av de totalaflödena jämfört . Världens bistånd harstagnerat på en nivå av ca . Sedan år1985 har det totala biståndet till och med minskat något varje år.OECD-ländernas bistånd har dock ökat för att under år 1989utgöra av det totala biståndet.Biståndet från de länder som är medlemmar i (, DAC) minskade till från . Den genomsnittliga nivån fölltill av BNI från . Enligt DAC beror dettahuvudsakligen på att utbetalningarna till olika multilaterala organisationervar ovanligt stora . Under det gångna årtiondet har nivån legat påca 0,34--0,. Detta har inneburit en real ökning av biståndsanslagen i taktmed DAC-ländernas BNP-ökning.År 1970 antogs i samband med deklarationen om FNs andra utvecklingsårtionde0,7-procentmålet för utbetalningar av offentligt bistånd. Ännu har endast tre andra -- ,och -- uppnått målet. , som harökat sitt bistånd snabbt, kommer sannolikt att uppnå0,7-procentmålet. De svenska biståndsutbetalningarna uppgick till 0,av BNI, en betydande ökning jämfört med år 1988.Tabell 1. Biståndsutbetalningar år 198900>51>Biståndets 83>Biståndets00>51>andel av BNI (%) 83>storlek(milj. USD)00>51>(1989) 65>(1988)83>(1989)00>DAC-länder totalt (1) 58>0,33 70>0,36 92>46 67903>Norge 58>1,04 70>1,13 92>91703>Sverige 58>0,97 70>0,86 92>1 79903>Danmark 58>0,94 70>0,89 92>93703>Nederländerna 58>0,94 70>0,98 92>2 09403>Finland 58>0,63 70>0,59 92>70603>Frankrike (2) 58>0,54 70>0,50 92>5 16203>Belgien 58>0,46 70>0,41 92>70303>Canada 58>0,44 70>0,50 92>2 32003>Italien 58>0,42 70>0,39 92>3 61303>Förbundsrep. 58>0,41 70>0,39 92>4 94903>Australien 58>0,38 70>0,46 92>1 02003>Japan 58>0,32 70>0,32 92>8 94903>Storbritannien 58>0,31 70>0,32 92>2 58703>Schweiz 58>0,30 70>0,32 92>55803>Österrike 58>0,23 70>0,24 92>28303>Nya 58>0,22 70>0,27 92>8703>Irland 58>0,17 70>0,20 92>4903>Förenta Staterna 58>0,15 70>0,21 92>7 65900>Övriga 58>0,08 70>0,08 92> 40000>Arabiska länder 58>0,54 70>0,85 92>1 53000>Andra 58>- 70>- 92>47000>Sovjetunionen och Östeuropa58>- 70>- 92>4 30000>Världens totala bistånd 92>53 379(1) DAC () är OECDs biståndskommitté.Medlemsländerna är de som anges i tabellen. (2) Exkl. bistånd till departement och territorierutanför landets gränser (s.k. DOM/TOM). Det biståndet ingår docki totalbeloppet för DAC-länderna. (Källa: DAC 1990)Anslagsutveckling, planeringsramar etc.Propositionen (s. 89--91)Biståndsanslagen m.m.Regeringen föreslår att biståndsramen för /92 sätts till 13871,0 milj.kr. vilket enligt propositionen motsvarar av den beräknadebruttonationalinkomsten (BNI) för . Beloppet utgör en ökningmed 871 milj.kr. i jämförelse med innevarande budgetår.Ökningen av ramen kommer enligt propositionen dels att utnyttjas för anslagetC 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA, dels för vissa kostnader för mottagandeav asylberättigade flyktingar från . De administrativa anslagen harprövats med restriktivitet. Rationaliseringsuttag har gjorts på samtligamyndigheter som vissa angelägna reformer medgetts.De multilaterala bidragen under anslaget C 1. Bidrag till internationellabiståndsprogram minskar med 246,8 milj.kr. till 3 319,4 milj.kr. Detta beror påden förändrade anslagstekniken för IDA-bidragen. Trots den nominellaminskningen av anslaget finns enligt propositionen härigenom ett utrymme förökningar av olika poster inom anslaget. Med hänsyn tagen till detta ökas denreella anslagsnivån för C 1 med 174 milj.kr.Inom anslaget för internationella biståndsprogram används ökningen främst förFNs utvecklingsprograms (UNDP) reguljära budget, FNs befolkningsfond (UNFPA),FNs barnfond () samt för flyktingbistånd genom FN. En ökning beräknas förde Afrikanska och Asiatiska utvecklingsbankernas utvecklingsfonder i sambandmed de påfyllnadsförhandlingar som genomförts.Anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA föreslås uppgå till sammanlagt7 305 milj.kr. vilket innebär en ökning med 518 milj.kr. jämfört medinnevarande budgetår. Detta motsvarar av den totala biståndsramen.Den föreslagna ökningen av anslaget fördelas främst till detlandprogrammerade biståndet, till anslagsposterna Demokrati, mänskligarättigheter och humanitärt bistånd som blir ny anslagspost och Bistånd genomfolkrörelser och andra enskilda organisationer. Ett behov av ökadekatastrofinsatser förutses också.Anslaget C 3. Andra biståndsprogram beräknas totalt till 1 968 milj.kr.vilket innebär en minskning med 149 milj.kr. jämfört med innevarande budgetår.Minskningen beror bl.a. på att det stöd som påbörjats till några länder medmedel från anslagsposten Projektbistånd till vissa länder i förslaget förtsöver till berörd myndighet. Medel för näringslivsutveckling genom en nymyndighet har också beräknats under anslaget.Under biståndsbudgeten redovisas medlen för östeuropabistånd under anslagen C1. Bidrag till internationella biståndsbidrag, anslagsposten Världsbanksgruppenoch C 3. Andra biståndsprogram, anslagsposten Projektbistånd till vissa länder.Ett fortsatt stöd till reformprocesser i har inrymts ibudgetförslaget.Några av de förändringar av anslagsteknisk art som regeringen föreslårframgår enligt följande.Inom anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA bör enligt propositionennya anslagsposter föras upp för och för Projektbistånd tillLatinamerika. Medel för insatser inom områdena demokrati, mänskliga rättigheteroch humanitärt bistånd har i förslaget förts samman till en ny anslagspost.Under denna anslagspost upptas också de medel för främjande av demokratiskutveckling och mänskliga rättigheter som tidigare redovisats som en delpostunder anslagsposten Särskilda program.Under anslaget C 3. Andra biståndsprogram föreslås att medel förnäringslivsutveckling genom en ny myndighet anvisas under en särskildanslagspost, utöver de belopp som är avsedda att föras över till den nyamyndigheten från delposten Tekniskt samarbete genom BITS och anslagsposternaför IMPOD och samt från nuvarande ramanslaget E 5, IMPOD. Delar av dedirekt anvisade medlen för den nya myndigheten motsvarar belopp som tidigareanvisats bl.a. för metodutveckling avseende industriteknik inom anslagspostenSärskilda program.Anslagsbelopp och anslagsbenämningar framgår av nedanstående sammanfattandetabell.Tabell 2. Biståndsanslagen budgetåren 1988/89-1991/92 (milj.kr. )Anvisat Anvisat Anvisat Förslag Förändring1988/89 1989/90 1991/92 1991/92 90/91-91/92C 1. Bidrag till interna-tionella biståndsprogram 2 960,0 3 333,5 3 566,2 3 319,4 - 246,8C 2. Utvecklingssamarbetegenom SIDA 5 572,8 6 190,0 6 787,0 7 305,0 + 518,0C 3. Andra bistånds- (1)program 1 364,2 1 647,3 2 117,0 1 968,0 - 149,0C 4. Styrelsen för inter-nationell utveckling (SIDA) 212,9 222,0 246,0 269,6 + 23,6C 5. Styrelsen för u-lands-utbildning i () (2) 21,2 21,8 49,9 54,9 + 11,4C 6. Styrelsen för u-lands-forskning (SAREC) 10,3 11,1 15,4 21,0 + 5,6C 7. 3,8 4,4 5,0 5,7 + 0,7C 8. Beredningen för inter-nationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) 5,6 6,7 10,8 14,6 + 3,8C 9. Bidrag till styrelsenför u-landsutbildning iSandö () (3) 6,8 + 0,4Avräkning för vissa asylkostnader 700,0 + 700,0Övriga biståndskostnader somfinansieras över andra huvud-titlar eller anslag 171,5 193,7 202,6 206,0 + 3,4TOTALT: 10 350,9 11 660,9 13 000,0 13 871,0 + 871,0(1) Anslaget C 3. Andra biståndsprogram är ett nytt anslag fr.o.m. budgetåret1988/89. Det innehåller delar av det tidigare anslaget C 8. Övrigau-landspolitiska insatser m.m. samt medel för SARECs programverksamhet,tidigare redovisade under anslaget C 6. Styrelsen för u-landsforskning (SAREC). (2) I anslaget ingår 6,4 milj.kr. för bidrag som fr.o.m. /92redovisas under anslaget C 9. Bidrag till styrelsen för U-landsutbildning iSandö (). (3) Medel under anslaget har tidigare redovisats under anslaget C 5.Styrelsen för u-landsutbildning i ().Sammanfattning av motionernaSamtliga partier delar regeringens uppfattning att länderna i Central- ochÖsteuropa skall erhålla svenskt bistånd för sin ekonomiska och demokratiskaåteruppbyggnad. Förutom moderata samlingspartiet motsätter sig dockoppositionspartierna att biståndet till finansieras inomramen för enprocentsmålet. I stället anser dessa partier att biståndet inomenprocentramen i sin helhet bör användas för insatser i . Folkpartietliberalerna, , och de gröna föreslåratt biståndet ökar utöver enprocentsramen för att tillgodose biståndsbehovet iCentral- och . och förordar också attdetta bistånd redovisas utanför biståndsanslaget under littera . föreslår en ny anslagspost inombiståndsanslaget för insatserna i och en separat delpostför . de gröna föreslår att biståndet till Central- ochÖsteuropa utgår inom ramen för en miljöfond.Två partier anger i särskilda yrkanden förslag om biståndets totalram förnästa budgetår. liberalerna anger ramen till 14 171 milj.kr. medanvänsterpartiet anger 14 948 milj.kr.Tre partier, fp, v och mp, går emot regeringens förslag om att motbiståndsanslaget avräkna 700 milj.kr. för mottagande i avasylberättigade flyktingar från . Utskottet behandlar under denna rubrik yrkanden som avser totalramen förbiståndet, vissa beloppsyrkanden rörande biståndet till Central- och Östeuropasamt yrkanden med anknytning till enprocentmålet.