bet · GE01FiU18 · 1991-03-14 00:00:00 — Anslag till (prop. 1990/91:100 bil. I betänkandet behandlar utskottet frågan om riksgäldskontoretsmedelstilldelning under /92. Utskottettillstyrker de av regeringen föreslagna anslagen.I detta sammanhang behandlar utskottet också några motionermed anknytning till verksamhet. En motion rörkontrollen av obligationshandeln och i två andra motionerföreslås att särskilda obligationslån skall utges för attbefrämja järnvägsinvesteringar resp. regional järnvägstrafik. Detre motionerna avstyrks av utskottet.Två reservationer har fogats till betänkandet.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1990/91:100 bilaga 9 ,i vad avser Litt. D och kostnader förstatsskuldens förvaltning, med undantag för avsnittet Kostnaderför statens skuld (s. 38--45) som behandlas i betänkande1990/91:FiU20,dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1990/91:Fi405, 1990/91:Fi406 och 1990/91:Fi707.SJUNDE HUVUDTITELN Regeringen föreslår i proposition 1990/91:100 bilaga 9() -- efter föredragning av statsrådet --dels under punkt D 1 (s. 45--47)att till : Förvaltningskostnaderför /92 anvisar ett ramanslag på 70043000kr.,dels under punkt D 2 (s. 48--51)1. att till : Kostnader förupplåning och låneförvaltning för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,2. att bereds tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om styrningen av anslaget,3. att bereds tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om ansvaret för marknadsföring avallemanssparkonton,dels under punkt D 3 (s. 52--56)1. att till : Garantiverksamhet /92 anvisar ett förslagsanslag på ,2. att bereds tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om resultatredovisning avriksgäldskontorets garantiverksamhet,dels under punkt D 4 (s. 56--58)1. att till : Uppdragsverksamhetför /92 anvisar ett förslagsanslag på ,2. att bereds tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om avgränsningen av riksgäldskontoretsuppdragsverksamhet. Särskilda obligationslån för att finansiera järnvägsutbyggnadoch järnvägstrafik1990/91:Fi405 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om järnvägsobligationer.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:T202.1990/91:Fi406 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om utgivande av regionalajärnvägsobligationer.Kontroll av obligationshandeln1990/91:Fi707 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag omeffektiv kontroll av obligationshandeln i enlighet med vad imotionen anförts. anslag för /92Riksgäldskontoret har för budgetåren 1991/92--1993/94 lämnaten fördjupad anslagsframställning. I den föreslås dels attkontorets anslagskonstruktion modifieras något, dels attförvaltningskostnadsanslaget inkl. kostnaderna försystemutveckling räknas upp realt med i genomsnitt under denärmaste tre åren.Den nya anslagskonstruktionen innebär att nuvarande, särskildaanslag för drift och underhåll av ADB-system på egen datorinordnas i förvaltningskostnadsanslaget. Från detta anslag förssamtidigt lönekostnader och andra förvaltningskostnader förgarantiverksamheten, vilka i stället tas upp under1000-kronorsanslaget för garantiverksamheten. Anslagsformenför förvaltningskostnadsanslaget ändras dessutom frånförslagsanslag till ramanslag.Den av föreslagna anslagsökningen skallbl.a. användas till att förbättra redovisnings- ochanalyssystemet samt öka flexibiliteten i ADB-användningen.Föredragande statsrådet ställer sig bakom de reformförslag somriksgäldskontoret för fram. Vad gäller resursbehovet förkontorets verksamhet är han dock inte beredd att förorda denreala resursökning som kontoret begär. Enligt hans mening bör dereformer som föreslagit kunna genomföras inomen oförändrad real resursram för förvaltningskostnaderna inkl.kostnader för systemutveckling. Det motsvarar en anslagsnivå på70043000 kr. för /92. För de bådaefterföljande budgetåren föreslås samma reala anslagsnivå.Budgetramen för treårsperioden har sålunda beräknats till210129000 kr.Vad beträffar medelsbehovet för kostnaderna för upplåning ochlåneförvaltning gör föredraganden ingen annan bedömning änriksgäldskontoret. Han föreslår dock i detta sammanhang bl.a.att skall ta över ansvaret förmarknadsföringen av allemanssparkonton fr.o.m. den 1 juli 1991då spardelegationen föreslås bli avvecklad.Utskottet får med anledning härav anföra följande. Riksdagenlade fast nya riktlinjer för riksgäldskontoretsverksamhet (prop. 1990/91:29, FiU4, rskr. Detprincipresonemang som föredragande statsrådet redovisar ibudgetpropositionen knyter an till vad utskottet därvidförordade. Utskottet har mot denna bakgrund inget att erinra motde synpunkter som föredraganden för fram. Utskottet har inteheller i övrigt något att erinra mot den i propositionenförordade medelstilldelningen. Utskottet tillstyrker således att70 milj. kr. anvisas för kontorets förvaltningskostnadersamt att 611 milj. kr. anvisas för externa kostnader förupplåning och låneförvaltning. Likaså tillstyrker utskottetatt ett formellt belopp på . förs upp för kontoretsuppdragsverksamhet resp. garantiverksamhet.Kontroll av obligationshandelnI motion Fi707 begär och (båda s) att kontrollen av handeln medpremieobligationer skall skärpas. Enligt motionärerna står dethelt klart att en omfattande spekulation och ett betydandeskatteundandragande fortfarande sker genom handeln med sådanaobligationer.Utskottet får med anledning härav anföra följande. Villkorenför handeln med premieobligationer har i flera avseenden ändratsunder . Såsom nämns i motionen kunde dettidigare förekomma överkurser på premieobligationer på 265--290kr. Det nya skattesystemet och stigande räntor har bidragit tillatt kurserna har pressats ned, och noteras underkurser på180--. Terminshandeln med premieobligationer är i detnärmaste avsomnad.Handeln med premieobligationer har likaså minskat.Omsättningen uppgick sålunda till knappt 5 miljarderkronor mot 1986. Även volymenutelöpande premielån har minskat till 46,8miljarder kronor. Av intresse i sammanhanget är också att 1990års premielån försetts med en variabel vinstplan som innebär attden utlottade vinstsumman anpassas till förändringarna iränteläget. Därmed får man en stabilare kursutveckling, vilketmotverkar spekulation i kurssvängningar.I likhet med motionärerna anser utskottet att det finns skälsom talar för en registrering av premieobligationshandeln. Avpraktiska skäl torde det dock vara ogörligt att registrera de utelöpande obligationerna. Det finns också skäl som talaremot.En registrering av nya premieobligationslån skulle inte barage bättre underlag för kontroll av förmögenhetsbeskattningen ochförmögenhetsberoende avgifter och bidrag. Den skulle också i höggrad underlätta den fysiska distributionen, handeln ochvinstavstämplingen av premieobligationer. Dessutom skullespararna inte behöva åsamkas förluster till följd av att deglömmer bort att lösa in vinster och obligationer. Varje årpreskriberas oinlösta premieobligationer och premievinster för30 milj.kr.Enligt vad utskottet inhämtat har mot dennabakgrund påbörjat en utredning för att prövapremieobligationernas framtid vad gäller konstruktion, villkorm.m. liksom förutsättningarna för en registrering. Utredningenberäknas bli klar under 1991.Enligt utskottets mening bör inte ta något initiativi denna fråga i avvaktan på att resultatet av denna utredningföreligger. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionFi707 (s).Särskilda obligationslån för att finansierajärnvägsutbyggnad och järnvägstrafikI motion Fi405 framhåller attjärnvägsobligationer som erbjuds allmänheten kan vara en del avfinansieringen av järnvägsutbyggnaden. Denna form avfinansiering bör enligt motionärerna regeringen också övervägavid utformandet av investeringsplanerna.I motion Fi406 föreslår () att man skallge ut regionala obligationslån för att ge länstrafikbolagenmöjlighet att upphandla järnvägstrafik. I de fall trafikbolagenså önskar bör regeringen ge dem kreditgarantier för utgivande avdessa obligationer.Enligt utskottets mening bör lån i princip endast användas föratt finansiera investeringar. Länstrafikbolagens upphandling avjärnvägstrafik och andra löpande utgifter bör således intefinansieras med lån. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotion Fi406 (v).Vad beträffar det i motion Fi405 framförda förslaget omsärskilda obligationslån för järnvägsinvesteringar villutskottet framhålla följande. Kontoret bedriver upplåning för att finansiera delsstatsbudgetens underskott och förfallande lån, delsriksgäldskontorets kreditgivning till vissa affärsverk ochmyndigheter. Någon öronmärkt upplåning av det slag motionärernaförespråkar förekommer inte. Utskottet kan inte heller finnanågra fördelar med att ändamålsbestämma delar av den statligaupplåningen. Det skulle strida mot den av uttalademålsättningen att minimera kostnaderna för statsupplåningen. Meddet anförda avstyrker utskottet motion Fi405 (c). beträffande förvaltningskostnaderatt med bifall till proposition 1990/91:100bilaga 9 punkt D1 till Riksgäldskontoret:Förvaltningskostnader för /92 anvisar ettramanslag på ,2. beträffande kostnader för upplåningoch låneförvaltningatt med bifall till proposition 1990/91:100bilaga 9 punkt D2dels till : Kostnader för upplåningoch låneförvaltning för /92 anvisar ettförslagsanslag på611040000 kr.,dels lägger propositionen till handlingarna i de delarsom gällera) styrningen av anslaget ochb) ansvaret för marknadsföring av allemanssparkonton,3. beträffande garantiverksamhetatt med bifall till proposition 1990/91:100bilaga 9 punkt D3dels till : Garantiverksamhet /92 anvisar ett förslagsanslag på ,dels lägger propositionen till handlingarna i den del somgäller resultatredovisning av riksgäldskontoretsgarantiverksamhet,4. beträffande uppdragsverksamhetatt med bifall till proposition 1990/91:100bilaga 9 punkt D4dels till : Uppdragsverksamhet /92 anvisar ett förslagsanslag på ,dels lägger propositionen till handlingarna i den del somgäller avgränsningen av uppdragsverksamhet,5. beträffande kontroll av obligationshandelnatt avslår motion 1990/91:Fi707,6. beträffande särskilda obligationslån för att finansierajärnvägsutbyggnad och järnvägstrafikatt avslår motionerna 1990/91:Fi405 och1990/91:Fi406.res. 1 (c, mp)res. 2 (v)den 14 mars 1991På finansutskottets vägnarHans GustafssonNärvarande: (), (), ArneAndersson i (s), (), Per (), (), (), (),(), (), (),(), (), (), MariaHed (s) och (). Särskilda obligationslån för att finansierajärnvägsutbyggnad och järnvägstrafik (mom. 6)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Vad beträffar" och slutar med "motion Fi405 (c)" bort haföljande lydelse:Vad beträffar det i motion Fi405 (c) framförda förslaget omsärskilda obligationslån för järnvägsinvesteringar villutskottet anföra följande.Behovet av investeringar i infrastruktur är betydande.Centerpartiet förordar att sådana investeringar skallfinansieras med delar av det kapital som frigörs vid enutförsäljning av statliga företag. I ett första steg villmotionärerna sätta av till investeringar påkommunikationsområdet och till investeringar ilokaler och utrustning för högre utbildning och forskning.Liknande förslag har också förts fram av moderatasamlingspartiet och liberalerna.Därutöver föreslår motionärerna att man som ett komplement böröverväga att emittera obligationslån till allänheten för attfinansiera järnvägsutbyggnaden. Utskottet biträder dettaförslag.Enligt utskottets mening är det nödvändigt att finna nyafinansieringsformer inom väg-, järnvägs- ochkollektivtrafiksektorerna. De mycket stora resursbehov somföreligger kan nämligen inte finansieras över statsbudgeten.Särskilda järnvägsobligationslån framstår mot denna bakgrud somett lämpligt finansieringsalternativ.Med hänsyn härtill tillstyrker utskottet motion Fi405 (c).dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande särskilda obligationslån för att finansierajärnvägsutbyggnad och järnvägstrafikatt med bifall till motion 1990/91:Fi405 och medavslag på motion 1990/91:Fi406 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om obligationslån förjärnvägsinvesteringar,2. Särskilda obligationslån för att finansierajärnvägsutbyggnad och järnvägstrafik (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Enligt utskottets mening" och slutar med "motion Fi405 (c)"bort ha följande lydelse:Såsom framhålls i motion Fi406 (v) skulle regionalajärnvägsobligationslån kunna bidra till att främjahushållssparandet. Dylika lån skulle också kunna underlätta enfortsatt upprustning av järnvägsnätet. Etersom effektera av ettsådant sparande blir direkt synbara i närmiljön kan sparformensannolikt tilltala många människor.I likhet med vad som förordas i motionen bör såledesbegära förslag från regeringen om utgivande av regionalajärnvägsobligationer. Ett förslag av snarlik innebörd framförsockså i motion Fi405 (c).dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande särskilda obligationslån för att finansierajärnvägsutbyggnad och järnvägstrafikatt med anledning av motionerna 1990/91:Fi405 och1990/91:Fi406 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om regionala obligationslån för upprustning avjärnvägsnätet,Särskilda yttranden1. Kontroll av obligationshandeln (mom. 5), och (alla m)anför:Enligt vår mening bör inte låna direkt hoshushållen. Avvecklas hushållsupplåningen bortfaller samtidigtalla problem som är förknippade med kontrollen av handeln medpremieobligationer. I den mån hushållen behöver utnyttjas istatsupplåningen bör deras bidrag i stället lämnas viaavkastningsfonder som administreras av kreditinstitut.2. Särskilda obligationslån för att finansierajärnvägsutbyggnad och järnvägstrafik (mom. 6), och (alla m)anför:Enligt vår mening har de i motionerna Fi405 (c) och Fi406 (v)framförda förslagen om särkilda obligationslån förjärnvägsutbyggnad och järnvägstrafik inget direkt samband medriksgäldskontorets verksamhet. Det hade därför som vi ser detvarit mer naturligt att behandla förslagen i anslutning tillolika förslag som rör finansiering avinfrastrukturinvesteringar, exempelvis proposition 1990/91:87om näringspolitik för tillväxt.