bet · GF01BoU2 · 1991-11-05 00:00:00 — I detta betänkande behandlas 18 motioner väckta under denallmänna motionstiden om vissa plan- och byggfrågor ochtre motioner väckta med anledning av proposition 1990/91:146 omvissa ändringar i (1987:10), PBL.Samtliga motioner avstyrks. I betänkandet behandlasdels de med anledning av proposition 1990/91:146 väcktamotionerna1990/91:Bo69 av m.fl. (fp) vari yrkas4. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en fortsatt översyn av PBL.1990/91:Bo70 av och (s)vari yrkas att beslutar att 8 kap. 30 § plan- ochbygglagen kompletteras så att även arbetstagare som utförservice vid arbetsställena har yttrande- och besvärsrätt vidansökningar om bygglov.1990/91:Bo74 av m.fl. (c) vari yrkas2. att med anledning av proposition 1990/91:146beslutar om ändring i såvitt avser kraven påbygglov vid ändrat användningsområde för byggnader i enlighetmed vad i motionen anförts,dels de under allmänna motionstiden väcktamotionerna1990/91:Bo244 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändringar i ,1990/91:Bo402 av m.fl. (m) vari yrkas4. att beslutar ändra strandskyddsreglerna ienlighet med vad i motionen föreslagits,1990/91:Bo413 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att främja tillkomsten av koloni- ochodlingslotter,1990/91:Bo509 av och () variyrkas att hos regeringen begär en ändring i 22 §förvaltningslagen och 5 kap. 25 § och 30 § PBL så att ävenvillaägarföreningar ges besvärsrätt över beslut i planärende.1990/91:Bo512 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till lag omobligatoriska cykelplaner i kommunerna och att denna ingår iplan- och byggnadslagstiftningen (PBL) enligt vad som anförtsi motionen,2. att hos regeringen begär att revideraranvisningarna "cykeln i stadens trafiknät" enligt vad somanförts i motionen,Motiveringen återfinns i motion 1990/91:T206.1990/91:Bo519 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handikappades deltagande isamhällsplanering och byggande.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So257.1990/91:Bo520 av () och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till ändring avnuvarande strandskyddsbestämmelser så att kommunerna i sinaöversikts- och detaljplaner får rätt att reglera strandskyddet.1990/91:Bo521 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att endast permanentboende medgesyttrande- och klagorätt rörande förhandsbesked och bygglov iområden utanför stadsplanelagt område,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att sakägarbegreppet, sådant det uttrycksi , ges en klart avgränsad definition,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att rätten till överklagande av beslut ibyggnadsnämnd endast begränsas till förhandsbesked.1990/91:Bo524 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att lagarna för planering och byggande pålämpligt sätt bör kompletteras med bestämmelser som åläggerkommunerna att anvisa mark för områden med koloniträdgårdar ochodlingslotter.1990/91:Bo526 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen beslutar att kommunerna skall åläggas att ta framcykelplaner i enlighet med vad som anförts i motionen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:T353.1990/91:Bo529 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om handikappades möjligheter att påverkasamhällsplaneringen,Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So283.1990/91:Bo531 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att sakägarnas rätt måste stärkas,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vidgat sakägarbegrepp.1990/91:Bo532 av m.fl. (m) vari yrkas3. att beslutar ändra (1987:10)så att bygglov endast skall krävas inom detaljplan i enlighetmed vad som anförts i motionen,6. att hos regeringen begär förslag till ändring avplan- och bygglagen (1987:10) beträffande sakägarbegreppet ienlighet med vad som anförts i motionen,8. att beslutar ändra (1987:10)beträffande kommunernas informationsskyldighet gentemotbyggrättsinnehavare till gamla stads- och byggnadsplaner ienlighet med vad som anförts i motionen,9. att beslutar ändra (1987:10)så att full ersättning till markägaren utgår vid intrång ellerrådighetsinskränkning,10. att hos regeringen begär förslag till ändringav (1987:10) vad gäller återkommandesäsongsmässig användning av ekonomibyggnader i enlighet med vadsom anförts i motionen,11. att beslutar ändra strandskyddsreglerna ienlighet med vad som anförts i motionen,1990/91:Bo537 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätt för organisationer attöverklaga beslut enligt ochnaturresurslagen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Jo796.1990/91:Bo539 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att jordbruk normalt skall ha företräde dåkonkurrens eller konflikt om mark och utrymme kan uppträda,2. att som sin mening ger regeringen till känna attpermanentbostäder inte bör byggas inom en radie på 300 meterfrån ladugård eller gödselanläggning.1990/91:Bo540 av () vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring i PBL att detöppnas möjlighet att överklaga beslut om att anta detaljplangenom kommunalbesvär,2. att , om yrkande 1 avslås, hos regeringen begärskyndsamt förslag till sådan lagändring som sägs i yrkande 1.1990/91:Bo543 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett stärkt lagskydd för grönytor istorstadsmiljö,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder mot kontoriseringen,1990/91:Bo545 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder, bl.a. vissa ändringar i PBL, föratt underlätta byggande av villor och fritidshus på landsbygden.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sk436. InledningI detta betänkande behandlar utskottet motioner väckta underden allmänna motionstiden om vissa plan- och byggfrågor ochtre motioner som väcktes med anledning av proposition1990/91:146 Vissa ändringar i (1987:10),PBL.PlaneringsfrågorReglerna om strandskyddI tre motioner föreslås ändringar istrandskyddsbestämmelserna. Enligt moderata samlingspartietspartimotion 1990/91:Bo402 yrkande 4 och motion 1990/91:Bo532 (m)yrkande 11 bör strandskydd inte gälla generellt. Motionärernaanser att kommunen bör ges möjlighet att i detaljplan undantaskyddsvärda strandavsnitt från bebyggelse. Även i motion1990/91:Bo520 (m, c) förordas en sådan ändring avstrandskyddsbestämmelser som ger kommunen rätt att reglerastrandskyddet i bl.a. detaljplan.PBL saknar bestämmelser om strandskydd. Sådana finns i ställeti naturvårdslagen (1964:822). Reglerna avser att motverkaexploatering av för friluftslivet värdefulla stränder ochkustområden och därigenom trygga allmänhetens tillgång tillplatser för bad och friluftsliv. Det nu gällande generellastrandskyddet infördes 1975. Det innebär attdet vid havet, insjöar och vattendrag råder strandskydd intill100 m från strandlinjen. kan förordna attstrandskydd inte skall gälla för strandområde som uppenbarligensaknar betydelse för bad och friluftsliv. kanockså förordna om ett utvidgat strandskydd till längst 300 mfrån strandlinje om det behövs för att tillgodose syftet medskyddet. Om det finns särskilda skäl kan vidareförordna att ett strandområde som avses ingå i en detaljplaneller omfattas av områdesbestämmelser inte skall omfattas avstrandskyddet. Genom en lagändring som trädde i kraft den 1augusti 1991 bemyndigades regeringen att föreskriva om undantagfrån byggnadsförbudet inom strandskyddsområde för bl.a.komplementbyggnader till befintlig bebyggelse (1990/91:JoU30).I anslutning till en utvärdering av PBL föreslogs attkommunerna skulle ges rätt att vid antagande av en detaljplanbesluta om strandskyddets omfattning och meddela undantag isärskilda fall från strandskyddsbestämmelserna. Regeringen ansågatt det inte fanns skäl att ompröva gällande ordning som innebäratt skall besluta om strandskyddets omfattningäven i de fall beslutet har samband med den kommunalaplaneringen (prop. 1990/91:90 s. 411). I stället förordades ienlighet med naturvårdslagsutredningens förslag (SOU 1990:38)att de kungörelseförfaranden som tillämpas i ett planärende ochi strandskyddsärendet skulle samordnas.Utskottet har förståelse för motionärernas uppfattning att ettgenerellt strandskydd, som inte tar hänsyn till faktiskaförhållanden, inte kan motiveras i alla lägen. Vårt land ärrikt på sjöar, stränder och vattendrag och den sammanlagdastrandsträckan är lång. På många håll råder ett lågt eller ingettryck i fråga om bebyggelse i strandnära områden. På andra hålldäremot behövs ett skydd mot exploatering av strandzoner.Strandskyddsbestämmelser kan därför enligt utskottets meninginte undvaras. De bör emellertid utformas så att det medtillämpning av dem blir möjligt att i enskilda planfrågor göraen avvägning främst mellan ett bevarandeintresse för olikaformer av friluftsliv och ett intresse från en markägare att irimlig omfattning bebygga också markområden i strandnära lägen.Utskottet, som förutsätter att regeringen ägnar frågan omutformningen av strandskyddsbestämmelserna uppmärksamhet,finner inte tillräcklig anledning tillstyrka moderatasamlingspartiets partimotion 1990/91:Bo402 yrkande 4 ellermotionerna 1990/91:Bo532 (m) yrkande 11 och 1990/91:Bo520 (m,c).Kolonilotter m.m.I två motioner, 1990/91:413 (c) yrkande 7 och 1990/91:Bo524(s), tas upp behovet av att koloni- och odlingslotter skapas. Ic-motionen föreslås att som sin mening ger regeringentill känna att det för ökad trivsel i hyreshusområden börövervägas ytterligare möjligheter att främja tillkomsten avkoloni- och odlingslotter i samband med bostadsbebyggelse.Kommunerna bör därför enligt motionärerna se till attmarkutrymmen lämnas för sådana ändamål i tillräcklig omfattning.I s-motionen föreslås ett tillkännagivande om att lagarna förplanering och byggande på lämpligt sätt kompletteras medbestämmelser som ålägger kommunerna att anvisa mark för områdenför koloniträdgårdar och odlingslotter.Utskottet delar motionärernas uppfattning om att tillskapandetav koloni- och odlingslotter har stort värde inte minstsocialt och miljömässigt. Särskilt i närheten av de störretätorterna är det värdefullt att förutsättning ges för en sådanfritidssysselsättning som odlandet utgör. Ansvaret för hurmarken i en kommun skall användas ligger på kommunen själv.Utskottet utgår ifrån att kommunerna -- allt efter de skildaförhållanden och önskemål som kan råda -- kommer att se till attmark i erforderlig omfattning kan tas i anspråk också för bl.a.koloni- och odlingslotter. Motionerna 1990/91:Bo413 (c) yrkande7 och 1990/91:Bo524 (s) avstyrks med hänvisning till detanförda.CykelplanerI två motioner, 1990/91:Bo512 (mp) yrkande 1 och 1990/91:526(v), förespråkas att kommunerna åläggs att utarbeta och antacykelplaner. Cykelplanerna, som föreslås vara obligatoriska,skall innehålla utbyggnadsprogram av cykelbanor och andraåtgärder som kan öka cyklandet samt förbättra cyklistensvillkor. I v-motionen betonas särskilt cykelns betydelse somtransportmedel.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är angelägetatt skapa en god trafiksäkerhet för cyklister och att kommunernai sin planering tillgodoser behovet av cykelvägar. Detta kan skeinom de planformer som finns i PBL. Kommunerna är naturligtvisockså oförhindrade att utarbeta särskilda cykelplaner. Frågan omhur cykelplaneringen skall utföras får anses vara en kommunalangelägenhet. Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1990/91:Bo512 (mp) yrkande 1 och 1990/91:Bo526 (v) omobligatoriska cykelplaner.I motion 1990/91:Bo512 (mp) yrkande 2 efterlyses en revideringav statens planverks anvisningar "Cykeln i stadens trafiknät" såatt de tillgodoser cykelns roll i den framtida staden.Enligt vad utskottet erfarit har utarbetat förslagtill allmänna råd om trafikplanering vari behandlas bl.a.cykelplanering samordnad med bebyggelseplanering. Förslagetkommer att skickas ut på remiss . Vadmotionärerna efterlyser kan därmed anses bli tillgodosett i interinga grad. Utskottet avstyrker motionsyrkandet.ByggrättsfrågorGenom PBL infördes en begränsning i tiden av fastighetsägarnasgaranterade byggrätt. Denna begränsning är kopplad till endetaljplans genomförandetid, som är minst 5 och högst femton år.En fastighetsägare som vill vara säker på att kunna utnyttja denbyggrätt som en detaljplan medger måsteansöka om bygglov till de i planen medgivna åtgärderna föregenomförandetidens utgång. kan fastighetsägarenutgå ifrån att rätten ligger fast. Byggrätten kan visserligenändras eller upphävas under vissa förutsättningar menfastighetsägaren har vid sådant förhållande rätt till fullersättning för den skada han lider. När genomförandetiden hargått ut gäller alltjämt planen men fastighetsägaren har intelängre rätt till ersättning om denne i samband med enplanändring skulle förlora sin tidigare byggrätt. Enligtövergångsbestämmelserna i skall genomförandetiden förstadsplaner och byggnadsplaner fastställda efter utgången av år1978 vara räknat från lagens ikraftträdande den 1 juli1987. Genomförandetiden för sådana planer utgår således den 30juni 1992.I motion 1990/91:Bo532 (m) yrkande 8 föreslås att kommunernaåläggs att informera fastighetsägare med oexploateradebyggrätter enligt planer vars genomförandetid upphör vidutgången av . Enligt motionärerna bör kommunerna i förväg informera berörda fastighetsägare om attbyggrätten kan komma att upphöra och om möjligheten att begäraförlängd genomförandetid.Som framgått av vad ovan anförts upphör inte en byggrätt attgälla, oavsett om planen fastställts enligt byggnadslagen ellerantagits enligt PBL, även om genomförandetiden gått ut.Byggrätten upphör först när kommunen genom ett särskilt beslutupphäver planen eller ändrar dess innehåll i ifrågavarande del.Däremot upphör fastighetsägarens rätt till ersättning eftergenomförandetidens utgång. I de flesta fall torde planerna kommaatt bestå även efter genomförandetidens utgång. Enligt vadutskottet erfarit har tillsammans med lantmäteriverketför avsikt att informera om de regler som gäller för sådanaplaner enligt byggnadslagen för vilka genomförandetiden utgårvid . Eftersom syftet med förslaget i motion1990/91:Bo532 (m) yrkande 8 om information avseende vissastadsplaner m.m. får anses tillgodosett utan någon riksdagensbegäran föreslår utskottet att avslår yrkandet.En annan fråga som har anknytning till fastighetsägaresbyggrätt tas upp i m-motionens yrkande 9. I motionen föreslåsatt ändrar PBLs ersättningsregler så att fullersättning utgår till markägaren vid intrång ellerrådighetsinskränkning. Lagens regler om att en fastighetsägareskall tåla en ekonomisk skada av berörd del avfastighetens värde innan ersättning utgår strider enligtmotionärernas uppfattning mot äganderättens grundregler. Imotion 1990/91:Bo69 (fp) yrkande 4 såvitt nu är i fråga begärsen översyn av PBLs ersättningsregler både när det gällerreglerna vid bebyggelsereglerande åtgärder och andraersättningsfrågor.Fastighetsägare eller rättighetshavare har i vissa fall rätttill ersättning för skador på grund av rådighetsinskränkningartill följd av ändring av planer, andra beslut eller vissafaktiska åtgärder. Vid beslut som innebär bebyggelseregleringoch markreglering har kommunen skyldighet att utge ersättning ide fall skadans storlek överstiger vissa kvalifikationsgränser(14 kap. 8 § PBL). Rätt till ersättning till följd avbyggnadsreglerande bestämmelser föreligger i princip endast omskada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet avden berörda delen av fastigheten. Skada på grund avmarkreglerande bestämmelser skall ersättas om den pågåendemarkanvändningen avsevärt försvåras inom berörd del avfastigheten.Ersättningsreglerna i PBL har behandlats vid fleratillfällen i bostadsutskottet och . Olika meningarfinns om vilka principer som bör råda. Principerna hänger närasamman med andra frågor om äganderätten. I regeringsförklaringenaviseras att en utredning kommer att tillsättas för att läggafram ett förslag om att skyddet för äganderätten skall skrivasin i grundlagen. När den aviserade översynen avslutats och närregeringen övervägt frågan kan det finnas anledning att återaktualisera ersättningsreglerna vid bl.a. rådighetsinskränkning.Utskottet avstyrker motion 1990/91:Bo532 (m) yrkande 9 och1990/91:Bo69 (fp) yrkande 4 såvitt nu är i fråga.Bygglovspliktens omfattningI motionerna 1990/91:Bo532 yrkande 3 och 1990/91:Bo545 (bådam) föreslås att bygglovskravet utanför detaljplanelagt områdetas bort. Enligt motionärerna bör markinnehavarna ha rätt attfritt uppföra byggnader och göra om- och tillbyggnader medankommunen endast skall kunna påverka utformning och placering. Ifp-motionen 1990/91:Bo69 yrkande 4 såvitt nu är i fråga begärsatt en översyn av PBL också skall ta sikte på att åstadkommalättnader i bygglovskravet.I motionerna 1990/91:Bo532 (m) yrkande 10 och 1990/91:Bo74 (c)yrkande 2 föreslås att PBL ändras så att det framgår attåterkommande säsongsmässig ändrad användning av ekonomibyggnaderinte kräver bygglov. I c-motionen föreslås vidare attförhandsbesked skall kunna ges i ett sådant fall.Enligt PBL krävs liksom enligt den tidigare gällandebyggnadslagen tillstånd för vissa byggnadsåtgärder. Tillståndsom kan ifrågakomma enligt PBL är bygglov, rivningslov ochmarklov. För åtgärder som kräver bygglov kan ges ettförhandsbesked som innebär ett principiellt tillstånd ilokaliseringsfrågan.Möjligheter finns för kommunerna att i detaljplan ochområdesbestämmelser undanta vissa byggnadsåtgärder frånbygglovskravet. Efter lagens ikraftträdande har lättnaderinförts i bygglovsplikten. Utskottet utgår ifrån att arbetet medatt ytterligare förenkla byggnadslagstiftningen kommer attfortsätta inom regeringens kansli eller i annan ordning utanriksdagens begäran därom. Motionerna 1990/91:Bo69 (fp) yrkande 4såvitt nu är i fråga, 1990/91:Bo532 (m) yrkande 3 och1990/91:Bo545 (m) om bygglovskravets omfattning avstyrks.Även den lagändring som föreslås i motionerna 1990/91:Bo74yrkande 2 och 1990/91:Bo532 yrkande 10 om säsongsmässigändrad användning av ekonomibyggnader bör kunna övervägasi samband med de ovan förutsatta övervägandena. Motionernaavstyrks.I motion 1990/91:Bo539 (mp) yrkande 1 föreslås att jordbruknormalt bör ha företräde vid konkurrens eller konflikt om mark.En villa bör inte tillåtas byggas inom ett visst avstånd frånladugård för att inte riskera att djurhållningen i ett senareskede tvingas läggas ner. I yrkande 2 föreslås att villor intebör få byggas inom 300 m från en ladugård ellergödselanläggning.De hänsynstaganden som bör ske enligt motionären finnsreglerade i bl.a. fastighetsbildningslagen. Fastighetsbildning,som kan innebära vissa olägenheter för jordbruk, får inte kommatill stånd. En avvägning mellan jordbruksintresset och denenskildes intresse att få en avstyckning för bostadsändamålskall alltså göras. Även i PBL finns bestämmelser om olikaallmänna och enskilda intressen som skall beaktas vidplanläggning och lokalisering av bebyggelse. Motionärernasförslag får anses tillgodosett genom den lagstiftning som finns.Motion 1990/91:Bo539 (mp) avstyrks.MedborgarinflytandetSakägareI motion 1990/91:Bo521 (c) yrkande 2 föreslås attsakägarbegreppet ges en klart avgränsad definition. Härigenomskulle det enligt motionären uppnås att begäran om yttranden ibygglovsärenden skulle kunna begränsas. I motion 1990/91:Bo531(mp) yrkas att sakägarnas rätt i ärenden om ändring avdetaljplan stärks och att begreppet vidgas i PBL och annantillämplig lagstiftning till att omfatta även hyresgäster. Imotion 1990/91:Bo532 (m) yrkande 6 förordas en begränsning avsakägarkretsen till de direkt berörda fastighetsägarna.I det till lagrådet remitterade PBL-förslaget fanns intaget endefinition av begreppet sakägare. På lagrådets inrådan infördesinte den föreslagna definitionen i PBL-propositionen. Som skälmot en precisering av begreppets innebörd anfördes både sakligaoch systematiska synpunkter.Till sakägare hör i första hand ägare till fast egendom ochinnehavare av annan särskild rätt än hyresrätt och bostadsrätt.Denna krets överensstämmer med den som gällde i den tidigarebyggnadslagstiftningen. Likställda med sakägare är denpersonkrets och de organisationer eller föreningar som enligt 5kap. 30 § första stycket 2 skall underrättas om beslutet omantagande av en detaljplan. Där ingår bostadsrättshavare,hyresgäster och boende samt sådan organisation eller föreningsom har avtal om förhandlingsordning för en fastighet som berörsav planförslaget eller, om förhandlingsordning inte gäller, kändförening av hyresgäster som är ansluten till en riksorganisationoch inom vars verksamhetsområde fastigheten är belägen.Utskottet anser att de skäl som lagrådet anförde mot endefinition av begreppet sakägare gäller alltjämt. Motion1990/91:Bo521 (c) yrkande 2 bör därför inte bifallas. Förslageti mp-motionen om ett vidgat sakägarbegrepp vari hyresgästeringår får anses tillgodosett genom PBL. Genom denna lag harhyresgäster en starkare ställning . Även om det kanfinnas motiv både att utöka och begränsa sakägarkretsen får ensådan uppfattning vägas mot behovet dels att få en smidig ochinte alltför omfattande planprocess, dels att få etttillräckligt gott underlag för planbeslutet. När PBL varit ikraft ytterligare någon tid kan det dock finnas anledning attgöra en utvärdering och översyn av bl.a. hur sakägarkretsenhar påverkat planprocessen. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /91:Bo521 (c) yrkande 2, 1990/91:Bo531 (mp) och1990/91:Bo532 (m) yrkande 6.SamrådSamrådsskyldigheten vid planläggning enligt PBL får anses varaett av de viktigaste momenten i planarbetet. Bl.a. de boende hari PBL fått en förstärkt ställning i beslutsprocessen. Sakägareoch de bostadsrättshavare, hyresgäster och boende som berörs avförslaget samt de myndigheter, sammanslutningar och enskilda iövrigt som har ett väsentligt intresse av förslaget skallberedas tillfälle till samråd (5 kap. 20 § PBL).Två motioner behandlar medborgarinflytandet förhandikapprörelsen. I 1990/91:Bo519 (mp) förordas attrepresentanter för handikapprörelsen bör finnas med isamhällsplaneringen. I motion 1990/91:Bo529 (c) yrkande 1 anförsatt handikapporganisationer bör vara remissinstanser i frågorsom rör deras medlemmar. Det sägs vidare att ihögre utsträckning måste medverka vid planeringen.PBLs regler om samrådsskyldigheten ger i och för sighandikapporganisationer möjlighet att delta i och påverkaplaneringen. Frågan är om denna möjlighet är tillräcklig och ominflytandet bör utövas i andra former. I handikapputredningensslutbetänkande kommer att behandlas bl.a.handikapporganisationernas inflytande. Vidare kommer attövervägas hur inflytandet kan stärkas. Bl.a. skall analyserasmöjligheten att införa någon form av överläggningsrätt förhandikapporganisationer gentemot bl.a. kommuner. Regeringen har också iregeringsförklaringen uttalat att ett förslag om ett ökat stödför de handikappade kommer att läggas fram . mening bör pågående överväganden avvaktas. Utskottetavstyrker därför motionerna 1990/91:Bo519 (mp) och1990/91:Bo529 (c) yrkande 1.I motion 1990/91:Bo540 (mp) föreslås i första hand attriksdagen beslutar om en sådan ändring av PBL att det öppnasmöjlighet att överklaga beslut om att anta detaljplan genomkommunalbesvär och i andra hand att hos regeringenbegär att ett sådant förslag tas fram skyndsamt.Den svenska förvaltningsrätten skiljer mellankommunalbesvär (från laglighetsprövning) ochförvaltningsbesvär. Kommunalbesvär kan sägas utgöra en form avmedborgartalan och prövningen är begränsad till lagligheten avett beslut. Kännetecknande är också att endast kommunmedlemmarfår överklaga och att besluten kan angripas endast på de punktersom anges i kommunallagen.