bet · GE01SkU24 · 1991-05-14 00:00:00 — Sålunda är industriprocesser befriadefrån såväl koldioxid- och svavelskatten som kväveoxidavgiften.Miljöavgiftutredningen gjorde några smärre försök att hittarimliga miljöavgift/skattesystem även för industriprocesservad gäller koldioxid, svaveldioxid och kväveoxider. Det visadesig snabbt att de berörda företagen inte förmådde attekonomiskt bära en direkt miljöbeskattning av sinaluftföroreningsutsläpp -- såvida de inte kompenseras på någotsätt. Det visade sig också vara svårt att finna ett enkelt ochenhetligt avgiftssystem med full återföring. Emellertid kanockså sägas att utredningen inte hade tid och resurser atttillräckligt noggrant penetrera frågan. Sålunda bör det varamöjligt att t.ex. lägga avgifter på de utsläpp som gör iLuleå, och sedan i huvudsak återföra pengarna på grundval avmängden producerat råstål. Därmed uppkommer ett ekonomisktincitament för stålverket att minska sina utsläpp medbibehållen produktion.Jag anser att frågan närmare bör utredas i syfte att ta framett förslag till avgifter/skatter/återföringssystem förprocessutsläpp av koldioxid, svaveldioxid och kväveoxider.Regeringen bör sedan återkomma till med ett sådantförslag.Jag anser också att det är av största vikt att frågan tas uppi internationella sammanhang, i synnerhet i anslutning tillden pågående integreringen i Väst- och Centraleuropa.Målsättningen bör vara att utveckla ett internationelltmiljöavgiftssystem.Med det anförda tillstyrker jag även motion Sk698 yrkandena1--3.dels vid moment 14 hemställt14. beträffande industriprocesser och kloratt med bifall till motionerna 1990/91:Sk625yrkande 18 och 1990/91:Sk698 yrkandena 1--3dels hos regeringen begär förslag om miljöavgift på klortill klorblekning i enlighet med vad som anförts ovan,dels som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om att frågan om miljöavgifter och miljöskatter påutsläpp från industriprocesser bör utredas närmare,dels hos regeringen begär förslag till miljöavgiftssystempå koldioxid, svaveldioxid och kväveoxider frånindustriprocesser,dels som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om vikten av att utveckla ett internationelltmiljöavgiftssystem.20. Förpackningar (mom. 15)() hardels anfört följande:Fortfarande finns det tandkrämstuber, som ligger i enpappkartong. Det finns många exempel på onödiga och/elleronödigt kostsamma förpackningar. I betalade konsumenterna1986 mer för förpackningarna som maten låg i än vad böndernatjänade på livsmedelsproduktionen. Någon motsvarandeundersökning av svenska förhållanden finns inte, men utantvekan står förpackningarna även här för en stor kostnad. Detförekommer också ibland att matvaror i lös vikt vägs medförpackning. Kunden får då betala även för förpackningen.Dessutom kan det vara så att förpackningarna i stället för attskydda ett innehåll döljer brist på innehåll. Storaytterförpackningar kan visa sig rymma mycket småinnerförpackningar med ännu mindre innehåll. Om onödigaförpackningar tas bort blir det lättare för konsumenten attbedöma produkten och göra riktiga val.Skärpt konkurrensövervakning och lagstiftning är absolutnödvändigt. Tillsammans med skärpt prisövervakning kommer detatt minska möjligheterna att vältra över enormareklamkostnader på konsumenterna. Men det behövs ytterligareåtgärder. Bl.a. bör miljöavgifter och skatter införas ochsamordnas så att retursystem och återvinningsbaraförpackningar befrämjas. Höga miljöavgifter på olämpligaförpackningar och skattebefrielse på återvinningsbara ellerreturförpackningar bör göra kostnadsdifferensen så stor attden får styreffekt.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag om en avgift påförpackningar i enlighet med vad som anförts. Jag tillstyrkerdärför motion Sk666 yrkande 2.dels vid moment 15 hemställt15. beträffande förpackningaratt med bifall till motion 1990/91:Sk666 yrkande 2och med anledning av motionerna 1990/91:Sk625 yrkande 22,1990/91:Sk627 yrkandena 36 och 37, 1990/91:Sk656,1990/91:Sk731 och 1990/91:Jo119 yrkandena 11 och 12 hosregeringen begär förslag om en avgift på förpackningar ienlighet med vad som anförts.21. Förpackningar (mom. 15)() hardels anfört följande:Engångsförpackningar är en del av det system som utvecklats iindustrisamhället enligt vilket råvaror förvandlas till avfallefter endast kortvarig nytta. Teknik finns att återanvändaförpackningar och material i sådana, men metoderna måste görasekonomiskt lönsamma.När det speciellt gäller dryckesförpackningar har ettdelbetänkande av förpackningsutredningen avlämnats i oktober1990. I detta har en tabell presenterats som ger förslag tillolika skattesatser för olika stora förpackningar. Det tycksvara syftet att skatten per liter skall vara ungefär densamma.Vi inom ser snarare en resursbesparing i att gestörre förpackningar en relativt sett lindrigare beskattningän små förpackningar. de gröna föreslår en skattom en krona och per engångsförpackning av plasteller aluminium. bör enligt min mening hosregeringen begära förslag om en sådan skatt. Härigenomtillgodoses motion Sk627 yrkande 36.Vi anser dessutom att behovet av styrande skatter på papp- ochpappersförpackningar skall diskuteras med målsättningen attäven för dessa material sparsamhet skall uppmuntras. Det ärviktigt att själva systemet för distribution avmejeriprodukter ändras i resursbesparande riktning. Riksdagenbör därför hos regeringen begära en utredning om beskattningav papp- och pappersförpackningar. Jag tillstyrker därför ävenmotion Sk627 yrkande 37.dels vid moment 15 hemställt15. beträffande förpackningaratt med bifall till motion 1990/91:Sk627 yrkande37 och med anledning av motionerna 1990/91:Sk625 yrkande 22,1990/91:Sk627 yrkande 36, 1990/91:Sk656, 1990/91:Sk666yrkande 2, 1990/91:Sk731 och 1990/91:Jo119 yrkandena 11och 12dels hos regeringen begär förslag om en skatt påengångsförpackningar av plast eller aluminium i enlighet medvad som anförts,dels hos regeringen begär en utredning om beskattning avpapp- och pappersförpackningar.22. Miljöskatt på papperskonsumtion (mom. 16)() hardels anfört följande:Papperskonsumtionen har uppvisat en stark ökning och förväntasså göra -- både inom landet och på utländska marknader,särskilt i om utvecklingen där får en positivinriktning. Denna ökade pappersförbrukning, den allmännavälståndsutvecklingen och skogsskadorna m.m., gör attreturpapper kommer att få ett ökat värde som kommer attsäkerställa pappersåtervinningen. Innan pappersåtervinningenfungerar långsiktigt bör dock samhället stå som garant för attpappersåtervinningen fungerar och utvecklas i positivriktning.I motion Sk635 av m.fl. (v) krävs att statengaranterar ett minimipris på returpapper så att lönsamhetgaranteras i returpappershanteringen och dess system. Dettabör finansieras med en miljöavgift på papperskonsumtionen,t.ex. Avgiften skulle kunna vara omväntproportionell mot tidningspapperets innehåll av returpapper.Avgiften skall även användas till forskning och utveckling avpappersproduktionen för att t.ex. ta fram papperssorter somunderlättar återvinningen, för att minska råvaru- ochenergiförbrukningen i produktionsprocesserna, för att minskamiljöfarliga tillsatser i papperet etc. Det långsiktiga måletskall vara att öka graden av recirkuleringen av papper och attdet som ändå slutar som avfall antingen kandeponeras eller brännas utan risk för miljön.En sådan avgift bör införas och regeringen bör återkomma medförslag. Förslaget i motion Sk635 tillstyrks.dels vid moment 16 hemställt16. beträffande miljöskatt på papperskonsumtionatt med anledning av motion 1990/91:Sk635 hosregeringen begär förslag om en miljöavgift påpapperskonsumtion i enlighet med vad som anförts.23. Nickel/kadmiumbatterier (mom. 17)() hardels anfört följande:Uppladdningsbara slutna nickel/kadmiumbatterier bör beläggasmed en miljöavgift på per gram batterivikt den 1 juli1991. Avgiften bör höjas till . per gram batterivikt den 1januari 1993. bör återlämningspremier på slutnanickel/kadmiumbatterier införas. Vi inom ansluteross till förslaget i miljöavgiftutredningen, dvs. förenstaka celler och batterier, . för kassetter, packarsamt varor med fast monterade batterier. Såväl avgiften somåterlämningspremien bör omprövas och förändras så att avseddstyreffekt uppnås, dvs snabb introduktion av miljöbättrealternativ.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen det anförda tillkänna. Härigenom tillgodoses i allt väsentligt motion Sk625yrkande 23.dels vid moment 17 hemställt17. beträffande nickel/kadmiumbatterieratt med anledning av motion 1990/91:Sk625 yrkande23 som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts omen miljöavgift och återlämningspremie förnickel/kadmiumbatterier.24. Reklamskatten (mom. 19)() hardels anfört följande:Reklamskatt utgår på annonser och reklam. Någon allmänreklambeskattning finns dock inte. Reklamskatten omfattar treområden, nämligen annonser, reklamtrycksaker och viss annanoffentlig reklam. Skatten är för annonser inyhetstidning, och i övrigt . Inkomsterna beräknas /92 till ca 1,1 miljarder kronor.Reklamskatten bör och kan höjas, som ett led i att begränsaden kraftiga tillväxten av reklam. För vissa varugruppermotsvarar reklamkostnaderna den egentligaproduktionskostnaden. Den förändrade mediasituationen talarvidare för att skatteplikten bör breddas till nya områden, avkonkurrens- och likformighetsskäl. Av presspolitiska skälmenar dock att skatten inte bör höjas påannonser och reklam i nyhetstidningar.Vänsterpartiet anser att hos regeringen begär ettskyndsamt förslag om att bredda och höja reklamskattenmotsvarande en inkomstförstärkning på 400 milj.kr. Dennahöjning skall träda i kraft . Motion Sk433yrkande 27 tillstyrks.dels vid moment 19 hemställt19. beträffande reklamskattenatt med bifall till motion 1990/91:Sk433 yrkande27, med anledning av motion 1990/91:Sk703 och med avslag påmotionerna 1990/91:Sk627 yrkandena 34 och 35,1990/91:Sk690, 1990/91:Sk721 och 1990/91:Sk729 hosregeringen begär ett skyndsamt förslag om en breddad och höjdreklamskatt.25. Reklamskatten (mom. 19)() hardels anfört följande:Den kraftiga ökningen av reklamen i samhället innebär ettonödigt resursslöseri både direkt i form av arbetskraft,papper, m.m. för reklamproduktion och indirekt genom att denytterligare driver på en ohejdad konsumtionsutveckling.Miljöpartiet de gröna har i en parallell motion utvecklat sinsyn på hur beskattningen av reklamen bör ändras och samtidigtskärpas kraftigt. Vi föreslår att den nuvarande reklamskattenfördubblas . Skattesatsen blirsåledes utom för annonser i tidningar, där den blir8%. Skatten beräknas ge ökade intäkter med ca 0,8 miljarderkronor vid en med minskad reklammängd.Ett märkligt förhållande är att reklamen i de startadereklamkanalerna i TV inte beläggs med reklamskatt. För någraår sedan föreslog reklamnämnden att reklam som förekommer isatellitkanaler som vidaresänds i kabelnät i skullebeläggas med reklamskatt. En särskilt utsedd person skullesvara för skattskyldigheten här i landet. Vi föreslår att såsker från och att procentsatsen sätts till22% i analogi med den av oss föreslagna generellareklamskatten.Med det anförda tillstyrks motion Sk627 yrkandena 34 och 35.Regeringen bör dock återkomma med förslag i saken.dels vid moment 19 hemställt19. beträffande reklamskattenatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk433yrkande 27, 1990/91:Sk627 yrkandena 34 och 35 och1990/91:Sk729 och med avslag på motionerna 1990/91:Sk690,1990/91:Sk703 och 1990/91:Sk721 hos regeringen begär ettskyndsamt förslag om en fördubbling av reklamskatten och om enutvidgning av det skattepliktiga området till TV-reklam.26. Hundskatten (mom. 21)(), (), (), HugoHegeland (m), (), () ochRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:Gällande lagstiftning förutsätter att kommunerna skall ta uthundskatt och att de skall föra ett särskilthundskatteregister. Genom en förändring i lagstiftningen år1980 blev storleken på hundskatteuttaget och användningen avhundskattemedlen en ren angelägenhet. Det bör enligtvår mening prövas om det nu är möjligt att gå vidare och gekommunerna ytterligare bestämmanderätt. Vi anser attförutsättningarna för en ordning som innebär en rätt förkommunerna att själva bestämma om hundskatt skall utgå samt omregisterföring skall ske bör utredas.Vi förordar att som sin mening ger regeringen detanförda till känna.dels vid moment 21 hemställt21. beträffande hundskattenatt med anledning av motion 1990/91:Sk609 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om enutredning angående hundskatt och hundskatteregister.Särskilda yttranden1. Bensinskatten (mom. 1)och (båda c) har anfört följande:Vi har redovisat vår syn på utformningen av energibeskattningoch behandlingen av blyfri bensin i utskottets betänkande1990/91:SkU26 om energipolitiken.2. Flyget (mom. 6 och mom. 7)() har anfört följande:Vänsterpartiet anser att flyget skall bära sinasamhällsekonomiska kostnader. Detta innebär att beskattningenav flyget måste öka. har också medverkat vidtillkomsten av den nuvarande miljöskatten på inrikesflygetsutsläpp.När det gäller den fortsatta ökningen av flygets beskattninganser vi att i första hand de nuvarande undantagen förflygbränsle bör avskaffas. Dessa ställningstaganden redovisasi reservation till mom. 4. Vi har därför inte något yrkandeunder denna punkt.InnehållsförteckningSammanfattning1Propositionen1Motionerna5Utskottet9Inledning9Bensinskatten10Miljöklassindelningen av oljor11Flygets beskattning, m.m.12Gödselmedelsavgiften14Obevuxen 15Bekämpningsmedel15Fosfor i tvättmedel16Industriprocesser och klor16Förpackningar, m.m.17Nickel/kadmiumbatterier18Bly i hagel och sänken18Reklamskatten19Reseskatten19Hundskatten19Hemställan20Reservationer221. Bensinskatten (m)222. Bensinskatten (fp)233. Bensinskatten (v)244. Bensinskatten (mp)255. Regionalt differentierad bensinskatt (v)266. Regionalt differentierad bensinskatt (mp)267. Miljöklassindelningen av oljor (mp)278. Flygbränsle (v)289. Infrastrukturskatt (v)2910. Flyget (mp)2911. Gödselmedelsavgiften (m)3012. Gödselmedelsavgiften (fp)3113. Gödselmedelsavgiften (mp)3214. Obevuxen ()3215. Miljöavgift på avloppsreningsverk (mp)3316. Bekämpningsmedelsavgiften (m)3417. Bekämpningsmedelsavgiften (mp)3418. Fosfor i tvättmedel (mp)3519. Industriprocesser och klor (mp)3520. Förpackningar (v)3721. Förpackningar (mp)3822. Miljöskatt på papperskonsumtion (v)3823. Nickel/kadmiumbatterier (mp)3924. Reklamskatten (v)4025. Reklamskatten (mp)4026. Hundskatten (m, fp, c)41Särskilda yttranden421. Bensinskatten (c)422. Flyget (v)42