bet · GE01FiU30 · 1991-05-30 00:00:00 — Detskulle, som framhålls i motionen, öka de folkvaldaskontrollmöjligheter om ett sådant bemyndigande gavs och sedaninte fick överskridas utan att ett nytt beslut fattades.Utskottet delar motionärernas uppfattning och anser attriksdagens årliga lånebemyndigande bör vara försett med enbeloppsgräns.I likhet med vad som föreslås i motion Fi45 yrkande 3 anserutskottet att regeringen för /92 bör bemyndigasatt ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåningintill ett belopp av netto 25 miljarder kronor.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande bemyndigande för den statliga upplåningenatt med anledning av proposition 1990/91:150 bilagaI:1 mom.9 och med bifall till motion 1990/91:Fi45 yrkande 3bemyndigar regeringen att för /92 ta upp lånenligt lagen (1988:1387) om statens upplåning intill ett beloppav netto 25000000000kr.,10. Penning- och valutapolitiken (mom.6)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 61börjar med "Utskottet har" och på s. 62 slutar med "miljarderkronor" bort ha följande lydelse:Det är utskottets uppfattning att tyngdpunkten istabiliseringspolitiken bör läggas på penningpolitiken.Möjligheterna till finjusteringar av efterfrågeläget genom enaktiv finanspolitik är som framhålls i den gemensamma motionenfrån moderata samlingspartiet och liberalerna starktbegränsade. Penningpolitiska åtgärder får effekt betydligtsnabbare än finanspolitiska ingrepp, vilket är en fördel. Inomde ramar som sätts av kravet att försvara den fasta växelkursenbör det därför åvila penningpolitiken att genommarknadsoperationer påverka räntenivå och likviditet så attarbetslöshet och inflation hålls nere.Utskottet anser i likhet med vad som anförs i motionerna Fi45(m) och Fi55 (fp) att ett allvarligt problem i den nuvarandeekonomiska situationen är att det pågående valutautflödetgenomgående har långsiktig karaktär. Det beror främst påutlandsinvesteringar i företag, fastigheter och aktier. Dettautflöde finansieras huvudsakligen genom en kortfristig upplåningsom upprätthålls genom en allt högre räntedifferens mellanSverige och utlandet. Ett högt ränteläge leder till fallandeinvesteringar och en stagnerande industrisektor, vilketytterligare skulle förstärka obalanserna mot omvärlden.Utskottet anser därför att en kraftig omläggning av denekonomiska politiken är nödvändig.Vid sidan av en omläggning av den ekonomiska politiken är detangeläget att vidta vissa institutionella förändringar i syfteatt öka effektiviteten i arbetet för att försvara kronans inreoch yttre värde. En betydelsefull sådan förändring är att stärkariksbankens oberoende i förhållande till regering och riksdag.Utskottet beklagar att företrädare för inte berettsplats i den utredning som regeringen tillsatt om riksbankensställning, som skall överväga förändringar i regelverket för ettriksdagens eget organ. Detta försämrar enligt utskottets meningmöjligheterna att få fram ett väl avvägt förslag som kan vinnaerforderlig politisk majoritet i riksdagen.En viktig förutsättning för att en politik inriktad påinflationsbekämpning skall bli framgångsrik är att den uppfattassom trovärdig. Ytterst handlar det om tilltron till vår fastaväxelkurs. Den svenska växelkurspolitiken måste ligga fast.Utskottet välkomnar mot denna bakgrund beslut attsent omsider knyta den svenska kronan till EG-valutan ecu. Dettabeslut måste nu följas upp med en kraftig omläggning av denekonomiska politiken innebärande sänkt skattetryck och minskadeoffentliga utgifter.Vad utskottet anfört om penning- och valutapolitiken börriksdagen med anledning av motionerna Fi45 yrkande 2 och Fi55som sin mening ge regeringen och riksbanksfullmäktige tillkänna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande penning- och valutapolitikenatt med anledning av motionerna 1990/91:Fi45yrkande 2 och 1990/91:Fi55 som sin mening ger regeringen ochfullmäktige i till känna vad utskottet anfört,11. Investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten (mom.7)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 64 sombörjar med "Det i motion" och slutar med "ytterligare åtgärd"bort ha följande lydelse:Investeringsskatten har haft det dubbla syftet att dämpaöverhettningen på byggmarknaden och att vidga utrymmet förproduktion av nya bostäder. För att denna utjämnande effektskall förstärkas har tidigare slagit fast attregeringen skall återkomma med ett förslag om hur intäkternafrån avgiften senare skall återföras till regionen förproduktion av bl.a. bostäder.Investeringsskatten avskaffas nu eftersom man vill stimulerabyggmarknaden och öka sysselsättningen. I samma syfte bör detdärför ankomma på regeringen att skyndsamt vidta åtgärder somleder till att de medel som flutit in från skatten nu återförstill regionen för att främja miljöförbättringar i boendet,kollektivtrafik och skolor.Vad utskottet här anfört innebär att utskottet biträder ettförslag av denna innebörd i motion Sk434 (c).dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande investeringsskatt för vissabyggnadsarbetena) att med anledning av proposition 1990/91:150bilaga I:4 mom. 1 och motion 1990/91:Sk434 samt med avslag påmotion 1990/91:Fi48 yrkandena 3 och 4 antar av utskottet ibilaga 2 framlagt förslag till lag om ändring i lagen(1989:471) om investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten samtsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omatt investeringsskattemedel skall återföras till regionen,b) att lämnar motionerna 1990/91:Sk317 yrkande 4och 1990/91:Sk431 utan vidare åtgärd,12. Investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten (mom.7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 63börjar med "anser" och på s. 64 slutar med"avslås av " bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det fel att nu helt slopainvesteringsskatten på byggande av kontors- och butikslokaler iStorstockholmsområdet. Även i ett försämrat konjunkturläge ärdet viktigt att långsiktigt motverka en expansion avStockholmsområdet. De åtgärder som begränsar denna expansion bördärför behållas. Särskilt viktigt är det att begränsa byggandeav större kontorskomplex, stormarknader och liknande iStockholmsområdets centrala delar.Den nuvarande investeringsskatten bör med hänsyn härtill varakvar . Därefter bör den avlösas av enskatt som framför allt berör större kontorsfastigheter,stormarknader och liknande byggnader i Stockholmsområdetscentrala delar och i det s.k. Arlandastråket.Däremot bör mindre etableringar i andra delar avStockholmsområdet, t.ex. på och i de nordöstra delarnaav regionen, inte drabbas av skatten. Regeringen bör därföråterkomma med förslag om en sådan förlängning avinvesteringsskatten.Vad utskottet här anfört med anledning av motion Fi48 (mp) börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande investeringsskatt för vissabyggnadsarbetenatt med bifall till motion 1990/91:Fi48 yrkandena 3och 4 samt med avslag på i proposition 1990/91:150 bilaga I:4mom. 1 framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1989:471)om investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten samt motionerna1990/91:Sk317 yrkande 4, 1990/91:Sk431 och 1990/91:Sk434 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om enfortsatt tillämpning av investeringsskatten,13. Sänkt mervärdeskatt på livsmedel och serveringstjänsterm.m. (mom.8), och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 65börjar med "Utskottet får" och på s. 67 slutar med "och Fi40(m)" bort ha följande lydelse:Utskottets grundläggande inställning är att skattepolitikenmålmedvetet bör inriktas på att sänka skattetrycket ned mot dennivå som gäller för andra likartade länder i . Ensuccessiv sänkning av mervärdeskatten på alla varor och tjänsterbör ingå som ett väsentligt led i denna politik.Mervärdeskatten höjdes 1983 till räknat som pålägg.Redan denna nivå, som socialdemokraterna med hjälp av dåvarandevänsterpartiet kommunisterna drev igenom strax efter sittregeringsövertagande, är enligt utskottets mening alltför hög.Förra året höjde socialdemokraterna återigen mervärdeskattentill den ännu högre nivån , sannolikt den högsta i världen.Höjningen är trots allt tillfällig och skatten kommer därförautomatiskt att återgå till den tidigare nivån den 1 januari1992.Den senaste höjningen motiverades med att ekonomin varöverhettad. Moderata samlingspartiet motsatte sig höjningenredan då den genomfördes och har därefter i motioner yrkat på ensnar återgång till den tidigare nivån. Dessa motioner haremellertid avslagits av riksdagsmajoriteten.Som moderata samlingspartiet framhåller i motion Fi49 harkonjunkturutsikterna ändrats markant sedan togbeslutet om den tillfälliga höjningen. Överhettningen kansåledes inte längre åberopas som ett argument för att fortsättaatt behålla den högre nivån. Utskottet biträder med hänsynhärtill förslaget i motion Fi49 (m) att redan den 1 september1991 återgå till den tidigare nivån, 23,46 %.Utskottet stöder dessutom moderata samlingspartiets krav på enreducering av mervärdeskatten på typiska turistverksamheter. Hithör hotell- och restaurangverksamhet samt persontransporterinkl. Turistbranschen är känslig för konkurrensfrån andra länder och har fått vidkännas en kraftig nedgång tillföljd av de ökade skattepålagor som höjningen av mervärdeskattenmedfört för dess del. Mervärdeskatteuttaget i förserverings-, hotell och resetjänster ligger långt över europeisknivå. Mervärdeskatten på turism bör sänkas tillden nivå som gällde före , dvs. till 12,87%i pålägg.Utskottet avvisar däremot tanken på att sänka mervärdeskattenpå mat, som mervärdeskatten på övriga varor ochtjänster höjs för att ge motsvarande skatteintäkter. Engrundläggande invändning mot en sådan politik är att den inteleder till ett sänkt skatteuttag. Det är först när en sänkningav mervärdeskatteuttaget inte åtföljs av andra skattehöjningarsom hushållen totalt sett kommer att kunna disponera över enstörre del av sina egna inkomster. Utskottet vill dessutomframhålla att slopad eller sänkt mervärdeskatt på mat skulleinnebära ökade svårigheter att anpassa den generellaskattesatsen till EG-nivå.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna Fi49 (m) ochFi40 (m) yrkandena 1 och 2. Därigenom får även motion Fi39 (mp)yrkandena 5 och 6 anses delvis tillgodosedd. Motionerna Fi62(c), Fi38 (v) och Fi47 (mp) i aktuella delar avstyrks.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande sänkt mervärdeskatt på livsmedel ochserveringstjänster m.m.att med bifall till motionerna 1990/91:Fi40 och1990/91:Fi49 yrkande 1 samt med anledning av motion 1990/91:Fi39yrkandena 5 och 6 och med avslag på motionerna 1990/91:Fi38yrkande 8, 1990/91:Fi47 och 1990/91:Fi62 yrkandena 2--6 hosregeringen begär förslag om en sänkning av mervärdeskatten påturism till 12,och i övrigt till 23,46%den 1 september 1991,14. Sänkt mervärdeskatt på livsmedel och serveringstjänsterm.m. (mom. 8)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 65börjar med "Utskottet får" och på s. 67 slutar med "och Fi40(m)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör ett beslut nu fattas om sänktmoms på nödvändig konsumtion, såsom mat och boende. Utskottetsuppfattning grundar sig bland annat på fördelningspolitiskaskäl. Inget annat land har så hög skatt på nödvändig konsumtionsom . Detta drabbar särskilt bl.a. låginkomsttagare,barnfamiljer och pensionärer, dvs. de grupper som måste användaen stor andel av sin disponibla inkomst till just nödvändigkonsumtion.En sänkt matmoms innebär också att inflationstrycket minskar.Åtgärden ligger vidare i linje med de harmoniseringssträvandensom pågår gentemot EG, där en på detta sätt differentierad momsär det normala. De invändningar om tekniska och administrativahinder som har riktats mot en sådan differentiering är enligtutskottets mening grovt överdrivna. Handeln har klargjort att endifferentiering av momssatserna går att hantera.Utskottet är av den uppfattningen att en skattelättnad böromfatta samtliga livsmedel. Skatten bör för denna varugruppsänkas och i fortsättningen utgå med ett pålägg på 13,64%.Den tillfälliga höjningen av momsen som är tänkt att bortfalladen gör att det nu är rätt tillfälle att, utanatt höja momsen generellt, åstadkomma en sänkt moms på maten.För att finansiera bortfallet föreslår utskottet alltså att dennuvarande skattesatsen med ett pålägg på behålls tillsvidare även efter nästa årsskifte. Vidare bör, i enlighet medvad föreslår i motion Fi62, den särskildavaruskatten på sötsaker m.m. kvarstå efter den 1 januari 1993men med en förhöjd skattesats samt en bredare bas för skatten.Skatten bör dock inte omfatta kemisk-tekniska preparat.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet de i motionFi62 (c) yrkandena 2--6 framlagda förslagen. Härigenomtillgodoses även motion Fi38 (v) yrkande 8 och motion Fi47 (mp)yrkandena 1--4 i väsentliga delar.Enligt utskottets mening strider mervärdebeskattningen avkollektivtrafiken mot såväl fastlagda energi- och miljömål sommot samhällets trafikpolitiska mål. Att även skidliftsverksamhetbelagts med full moms har drabbat turistnäringen. Utskottetanser med hänsyn härtill att inrikes personbefordran börundantas från mervärdeskatteplikt i enlighet med förslag imotionerna Fi40 (m) yrkande 2 och Fi39 (mp) yrkande 6. anfört på denna punkt bör som sin mening geregeringen till känna.Den skärpta mervärdebeskattningen av hotell- ochrestaurangverksamhet har givit svensk turistnäring ett försämratkonkurrensläge. Som framhålls i motion Fi62 (c) bör därförmervärdeskatten på hotell- och restaurangtjänster sänkas tillsamma nivå som livsmedel.Sammanfattningsvis innebär utskottets förslag att man införtvå mervärdeskattesatser -- en ordinarie skattesats och enreducerad skattesats, och därutöver "nollmoms". "Nollmomsen"skall omfatta persontransporter, och den reducerade momsen tasut för livsmedel, byggande, boendetjänster samt hotell- ochrestaurangverksamhet. Den ordinarie momsen träffar övriga varoroch tjänster. En på detta sätt utformad mervärdeskatt innebäratt skatteuttaget anpassas till de fördelningspolitiskaambitionerna, vilket är mera rationellt än att i efterhandförsöka rätta till felaktigheter genom höjda bidrag. En sänkningav momsen på nödvändig konsumtion utgör vidare med hänsyn tilldet allmänna ekonomiska läget en viktig stabiliserande faktor pålönerörelsen och därmed på möjligheterna att hålla nerekostnadsutvecklingen.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande sänkt mervärdeskatt på livsmedel ochserveringstjänster m.m.att med bifall till motion 1990/91:Fi62 yrkandena2--6 samt med anledning av motionerna 1990/91:Fi38 yrkande 8,1990/91:Fi39 yrkandena 5 och 6, 1990/91:Fi40, 1990/91:Fi47yrkandena 1--4 samt med avslag på motion 1990/91:Fi49 yrkande 1dels antar följande i motion 1990/91:Fi62 framlagdaförslag till lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskattoch lag om upphävande av lagen (1990:591) om upphävande av lagen(1941:251) om särskild varuskatt,Förslag tillLag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskattHärigenom föreskrivs att 13§ lagen (1968:430) ommervärdeskatt skall ha följande lydelse:Nuvarande lydelse Reservanternas förslag 13 §Skatten utgår med 23,46 Skatten utgår med 25procent av procent avbeskattningsvärdet. Skatten utgår dock av beskattningsvärdet beträffande livsmedel och livsmedelstillsatser enligt livsmedelslagen (1971:511) med undantag för dels dryckesvaror som omfattas av lagen (1977:306) om dryckesskatt, dels varor som omfattas av lagen (1961:394) om tobaksskatt.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.Förslag tillLag om upphävande av lagen (1990:591) om upphävande av lagen(1941:251) om särskild varuskattHärigenom föreskrivs att lagen (1990:591) om upphävande avlagen (1941:251) om särskild varuskatt skall upphöra att gällavid utgången av juni 1991.Denna lag träder i kraft den 20 juni 1991.dels hos regeringen begär förslag om en sådan ändring ilagen (1941:251) om särskild varuskatt att kemisk-tekniskapreparat undantas från beskattningsunderlaget somdetta i övrigt breddas i enlighet med vad utskottet anfört,dels hos regeringen begär förslag om en sådan ändring ilagen (1968:430) om mervärdeskatt och andra författningar attbeskattningen av inrikes personbefordran och hotell- ochserveringstjänster sker i enlighet med vad utskottet anfört,15. Sänkt mervärdeskatt på livsmedel och serveringstjänsterm.m. (mom. 8)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 65börjar med "Utskottet får" och på s. 67 slutar med "Fi40 (m)"bort ha följande lydelse:Utskottet får med anledning härav anföra följande. Riksdagenbeslöt om ett antal åtgärder för att stabiliseraekonomin. Bakom detta beslut stod liberalerna ochsocialdemokraterna. Åtgärderna inkluderade införande avobligatorisk sjuklön med motsvarande sänkning avarbetsgivaravgifterna, höjning av den s.k. egenavgiften iarbetslöshetsförsäkringen, samordning av sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen, uppskjutande av en föreslagenförlängning av föräldraförsäkringen och semestern,senareläggning av en planerad barnbidragshöjning med samten tillfällig höjning av mervärdeskatten. Sålunda höjdes momsenunder perioden t.o.m. från 19%till av priset inkl. skatt. Detta motsvarar en höjningfrån 23,till räknat som pålägg på varans pris exkl.skatt. Beslutet formulerades så att mervärdeskatten automatisktåtergår till den lägre nivån fr.o.m. den 1 januari 1992.Utskottet konstaterar sålunda att något initiativ eller beslutfrån sida inte krävs för att genomföra den aktuellasänkningen av momsen. Detta beslut är redan fattat.Utskottet vill vidare erinra om den beslutade skattereformen.En av de grundläggande principerna i denna är en enhetlig ochlikformig mervärdeskatt.Riksdagen beslutade om skattereformen . Därefterhar vid ett flertal tillfällen frågan huruvida mervärdeskattenskall vara generell eller differentierad prövats av ianslutning till motionskrav. Motionskraven har avvisats medhänvisning till principerna i skattereformen. Det senastetillfället detta skedde var /april 1991.Utskottsmajoriteten, inkl. socialdemokraterna, anförde bl.a.:Principerna om en enhetlig beskattning av olika slag avkonsumtion innebär bl.a. att utskottet vidhållit sin uppfattningatt man inte bör slopa eller differentiera momsen på livsmedel.Därefter har socialdemokraterna gjort en helomvändning.Utskottet delar liberalernas uppfattning att det ärdjupt beklagligt att viktiga principbeslut på detta sättöverges.I debatten har främst fördelningspolitiska skäl anförts somskäl för en sänkt moms på mat och höjd moms på andra varor ochtjänster. Utskottet vill emellertid erinra om att flera studier,inkl. tre parlamentariska utredningar, konstaterat att en sådanomfördelning av momsen inte är ett effektivtfördelningspolitiskt instrument. Den enda störreomfördelningseffekt som har kunnat påvisas är en omfördelningtill förmån för livsmedelsproducenter på övriga producentersbekostnad.Ett annat argument som anförts är att en omfördelning avmomsen skulle ge större positiv effekt på prisutvecklingen än engenerell sänkning. Utskottet vill starkt ifrågasätta detta.Avgörande för om en momssänkning slår igenom på priserna ärkonkurrensen på marknaden. På en pressad marknad med välfungerande konkurrens kan producenterna inte hålla uppepriserna.Utskottet vill också påpeka att en omfördelning avmervärdeskatten med sänkt moms på mat och höjd moms på andravaror och tjänster riskerar att försvåra den anpassning avmervärdeskatten till EG som är både nödvändig och önskvärd. Fåhushåll torde åka över gränsen för inköp av sin dagligakonsumtion. Däremot är det mycket sannolikt att inköp avkonsumtionskapitalvaror eller s.k. sällanköpsvaror, t.ex.dammsugare, diskmaskiner och båtar, skulle ske i länder medlägre moms. Från den utgångspunkten är det således minstangeläget att sänka momsen just på mat särskilt om detta skullekombineras med en höjning av momsen på andra varor och tjänster.Utskottet anser sammanfattningsvis att bör avslåkraven på en omfördelning av mervärdeskatten. I detta avseendeär utskottet således av samma uppfattning som motionärerna imotion Fi49 (m). I den motionen föreslås emellertid att denallmänna momssänkningen tidigareläggs till ,vilket utskottet inte anser lämpligt mot bakgrund av detekonomiska läget.Det redan fattade beslutet om sänkt moms på alla varor ochtjänster från bör således ligga fast.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi38 yrkande 8,Fi39 (mp) yrkande 5 och 6, Fi40 (m), Fi47 (mp) yrkandena 1--4,Fi49 (m) yrkande 1 och Fi62 (c) yrkandena 2--6.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande sänkt mervärdeskatt på livsmedel ochserveringstjänster m.m.att avslår motionerna 1990/91:Fi38 yrkande 8,1990/91:Fi39 yrkandena 5 och 6, 1990/91:Fi40, 1990/91:Fi47yrkandena 1--4, 1990/91:Fi49 yrkande 1 och 1990/91:Fi62yrkandena 2--6,16. Sänkt mervärdeskatt på livsmedel och serveringstjänsterm.m. (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 65börjar med "Utskottet får" och på s. 67 slutar med "och Fi40(m)" bort ha följande lydelse:Under mer än två decennier har drivit krav påslopad eller sänkt matmoms. I motion Fi38 uppreparvänsterpartiet sitt krav och begär att momsen på mat reducerasfrån till . Åtgärden skallfinansieras genom att den tillfälliga mervärdeskattehöjningeninte avvecklas den 1 januari 1992.Enligt utskottets mening talar starka fördelningspolitiskaskäl för en sådan åtgärd. Barnfamiljer och låginkomsttagareanvänder en stor andel av sina inkomster till mat, och för dessablir matmomsen särskilt betungande. Detta förhållande visarockså beräkningar gjorda inom skatter,KIS. Utredningen konstaterade sålunda: "Beräkningarna av enfinansierad mervärdeskattesänkning på mat visar med avseende påomfördelning mellan olika inkomstlägen på en omfördelning frånhöginkomsttagare till låginkomsttagare. "Bland annat den höga momsen på mat har lett till att man iSverige lägger ner mycket pengar på mat, men att kvaliteteneftersätts. Vi köper således väsentligt mindre av kött, fruktoch grönsaker än man gör i övriga länder i . Priserna påmat har också stigit väsentligt snabbare än konsumentprisindex.En sänkt matmoms innebär dessutom att inflationstrycketminskar. skall den allmänna momsen sänkas medca . Teoretiskt sett skulle detta ge enprissänkning på . Det är dock föga troligt att en såliten sänkning av momsen verkligen slår igenom i en allmänprissänkning.Om däremot momssänkningen koncentreras till maten kanmatmomspålägget sänkas till . Detta ären så kraftig sänkning att den också kommer att slå igenom påmatpriserna. Inflationen pressas då tillbaka.Den sänkta matmomsen skall också kombineras med andra åtgärderför att sänkningen fullt ut skall slå igenom på priserna. Detgäller bl.a. förstärkt prisövervakning och åtgärder för attfrämja konkurrensen inom livsmedelsindustrin.Sammanfattningsvis biträder utskottet förslaget i motion Fi38(v) att momsen på mat reduceras från till . Dessutombifaller utskottet yrkandena 3--5 i motion Fi62 (c), vilketinnebär att detta kan besluta om sänkt matmoms och intebehöver förlita sig på höstriksdagens ställningstagande.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet motionernaFi38 (v) yrkande 8 och Fi62 (c) yrkandena 3--5. Härigenomtillgodoses i betydande utsträckning även motion Fi62 (c)yrkandena 2 och 6 samt motion Fi47 yrkandena 1--4.I likhet med vad har krävt av bl.a.energi- och miljöpolitiska skäl anser utskottet att allkollektivtrafik bör undantas från mervärdeskatteplikt.Regeringen bör återkomma med ett lagförslag om attkollektivtrafiken helt befrias från mervärdeskatt. En snarlikuppfattning kommer också till uttryck i motion Fi39 (mp) yrkande6. bör med anledning av denna motion göra ettuttalande härom. Motion Fi40 (m) yrkande 2 avstyrks.Vad slutligen gäller serveringstjänster motiverarställningstagandet i fråga om momsen på mat att man gör enmotsvarande nedjustering av momsen på serveringstjänster.