bet · GE01TU26 · 1991-05-14 00:00:00 — TU17, rskr. 246).Utskottet finner inte skäl att ompröva beslutet och avstyrkermotionsyrkandet.5 Vägväsendets finansiering5.1 Finansiering vid sidan av statsbudgetenByggande och drift av allmänna vägar, liksom av kommunalavägar och gator, finansieras i princip med allmänna medel. Ibudgetpropositionen fördelas anslagen till vägväsendet på sjuanslag. De medelsanvisningar som föreslås omfattar totalt10962050000 kr.Riksdagen har vid ett flertal tillfällen tidigare uttalatatt det inte är möjligt att över statsbudgeten tillgodose destora behov som finns inom väghållningen. Det framtida arbetetmåste därför inriktas på att finna kompletterandefinansieringsformer.Riksdagens trafikpolitiska beslut innebar attmöjligheter skapades att avgiftsbelägga nya vägar, dvs. Dessutom skapades möjlighet förintressenter, t.ex. kommuner och företag, att via förskotteringav medel bidra till att genomföra vägobjekt som eljest inteskulle kunna förverkligas inom rimlig tid. De förskotterademedlen skall betalas tillbaka när medel finns tillgängliga inomde ordinarie anslagen.I budgetpropositionen framhålls att det intefinns något objekt som finansieras med avgifter. Möjligheternatill förskottering har däremot utnyttjats i viss utsträckning.I budgetpropositionen erinras vidare om beslut år1990 att ge rätt att ta upp lån i riksgäldskontoreteller ställa borgen för delägda bolag (prop. 1989/90:88 bil. 2,bet. TU27, rskr. Syftet med beslutet var att stimuleraprivat medfinansiering av väghållningen. Objekt vars byggkostnadunderstiger 100 milj.kr. får finansieras genom kredit iriksgäldskontoret. Krediten skall åtebetalas med de avgifter somuppbärs från projektet. Beslutet innebär vidare att vägverketges rätt att gå in som delägare i bolag samt att ta i anspråkanslagsmedel för att teckna aktier i sådana bolag.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att nuskall ges möjlighet att ta upp lån i även förvissa investeringar som inte skall finansieras med avgifter. Detfinns -- framhåller departementschefen -- ettantal objekt för vilka en lånefinansiering även utan avgifter ärsamhällsekonomiskt lönsam. De investeringar det gäller ärersättande av färjor med broar. Räntor på och amorteringar avmedel som lånar för sådana investeringar skallåterbetalas med inbesparade driftsmedel. Den totala låneramenför denna typ av lånefinansierade objekt bör tills vidare uppgåtill 200 milj.kr. Denna nya möjlighet till lånenfinasiering fårinte medföra en minskad strävan att realiseraavgiftsfinansierade objekt.Utskottet har ingen erinran mot regeringens sålunda återgivnaförslag och tillstyrker att godkänner att regeringenfår bemyndiga att ta upp lån i riksgäldskontoretäven för icke avgiftsfinansierade objekt i enlighet med vadsom anförts i budgetpropositionen.Vidare tillstyrker utskott ett förslag itillväxtpropositionen om överföring av lån iriksgäldskontoret till Väginvest AB.Enligt trafikpolitiska beslut gäller att samtligabeslut om förskottering från t.ex. kommuner och företag av medelför väginvesteringar skall underställas regeringens prövning. Ibudgetpropositionen framhålls att förskotteringsförfarandet iallt väsentligt har kommit att bli rutinärenden. Regeringenföreslår mot den bakgrunden att självt får besluta omförskotteringsärenden i vilka verkets åtaganden inte överskrider20 milj.kr.Utskottet tillstyrker att godkänner vad som ibudgetpropositionen anförts om att regeringen skall få bemyndigavägverket att inom en ram av 20 milj.kr. besluta omförskottering av väginvesteringar.1988 års trafikpolitiska beslut, som gjorde det möjligt atthelt eller delvis finansiera vägbyggnadsobjekt med avgifter fråntrafikanterna, kompletterades med ett beslut som gavvägverket rätt att -- inom vissa ramar -- ta upp lån iriksgäldskontoret eller ställa borgen för delägda bolag. Vidarefick rätt att ta i anspråk anslagsmedel för att tecknaaktier i bolag för avgiftsbelagda objekt (prop. 1989/90:88 bil.2, bet. TU27, rskr. Ett av syftena med beslutet var attstimulera privat medfinansiering av väghållningen. Regeringenföreslår nu att de bemyndiganden givit regeringen atttillåta att lånefinansiera väginvesteringar ävenbör kunna omfatta andra väganordningar än själva vägen.Utskottet tillstyrker detta förslag.I tillväxtpropositionen framhålls att det är angeläget att fåtill stånd en ny bro på över i län med anslutande vägsträckningar. Ett projekt härförföreligger och omfattar sträckan mellan Ingedal i ochHogdal i . Finansiering av objektet avses helt ske medintäkter från vägavgifter. Den svenska delen kan påbörjas underhösten 1993. Ett svenskt och ett norskt bolag kan låna upp medelpå kapitalmarknaden och ges rätt att ta ut de avgifter avvägtrafiken över som krävs för att täckainvesteringens kostnader.En förutsättning för avgiftsfinansieringen är dock --betonar regeringen -- att en sådan kan ske på både den planeradeoch den befintliga bron över . Den avseddafinansieringen förutsätter vidare att avgiften på den befintligabron kan tas ut redan fr.o.m. det att arbetet på den nya broninleds. trafikpolitiska beslut medger inte att redanbefintliga vägar avgiftsbeläggs eller att avgifter tas ut redani samband med att ett projekt beslutas. För detta krävs därförriksdagens medgivande i varje enskilt fall. Regeringen anser attett principiellt godkännande av en sådan finansieringsmodell nubör lämnas av . Regeringen bör därefter återkomma tillriksdagen endast med förslag om det enskilda fallet. Vidareavser regeringen att återkomma till med förslag tillhur en avgiftsfinansiering av förbindelsen över skallutformas mer i detalj.I motion T62 (m) yrkas avslag på regeringens förslag omavgiftsuttag på befintliga vägar.I motion T35 (v) yrkas att avslår regeringensförslag om vägavgifter. Regeringens förslag innebär -- sägermotionärerna -- att vägavgifter skall tillförasinfrastrukturfonden och användas för att finansiera nyamotorvägsprojekt. Motionärerna ställer sig avvisande tillvägavgifter över huvud taget under åberopande av att nyamotorvägar inte behövs, att nya vägar alstrar ytterligarebiltrafik och av att ett system med vägavgifter för motorvägarmedför risker för att många bilister väljer ett kostnadsfrittoch trafikfarligare alternativ.Utskottet finner det för sin del angeläget att den planeradebron över kommer till stånd. Med hänsyn till deförutsättningar som enligt tillväxtpropositionen föreligger föratt projektet skall kunna genomföras finner sig utskottet ocksåkunna godta regeringens förslag att avgifter på den befintligabron tas ut redan fr.o.m. det att arbetet inleds på den nyabron. Regeringens förslag innebär inte -- vill utskottetframhålla -- att vägavgifter skall tillföras eninfrastrukturfond. Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag att godkänner den itillväxtpropositionen förordade principen för avgiftsuttag påbefintliga vägar och avstyrker motionsyrkandena. Det bör dockunderstrykas att regeringen har att underställa frågorom avgiftsuttag på befintliga vägar i varje enskilt fall.Av det anförda följer vidare att utskottet tillstyrkerregeringens förslag till principer för byggande av en ny broöver och avstyrker motionerna T35 (v) yrkande 2 imotsvarande del och T62 (m) yrkande 10, vari begärs attriksdagen avslår regeringens förslag.I motion T14 (c) framhålls att de som arbetspendlar överSvinesundsbron bör slippa betala broavgifter.Enligt utskottets mening bör i princip alla som använder enavgiftsbelagd väg eller bro betala avgift. Utskottet förutsätteratt undantag från eller modifieringar av denna princip kommeratt övervägas men är inte nu berett att förorda riktlinjer försådana överväganden. Med det sagda avstyrks motionsyrkandet.Utskottet övergår nu till att behandla vissa förslag omvägväsendets finansiering från den allmänna motionstiden ijanuari innevarande år.I motion T209 (m) framhålls att har begränsadeanslag och att det finns anledning att snabbt ta frammöjligheter att tidigarelägga väginvesteringar genom attavgiftsbelägga vägar . Detta ger dessutom enekonomisk indikation på vilka väginvesteringar som ärförsvarbara att tidigarelägga.I motion T220 (fp) framhålls att det allmänna har ettgrundläggande ansvar för infrastrukturen men att detta intehindrar att marknadsmekanismer utnyttjas för att få denna såeffektiv och konsumentanpassad som möjligt. Därför är t.ex.avgiftsfinansiering tänkbar för vissa vägar och broar.I motionerna T249 (v), T349 (s) och T253 (m) behandlasförslag i betänkandet Finansiering av vägar och järnvägar(SOU:1990:86), avgivet av (infrastrukturfinansieringsutredningen). Utredningen föreslåratt en infrastrukturfond skall tillföras ett kapital på 20miljarder kronor att investeras i vägar och järnvägar. Dettakapital skall skapas genom att omvandlas till ettbörsnoterat aktiebolag. Vidare föreslår utredningen att ettföretag med namnet bildas av staten somsjälvständigt dotterbolag till . Bolaget tillförs ettkapital på initialt från infrastrukturfonden.Ytterligare kapital lånas upp på den öppna kapitalmarknaden.Vidare tillförs bolaget medel genom att en viss avgift tas utsom en del av bensinpriset och betalas oavkortat och direkt tillbolaget.I v-motionen framhålls att utredningens förslag inte fårgenomföras.I m-motionen framhålls (yrkande 13) att utredningens förslagförtjänar ytterligare överväganden.I motion T349 (s) säger sig motionärerna förutsätta attIF-utredningens förslag om nya finansieringsformer för byggandeoch drift av vägar genomförs med beaktande av miljö- ochregionalpolitiska aspekter.I motion T253 (m) framhålls också (yrkande 14) attmöjligheten att finansiera nya vägprojekt genom trafikavgiftersnarast bör utnyttjas för att Österleden skall kunna komma tillstånd.I samma motion betonas vidare (yrkande 15) att näringslivetsuttalade beredvillighet att ta ansvar för större vägprojekt till vara.I motion T301 (fp) yrkas att hos regeringen begärförslag om lämpliga finansieringsformer för i första hand en broöver Sunninge sund i Bohuslän.I motion T362 (m) framhålls (yrkande 1) att en omläggningmot en marknadsmässig finansiering av väghållningen börgenomföras. En del av de nuvarande skatteintäkterna frånvägtrafiken -- minst motsvarande nuvarande anslagsnivå tillväghållningen -- bör omvandlas till avgifter som förs direkttill denna.I motion T362 (m) yrkas vidare (yrkande 3) att riksdagenbeslutar om en låneram om 5000 milj.kr. för investeringar istatsvägnätet i avvaktan på att den av motionärerna föreslagnafinansiella omläggningen hinner genomföras.I samma motion framhålls också (yrkande 4) att börha möjlighet att ta upp lån inte bara hos utanockså på den allmänna kapitalmarknaden.Vad först gäller de motionsyrkanden som innebär attavgiftsfinansiering skall kunna användas för att nya vägprojektskall kunna genomföras erinrar utskottet om riksdagenstrafikpolitiska beslut , som bl.a. hade just dennainnebörd. Syftet med motionerna T209 (m) yrkande 2, T220 (fp)yrkande 2, T253 (m) yrkande 14 och T301 (fp) yrkande 3 tordedärför få anses tillgodosett. Utskottet avstyrker följaktligendessa yrkanden.Utskottet har i sitt betänkande 1990/91:TU24 om trafikensinfrastruktur ställt sig bakom tanken att staten och andraintressenter -- inte minst näringslivet -- gemensamt skall kunnasvara för finansieringen av infrastruktursatsningar inom bl.a.vägväsendet. Härigenom torde syftet även med yrkande 15 i motionT253 (m) få anses tillgodosett, varför ett bifall till dettayrkande avstyrks.Vad beträffar förslag om finansering avvägväsendet är utskottet för sin del inte nu berett att förordaavsteg från principen att en specialdestinering av statensinkomster -- såsom t.ex. skatteintäkterna från vägtrafiken --till vissa ändamål, exempelvis väginvesteringar, skall undvikas.Frågan om associationsform avser utskottet attbehandla i ett betänkande om telekommunikationer senare i vår.Med det nu sagda avstyrker utskottet motionerna T253 yrkande 13och T362 yrkande 1. Syftet med motion T249 (v) yrkande 7 tordegenom utskottets ställningstagande få anses tillgodosett. Ävendet yrkandet avstyrks följaktligen. Av utskottetsställningstagande följer vidare att motionerna T349 (s) yrkande2 och T362 (m) yrkande 3 avstyrks.Vägverkets behov av upplåning synes utskottet blitillgodosett på mest ändamålsenliga sätt av ,varför skäl saknas att hänvisa verket till den allmännakapitalmarknaden. Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 4i motion T362 (m).Frågan om ränta på förskotterade medel förväginvesteringar behandlas i motion T357 (c). Motionären villatt ersättning för räntekostnaden skall kunna utgå till kommunereller företag, när dessa förskotterar kostnaden för väg- ellerbroprojekt inom stödområdet. Om en sådan ersättning intebeviljas, innebär det enligt motionären en risk för en fortsattkoncentration av vägbyggen till områden utanför stödområdet.1988 års trafikpolitiska beslut, varigenom regeringen gavsmöjlighet att godkänna förskottsfinansiering avväginvesteringar, innebär att en sådan finansiering endast börkunna komma i fråga när den som finansierar har så stor nytta avobjektets tillkomst att någon förräntning på insatt kapitalnormalt inte erfordras. En ordning med ränteutbetalningar skulleenligt utskottets mening innebära negativa konsekvenser för denmedelstilldelning som kan användas för själva vägbyggandet.Härtill kommer att den sannolikt skulle bli administrativtbetungande. Med det sagda avstyrker utskottet motionsyrkandet.I motion T366 (fp) framhålls att kommun är berett attförskottera 20 milj.kr. för att snabbt få till stånd en del aven förbifart för . Förslag till avtal i frågan harupprättats. Motionärerna vill att som sin mening skallge regeringen till känna att avtalet bör godkännas.1988 års trafikpolitiska beslut innebär, som nämnts, att detär regeringen som har att från fall till fall besluta omförskottsfinansiering skall medges. Något sådantriksdagsuttalande som begärs i motionen bör sålunda inte komma ifråga, varför motionen avstyrks.5.2 Anslagsfrågor m.m.5.2.1B1. : Ämbetsverksuppgifter m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ibudgetpropositionen att till Vägverket:Ämbetsverksuppgifter för /91 anvisar ettförslagsanslag på 8661000 kr.5.2.2B2. Drift och underhåll av statliga vägarFrån anslaget betalas kostnader för drift ochunderhåll av statliga vägar och verkets räntekostnader förkredit i för köp av vissaomsättningstillgångar. Vidare betalas från anslaget vägverketsräntekostnader för kredit i för inköp avanläggningstillgångar.Regeringen föreslår en medelsanvisning på 6125,9milj.kr. för nästa budgetår.I motionerna T202 (c) och T361 (c) yrkas att underanslaget anvisar ett belopp som med 500 milj.kr. överstiger detbelopp som regeringen föreslagit. Anslagsökningen bör enligtmotionärerna främst användas för underhåll av länsvägarna.I motion T207 (mp) yrkas att under anslagetanvisar 300 milj.kr. utöver det belopp som regeringenföreslagit, eller 6425,9 milj.kr.I motion T211 (m) yrkas att under anslaget anvisarett i förhållande till regeringens förslag med 1408 milj.kr.förhöjt belopp på 7533,9 milj.kr.I sitt betänkande 1990/91:TU24 om trafikens infrastruktur, somär dagtecknat , framhåller utskottet att enkraftig ökning av vägunderhållet är angelägen. Om erforderligaunderhållsinsatser inte genomförs, försvåras -- betonas det ibetänkandet -- framkomligheten på vägarna för näringslivet,kollektivtrafiken och enskilda trafikanter. Detta leder tillförsämrade tillväxtmöjligheter, lägre trafiksäkerhet och störremiljöproblem.Utskottet är emellertid inte nu berett att föreslå en ökningav medelsanvisningen för drift och underhåll av statliga vägar.Regeringen bör i kommande budgetproposition föreslå enökning av anslagen för vägunderhåll.Med det anförda avstyrks motionsyrkandena, medan regeringensförslag tillstyrks.I motionerna T202 (c), T314 (c) och T361 (c) yrkas attriksdagen för nästa budgetår anvisar 1000 milj.kr. tillförstärkning av bärighet och beläggning av grusvägar inom ramenför ett tioårsprogram. Enligt den andra av dessa tre motionerbör 100 milj.kr. av den begärda medelsanvisningen avsättas förJönköpings och . I motionerna T261 (c), T314 (c)och T361 (c) framhålls att regeringen bör förelägga riksdagenett förslag till tioårsprogram för upprustning och beläggningav grusvägar. I motion 314 (c) framhålls vidare attlandsbygdens vägar bör prioriteras vid investeringsplaneringen.Utskottet hänvisar till vad det just anfört om att regeringeni kommande budgetproposition bör föreslå en ökning av anslagenför vägunderhåll. Vidare vill utskottet fästa uppmärksamheten påett förslag i tillväxtpropositionen, som utskottet återkommertill i det följande, att 500 milj.kr. av statliga medel skallkunna användas som statlig delfinansiering till komplettering avde medel som anvisas från anslaget för särskildabärighetshöjande åtgärder. Förslaget motiveras bl.a. med enhänvisning till det av fastställda vägpolitiska måletatt en tillfredsställande vägstandard i landets alla delarskall säkerställas, även på det lågtrafikerade vägnätet.Vad utskottet sålunda anfört synes ägnat att i huvudsaktillgodose syftet med de motionsyrkanden som är i fråga.Dessa bör därför inte föranleda någon åtgärd ochavstyrks följaktligen.I motion T249 (v) yrkas att beslutar om ett särskiltengångsanslag på 724,7 milj.kr. att användas för de mestnedslitna och trafikfarliga vägarna i glesbygdsområden, därjärnväg inte utgör ett alternativ. Ansvaret för fördelningentill resp. vägar bör åläggas kommunikationsdepartementet.Vad utskottet anfört med anledning av motionsyrkandena om etttioårsprogram för upprustning och beläggning av grusvägar gälleräven det motionsyrkande som är i fråga, varför detsammaavstyrks.I motion 211 (m) framhålls att målsättningen för drift ochunderhåll av vägar bör vara att upprätthålla nuvarande vägarstekniska standard samt att återföra kraftigt förslitna delar avvägnätet till en godtagbar standard.Utskottet har i sin redogörelse för vägpolitikens mål enligt1988 års trafikpolitiska beslut erinrat om att ett av delmålenär att vägkapitalet skall säkras. De medel som anvisas tilldrift och underhåll av vägarna skall så långt möjligt användastill att upprätthålla standarden på vägnätet. Utskottet har, somnämnts, i sitt betänkande 1990/91:TU24 framhållit att regeringeni kommande budgetproposition bör föreslå en ökning av anslagenför vägunderhåll. Med det anförda torde syftet medmotionsyrkandet få anses tillgodosett, varför ett bifall tilldetsamma avstyrks.I budgetpropositionen framhålls att det i samband med attstatliga vägar byggs och öppnas för trafik ofta förekommer attvägen i den gamla sträckningen dras in från allmänt underhåll.Väghållningen av sådana vägar får som regel övertas av enskilda.Dessa vägar uppfyller ofta fordringarna för att få statsbidragtill enskild väghållning. I de fall saknar medel underanslaget B6. Bidrag till drift och byggande av enskilda vägarför detta ändamål bör det även under nästa budgetår vara möjligtför att besluta om överföring av medel motsvarandegällande statsbidrag till anslag B6.Utskottet tillstyrker att medger sådanöverföring av medel mellan anslagen B2. somsålunda förordas.I budgetpropositionen framhålls vidare att påregeringens uppdrag genomfört en översyn av antalet väghållandekommuner. Resultatet av översynen är att antalet väghållandekommuner ökat från 110 till ca 200 . Då det är svårt att fullt ut förutseomfattningen av denna och kommande ändringar iväghållningsansvaret, bör regeringen även för /92inhämta bemyndigande att vid ändringar iväghållningsansvaret få överföra medel mellan anslag B2. Driftoch underhåll av statliga vägar och anslag B5. Bidrag tilldrift och underhåll av statskommunvägar.Utskottet tillstyrker att medger sådanöverföring av medel mellan anslagen B2. somsålunda förordas.I syfte att effektivisera väghållningen och underlättaplaneringen bör enligt budgetpropositionen hamöjlighet att göra mindre justeringar under ett enskilt årmellan drift- och byggandeanslagen för väghållningen. Utskottettillstyrker att godkänner att jämkning mellan drift-och byggandeanslagen för den statliga väghållningen får ske ienlighet med det anförda.Vidare tillstyrker utskottet förslaget i budgetpropositionenatt godkänner vad som däri anförts om användningen avanslaget B2. Drift och underhåll av statliga vägar /92 för tilläggsbidrag till drift av kommunalavägar och gator.I budgetpropositionen betonar departementschefen att enförutsättning för en effektiv väghållning är att gällandehastighetsbestämmelser respekteras. Både från trafiksäkerhets-och miljösynpunkt skulle påtagliga förbättringar uppnås omtrafikanterna följde gällande hastighetsgränser. Mot dennabakgrund föreslås att medel för anskaffning av utrustning förautomatisk hastighetsövervakning även fortsättningsvis ställstill förfogande. av anslaget börberäknas för inköpen i fråga.Utskottet tillstyrker att godkänner vad ibudgetpropositionen sålunda anförts.5.2.3B3. Byggande av riksvägarFrån anslaget betalas kostnader för byggande avriksvägar samt lämnas bidrag till byggande av sådanastatskommunvägar som är riksvägar. Från anslaget betalas vidarevägverkets ränteutgifter för kredit i av väg E6, delen --Ljungskile.Regeringen föreslår en medelsanvisning på 1588,27milj.kr. för nästa budgetår.I motion T207 (mp) yrkas att under anslaget anvisarett 1100 milj.kr. lägre belopp än regeringen föreslagit, dvs.488,27 milj.kr.I motion T249 (v) yrkas att under anslaget anvisarett 588,27 milj.kr. lägre belopp än regeringen föreslagit, dvs.1000 milj.kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandena.Departementschefen erinrar om att i maj 1987beslutade att godkänna att en kredit inrättades iriksgäldskontoret för finansiering av utbyggnader av väg E6som motorväg på delen --och attkapitalkostnaden skulle få belasta anslaget (prop.1986/87:100 bil. 8, bet. TU19, rskr. Utbyggnaden av vägE6 mellan och pågår. Kapitalkostnadenför krediten beräknas uppgå till 120 milj.kr. ochbör enligt budgetpropositionen få belasta anslaget för nästabudgetår.Utskottet tillstyrker att godkänner vad ibudgetpropositionen sålunda anförts om användningen av anslaget.Av budgetpropositionen framgår vidare att regeringen avser attlåta använda ca 15 milj.kr. från anslaget för utrednings- ochutvecklingsverksamhet omfattande en ny bro överÅngermanälven. Kostnaden härför beräknas till ca 2 miljarderkronor. I tillväxtpropositionen framhålls att det är angelägetatt i sitt fortsatta utredningsarbete övervägermöjligheterna att helt eller delvis avgiftsfinansiera bl.a. enny bro över vid . En sådan bro skulle medföraatt väg E4 förkortas med och att den kan upplåtas förtrafik enligt EG-anpassade viktbestämmelser. Den nya bron gerenligt vägnätet större flexibilitet, säkerhet ocheffektivitet för näringsliv och befolkning i norra motion T238 (mp) framhålls att en ny E4-bro överÅngermanälven inte bör uppföras. Motionärerna befarar att en nybro skulle medföra en icke önskvärd ökning av bilismen ochöverföring av gods från järnväg till väg.Enligt utskottets mening bör lämna utan erinranvad som i budgetpropositionen anförts om en ny bro överÅngermanälven. Av detta ställningstagande följer attmotionsyrkandet avstyrks.I fem motioner framhålls att vissa väg- eller brobyggeninte bör planeras eller fullföljas.Sålunda yrkas i motion T207 (mp) att beslutar attinga ytterligare motorvägar skall byggas.I motion T238 (mp) framhålls att en högbro överSundsvallsfjärden inte bör uppföras.I motion T258 (mp) framhålls att pågående motorvägsbygge iHalland bör stoppas.I motion T333 (v) framhålls att några statliga resurser tillden s.k. Bergslagsdiagonalen inte bör komma i fråga.I motion T363 (v) yrkas att beslutar attBergslagsdiagonalen inte skall få byggas.Utskottet har i det föregående redogjort för nuvarandeplaneringsprocess för vägväsendet och tillstyrkt regeringensförslag om förändringar av denna.