bet · GE01FiU37 · 1991-05-30 00:00:00 — Gemensamt för motionärerna är att de anser att destatliga informationsresurserna på detta område har gått tillorganisationer, vilkas ledningar är anhängare av svensktmedlemskap i , och att det därför behövs särskilda medel föratt rätta till den obalans i den statligainformationsverksamheten som uppstått.Utskottet har i betänkandet om och den västeuropeiskaintegrationen (1990/91:UU8) betonat betydelsen av attallmänheten ges god information om samarbete med EG,liksom att ytterligare informationsinsatser är nödvändiga föratt främja en allsidig belysning av och diskussion om SverigesEuropasamarbete. I betänkande l990/91:UU14 underströk utskottetdet angelägna i att regeringen såsom aviserats ibudgetpropositionen lämnade en redogörelse med förslagtill insatser för en allsidig Europainformation.Utskottet välkomnar den redogörelse som lämnas ikompletteringspropositionen. Därav framgår att regeringen avseratt i en särskild skrift redogöra för innehåll samtatt publicera en ny s.k. grönbok om konsekvenserna på olikaområden av ett svenskt EG-medlemskap. I detta syfte kommer genomomdisponering inom anslaget E2. Exportfrämjande verksamhetmedlen för informationen om samarbete med EG attfördubblas. I propositionen redogörs även för hur övrigafackdepartement intensifierat sina informationsinsatser. Bl.a.ställs genom arbetsmiljöfonden 4,3milj.kr. till förfogande förLOs, TCOs och SACOs fackliga bevakning av integrationsarbetet.Jämställdhetsministern ställer 1milj.kr. till förfogande förde enskilda organisationer och politiska partier som ingår ijämställdhetsrådet att utnyttjas för information om EG ochkvinnorna. I propositionen hänvisas också särskilt till deinsatser som kan göras inom ramen för studieförbundensverksamhet. Dessa kan i enlighet med föreslagna riktlinjer taupp Europafrågorna i sin studieverksamhet.Utskottet har ingen erinran mot regeringens redogörelse för deplanerade informationsinsatserna. Utskottet finner dettillfredsställande att informationsverksamheten ökar i takt medatt integrationsfrågorna blir allt viktigare. Bl.a. genommöjligheten att utnyttja studieförbundens resurser kan enligtutskottets mening en breddning av informationen ske och enallsidighet i informationen uppnås. Mot bakgrund av att ettsvenskt närmande till EG kommer att vara en central politiskfråga under framöver anser utskottet attytterligare insatser till stöd för en allsidigEuropainformation, bl.a. genom folkrörelserna, kommer attbehövas. Av statsfinansiella skäl anser dock utskottet det ejmöjligt att för nästkommande budgetår tillstyrka de avmotionärerna föreslagna beloppen.Med det anförda anser utskottet att finansutskottet böravstyrka yrkande 1 i motion Fi48 (mp) samt motion Fi57 (v).Bilaga II:2 (Omställning och minskning avden statliga administrationen)I propositionen redogörs för möjligheterna till omdisponeringoch effektivisering beträffande utrikesrepresentationen, denstatligt finansierade Sverigeinformationen och detinternationella utvecklingssamarbetet.Utskottet har ingen erinran mot propositionens redogörelse.I motion Fi51 (fp, m, c) föreslås att regeringen skallinformera innan viktiga förskjutningar i den svenskautlandsrepresentationen äger rum. Regeringen bör därför enligtmotionärerna redovisa planer på att minska antaletutlandsmyndigheter innan åtgärder vidtas. Särskilt understrykermotionärerna att det är uteslutet att skulle geregeringen en in blanco-fullmakt att lägga ned myndigheter iEuropa i ett skede när är på väg att söka medlemskap iEG, och kontakterna med länderna i vår egen världsdel ärviktigare än någonsin.Utskottet anser det naturligt att det på ett tidigt stadium idiskussion och beslutsprocess krävs återhållsamhet beträffandespridande av information om vilka utlandsmyndigheter som kankomma i fråga för överväganden om nedläggning. Utskottet hardärför inget att erinra mot att dylika överväganden, vilka oftaaktualiserar känsliga utrikespolitiska avvägningar, förberedsinternt på ett noggrant sätt innan de i lämpliga former bringastill kännedom. delar utskottetmotionärernas åsikt att en redovisning till bör ske igod tid innan åtgärder vidtas.Vad gäller det fall som motionärerna speciellt pekar på,nämligen eventuell nedläggning av myndigheter i , utgårutskottet ifrån att möjlighet ges att ta del av eventuellaplaner i sådan riktning i särskilt god tid med hänsyn till denspeciella vikt representation i har inför ettkommande beslut beträffande EG-medlemskap.Med det anförda anser utskottet att finansutskottet börföreslå att som sin mening ge regeringen till kännavad utrikesutskottet i förevarande sammanhang anfört i anledningav motion Fi51 (fp, m, c).I motion Fi56 (v) föreslås att de resurser som eventuelltfrigörs genom besparingar inom områdeskall tillföras utvecklingssamarbetet med de fattigasteländerna.Utskottet konstaterar att anslaget C.Internationelltutvecklingssamarbete enligt riksdagsbeslut skall motsvara 1%av BNI. Det är därmed inte på samma sätt som övrigaposter i statsbudgeten utsatt för en prövning i förhållande tilldet tillgängliga budgetutrymmet.Det internationella utvecklingssamarbetet avser behov somenligt utskottets uppfattning förblir ytterst angelägna. Det äremellertid inte lämpligt att som motionärerna föreslår ställadessa i direkt relation till just utrikesförvaltningens behov.De besparingar inom utrikesförvaltningen, bl.a. i form avnedläggning av ett antal utlandsmyndigheter, som föreslås ipropositionen är en följd av generella statsfinansiellarestriktioner. Sådana besparingar bör endast bedömas i relationtill budgeten som helhet och ej relateras till något annatenskilt anslag.Utskottet anser därmed att finansutskottet bör avstyrka motionFi56 (v).Stockholm den 21 maj 1991På utrikesutskottets vägnarStig AlemyrNärvarande: (), (),(), (), (), (), Axel (), (), (), (), BertilMåbrink (v), Per (), (), (), () och ().Avvikande meningar1. Stöd till allsidig EuropainformationBirgitta (), () och IngbrittIrhammar (c) anser att den del av utskottets yttrande som pås.2 börjar med "Bl.a. genom möjligheten" och slutar med"informationen uppnås" bort lyda:Mot bakgrund av att ett svenskt närmande till EG kommer attvara en central politisk fråga under framöver anserutskottet att ytterligare insatser till stöd för en allsidigEuropainformation behövs, bl.a. genom politiska partier,studieförbund och andra folkrörelser.Utrikesutskottet förordar därför att finansutskottet föreslårriksdagen att anvisa 10milj.kr. för denna information.2. Stöd till allsidig EuropainformationPer () anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 2 börjar med "Av statsfinansiella skäl" och slutar med"Fi57 (v)" bort lyda:Detta innebär att ytterligare resurser måste ställas tillförfogande för allsidig EG-information. Eftersom såvälnäringslivets som statsapparatens information betonar förmodadepositiva effekter av EG-anslutning, är det angeläget att en delav de medel som anslås för EG-information ställs till förfogandeför EG-kritiska folkrörelser, däribland Nej till EG.Härmed förordar utrikesutskottet att finansutskottet medbifall till yrkande 1 i motion Fi48 (mp) beslutar anslåytterligare 20 milj.kr. till allsidig EG-information och isamband därmed som sin mening ge regeringen till känna vadutrikesutskottet anfört om medlens fördelning. Motion Fi57 (v)blir härmed tillgodosedd.3. Inbesparade resursers överföring till det internationellautvecklingssamarbetetBertil Måbrink (v) och Per () anför:Den ökande internationaliseringen och därmed sammanhängandearbetsuppgifter för utrikesförvaltningen gör att det är svårtatt se hur denna del av administrationen totalt sett skall kunnaminskas.Arbetet med den framtida alleuropeiska fredsordningen inomESK, Östeuropasamarbetet och förverkligandet av ett EES-avtalkommer att kräva snarare mer personella resurser. Större anspråkpå biståndsverksamheten, diplomatisk och politisk medverkan ireglering av regionala konflikter och i nedrustningsarbetetutanför kommer att ställa krav på resurser av olika slag.Det är därför rimligt att de besparingar på administration someventuellt kan göras tillförs det internationellautvecklingssamarbetet.Socialförsäkringsutskottets yttrande1990/91:SfU5yBilaga 3KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har beslutat beredasocialförsäkringsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1990/91:150 (kompletteringspropositionen) jämtemotioner såvitt propositionen och motionerna rör utskottetsberedningsområde.Socialförsäkringsutskottet begränsar sitt yttrande till attavse av regeringen i del 1, bil. 1:3 i propositionen föreslagnahöjningar av anslagen B 2. Allmänna försäkringskassor och D 8.Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension och i del2, bil. II:4 i propositionen framlagda riktlinjer föromställning och minskning av den statliga administrationen inomsocialdepartementets verksamhetsområde, såvitt avsersocialföräkringsadministrationen. I anslutning härtill yttrarsig utskottet över motionerna 1990/91:Fi44 av . (m), 1990/91:Fi52 av m.fl. (fp), 1990/91:Fi38av m.fl. (v) yrkande 2 och 1990/91:Fi48 av IngerSchörling m.fl. (mp) yrkande 2.AnslagsfrågorRiksdagen har på förslag av socialförsäkringsutskottet ibetänkande 1990/91:SfU11 för /92 anvisat ettförslagsanslag på . till Allmännaförsäkringskassor och ett förslagsanslag på 1525000000 kr.till Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension.I proposition 150 föreslås att för /92 skalltill Allmänna försäkringskassor anvisas ytterligare 11700000kr. och till Bidrag till kommunala bostadsbidrag tillfolkpension ytterligare 70000000 kr.Från anslaget B 2. Allmänna försäkringskassor finansieras 15 %av försäkringskassornas administration. Resterande 85 %finansieras med arbetsgivaravgifter och egenavgifter fråninkomsttiteln på statsbudgeten. I budgetpropositionen framhöllsatt förslaget till anslag för nästa budgetår i princip innebaroförändrade resurser till försäkringskassorna och att deresurser som kan frigöras genom fortsatt rationalisering ochregelförenkling tills vidare får behållas och sättas in i kampenmot ohälsan. Förutsättningarna för försäkringsadministrationenkommer emellertid att påverkas av införande av enarbetsgivarperiod. Hälften av försäkringskassornasförvaltningsanslag borde därför ställas till regeringensdisposition. Vidare anfördes i budgetpropositionen att avsiktenvar att regeringen skulle återkomma till omförsäkringskassornas förvaltningsanslag i samband med ettförslag om införande av en arbetsgivarperiod.Utskottet behandlar två propositioner som harbetydelse för beräkningen av försäkringskassornasförvaltningsanslag, nämligen proposition 1990/91:141 omrehabilitering och rehabiliteringsersättning och proposition1990/91:181 om sjuklön m.m. Den sistnämnda propositioneninnehåller förslag om att arbetsgivarna fr.o.m. den 1 januari1992 skall betala sjuklön till sina anställda under de av en sjukperiod.Frågan om försäkringskassornas förvaltningsresurser behandlasi kompletteringspropositionen med beaktande av såväl införandetav sjuklön som satsningen på aktiv rehabilitering. Ipropositionen anför socialministern att för att klara denavsedda satsningen på rehabiliteringsområdet som föreslås frånden krävs personalförstärkning vidförsäkringskassorna. I ett inledningsskede bör resurserna fördetta arbete förstärkas med 2 000 årsarbetare. Resurser somfrigörs genom införandet av sjuklön (enligtriksförsäkringsverkets beräkningar 2 400 årsarbetare )och genom andra regelförändringar bör försäkringskassorna därförfå behålla under /92. Vidare börförsäkringskassorna fr.o.m. samma budgetår få rätt att självaomprioritera mellan lokalkostnader och förvaltningskostnader(övriga förvaltningsutgifter).I kompletteringspropositionen tas också upp frågan om ADB-stödför administrationen inom socialförsäkringen. Det nuvarandeADB-stödet, som började byggas upp , gesvia en central dataanläggning med stordatorer och databaser vidriksförsäkringsverkets ADB-avdelning i . Till datorernaär terminaler på de allmänna försäkringskassorna anslutna viadet gemensamma kommunikationsnätet.Förslag om den framtida ADB-verksamheten har senast lagts framav (FAS 90-förslaget).Förslaget innebär att en systemstruktur skall utvecklas där får egen datorkraft och knyts samman iett gemensamt kommunikationsnät, grundat på nuvarandedatorlösningar. Ärendehandläggningen integreras med modernafunktioner för uppföljning och kontorsstöd, t.ex. ordbehandling,kalkylering och registeruppläggning. Grundinformationen försjuk- och föräldraförsäkringen lagras i lokala register, medanlagring av register där betydande stordriftsfördelar finns iförsta hand sker centralt.Regeringen har därefter tillkallat en särskildutredare med uppgift att utreda och lägga fram förslag tillförfattningsreglering av personregister påsocialförsäkringsområdet. I ett delbetänkande (SOU 1991:9) harutredaren lämnat förslag om en författningsreglering av delokala sjukförsäkringsregistren. Utredningens fortsatta arbete är inriktat påförfattningar för de centrala registren inom socialförsäkringen.I kompletteringspropositionen erinrar socialministern om atthon i budgetpropositionen anförde att, mot bakgrund av denpågående utredningen om socialförsäkringsregisterlag samt iavsaknad av en mer omfattande investeringskalkyl för lokalasjukförsäkringsregister, hon inte då var beredd att ta ställningtill av presenterad registeruppläggningoch genomförandeplan. Vidare aviserades ett uppdrag tillriksförsäkringsverket att närmare utreda behovet av en utökningav antalet arbetsplatsutrustningar och deras tekniskautformning.Riksförsäkringsverket har vid sin utredning om behovet avarbetsplatsutrustningar gjort en kalkyl som utgår från etttillskott om 3 900 arbetsplatsutrustningar (terminaler), vilketmotsvarar en terminal per utredare och en terminal per treövriga handläggare.Socialministern framhåller att det nya ADB-stödet måste byggasupp i etapper. I en första etapp bör en satsning göras på enbasinvestering i ADB-kapacitet i syfte att bredda tillgångentill arbetsplatsutrustningar, möjliggöra ett mer kraftfulltkontorsstöd och förstärka nät- och kommunikationskapacitet.Detta är en investering som under alla omständigheter krävs föratt modernisera försäkringskassornas ADB-stöd. I en andra etappär avsikten att i samband med en proposition avseende enlagstiftning om lokala sjukförsäkringsregister lägga framförslag som skapar förutsättningar för det utvidgade datorstödsom behövs för försäkringskassornas arbete med en mer aktivrehabilitering och förebyggande insatser. Den totala ramen förden sammanlagda investeringen i utrustning för ett nytt ADB-stödberäknas till högst 350 milj.kr. Av denna ram behövs nu högst150 milj.kr. för att under /92 täckainvesteringar som behövs oberoende av riksdagensställningstagande till en proposition om en registerlag. Avbeloppet har 25 milj.kr. redan anvisats för nästa budgetår.Återstoden, 125 milj.kr., föreslås anvisade påcivildepartementets huvudtitel under anslaget Anskaffning avADB-utrustning.För socialförsäkringsadministrationen beräknas utgifterna /92 till följd av investeringen uppgå till 120milj.kr., varav 42 milj.kr. redan beräknats i budgeten förförsöksverksamhet på ADB-området. Återstoden, 72 milj.kr.,föreslås slutligt finansieras via försäkringskassorna, varav eller 11,7 milj.kr. föreslås, som inledningsvis redovisats,anvisat på förslagsanslaget Allmänna försäkringskassor.Utskottet har ingen erinran mot de ökade resurser som föreslåsför försäkringskassorna för nästa budgetår, och utskottetföreslår att finansutskottet tillstyrker propositionens förslagi denna del.Vad som anförts i kompletteringspropositionen om ADB-stöd förlokala sjukförsäkringsregister har mött kritik i två motioner. Imotionerna Fi44 av m.fl. yrkande 1 och Fi52 avSigge Godin m.fl. yrkandena 1 och 2 begärs tillkännagivandentill regeringen av innebörd att FAS 90-projektet inte börgenomföras och att motionärerna inte vill binda sig i nulägetför ADB-investeringar på ytterligare 175 milj.kr.I motion Fi48 av m.fl. begärs i yrkande 2 etttillkännagivande om att motionärerna inte nu tar ställning tilltankarna om en ny sjukregisterlag, utan kommer att noga prövafrågan om ett lagförslag härom läggs fram.Utskottet anser för sin del att det är angeläget att arbetetmed en modernisering och en decentralisering avsocialförsäkringens ADB-system fortgår som planerat. Härigenomges möjligheter att effektivisera såväl arbetet medsocialförsäkringen som den interna administrationen. Genom attADB-verksamheten till stora delar förläggs tillförsäkringskassornas lokalkontor får man inom dessa en breduppbyggnad av datorkompetensen, och de anställda får ett störreinflytande över verksamheten. Sårbarheten i systemet minskarockså.Kritiken i motionerna mot FAS 90 riktar sig huvudsakligen motden del av projektet som hänför sig till uppbyggnaden av lokalaoch centrala register, och remissyttrandena över det nämndadelbetänkandet SOU 1991:19 Lokala sjukförsäkringsregisteråberopas som stöd för att FAS 90-projektet inte bör genomföras.Utskottet har tagit del av remissyttrandena och kan för sin delinte finna annat än att den övervägande delen avremissinstanserna ser positivt på att en författningsregleringsker av socialförsäkringens register. De önskemål om ändringaroch kompletteringar av författningsförslaget somremissinstanserna -- utifrån de skilda områden de haft attbevaka -- fört fram kommer att i vanlig ordning bli föremål föröverväganden vid den fortsatta beredningen avutredningsförslaget.Utskottet anser på grund av det anförda att finansutskottetbör avstyrka bifall till motionerna Fi44 yrkande 1, Fi52yrkandena 1 och 2 och Fi48 yrkande 2.Förslaget till ökade medel med 70 milj.kr. underförslagsanslaget Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension är föranlett av att beslutat attutge särskilda kommunala bostadstillägg till sådana pensionärersom inte når upp till en skälig levnadsnivå (prop.1990/91:119, SfU19, rskr. Kostnaderna för det särskildabostadstillägget har tidigare beräknats till 330 milj.kr. Härav har statens del för det senare halvåret 1991beräknats utgöra 70 milj.kr. Enligt uppgifter frånsocialdepartementet har det nu visat sig att statens del avkostnaderna för kan förutses stanna vid 15milj.kr. Utskottet överlåter åt finansutskottet att bedöma omdetta, i förhållande till vad som redan anvisats, begränsadebelopp behöver anslås ytterligare.I kompletteringspropositionens del 2 behandlas frågor omomställning och minskning av den statliga administrationen.Beträffande socialförsäkringen framhålls i propositionen attviktiga förändringar pågår som berör administrationen. Blandaktuella regelförändringar kan nämnas att nyligenbeslutat att administrationen av sjukreseersättningarna skallföras över till sjukvårdshuvudmännen från ,att som nämnts ovan utskottet behandlarpropositioner om nya regler för rehabilitering ochrehabiliteringsersättning och om sjuklön fr.o.m. samma tidpunkt.Regeringen aviserar också kommande förslag om bl.a. ensamordning av arbetskadeförsäkringen med sjukförsäkringen ochförändringar i föräldraförsäkringen. Även förändringar iorganisationens utformning och funktionssätt pågår.Sammanfattningsvis innebär den långsiktiga strategin inomsocialförsäkringsadministrationen en bruttobesparing om 900milj.kr. om de tänkta förändringarna kommer till stånd.Besparingen gör det möjligt att inledningsvis satsa 450 milj.kr. för att åstadkomma en omstrukturering av helasocialförsäkringsadministrationen i syfte att stärkarehabiliteringsarbetet. Återstående resursneddragning 450 milj.kr. når sin fulla effekt 1993/94 med tyngdpunkten under densenare delen av treårsperioden. Av nettobesparingen inomsocialförsäkringsadministrationen föreslås att 40 milj.kr. skallsatsas på det förebyggande folkhälsoarbetet.I motion Fi52 av m.fl. yrkande 3 begärs etttillkännagivande om att det är angeläget att regeländringarnainom föräldraförsäkringen genomförs så fort som möjligt.Utskottet förutsätter att en proposition i frågan föreläggsriksdagen vid början av nästa . Något särskilttillkännagivande härom anser utskottet inte är påkallat.Lars m.fl. begär i motion Fi38 yrkande 2 etttillkännagivande om att inga förändringar skall genomföras iarbetsskadeförsäkringen.Regeringen har vid skilda tillfällen, senast i den nuförevarande propositionen, uttalat sin avsikt att genomföra ensamordning av sjuk- och arbetsskadeförsäkringen. En kommitté föröversyn av arbetsskadeförsäkringen kommer att tillsättas inomkort. Utskottet anser att resultatet av detta arbete böravvaktas och att inte bör göra några uttalanden medanledning av motion Fi38 yrkande 2.I motion Fi44 av m.fl. yrkande 2 begärs etttillkännagivande om att målet för rationaliseringsverksamheteninom socialförsäkringssektorn bör vara en störreresursneddragning än 450 milj.kr. vid utgången av budgetåret1993/94. Motionärerna hänvisar härvid till sina förslag om enallmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring och en upprensning blandalla de organ som ägnar sig åt styrningen av hälso- ochsjukvården.Utskottet vill erinra om att den i propositionen beräknaderesursneddragningen förutsätter att samtliga beräknadebesparingar på grund av de i propositionen angivna planeraderegel- och organisationsförändringarna kan uppnås . Detta innebär i sig en hög målsättning.Utskottet kan för sin del inte finna att ett införande av enallmän obligatorisk sjukvårdsförsäkring enligt de riktlinjer somlagts fram i olika moderata motioner skulle medföra någraadministrativa besparingar inom sjukvårdförsäkringen, eftersomförslagen innebär att sjukvårdsförsäkringen blir merinidividualiserad och kommer att få bära en större del avsjukvårdskostnaderna än vad som är fallet . Utskottet anserdärför att finansutskottet bör föreslå att med avslagpå motion Fi52 yrkande 2 godkänna de av regeringen anfördariktlinjerna för omställning och minskning av administrationeninom socialförsäkringsområdet.Stockholm den 16 maj 1991Doris HåvikNärvarande: (), (), BörjeNilsson (s), (), (),(), (), (),(), (), (),(), Margó (), (),(), () och ().Avvikande meningar1. FAS 90 och förenklingar i föräldraförsäkringenGullan (), (), (),() och () anser dels att den del avutskottets yttrande som börjar med "Utskottet anser" och slutarmed "yrkande 1." och dels att den del av utskottets yttrande sombörjar med "Utskottet förutsätter" och slutar med "är påkallat. "bort ha följande lydelse:Utskottet anser av flera skäl att FAS 90-projektet inte börgenomföras. Projektet bygger på ett system som snabbt hållerpå att föråldras, eftersom stora förändringar för närvarandesker inom socialförsäkringsområdet som ställer andra krav påadministrativa hjälpmedel hos kassorna. Under sådanaförhållanden är det kortsiktigt att göra tungadatainvesteringar. En annan invändning mot FAS 90 är attintegritetsfrågorna är svårlösta och att den planeraderegisterlagen inte löser dessa frågor. Dessutom ifrågasätterutskottet om FAS 90 överensstämmer med konventionom skydd för enskilda vid ADB-behandling av personuppgifter samtvissa EG-direktiv som kan kräva samtycke eller underrättelse vidutlämnande av uppgifter m.m. Utskottet biträder förslaget omökade medel för ADB-investeringar hos försäkringskassorna undernästa budgetår men vill inte binda sig förADB-investeringar på ytterligare 175 milj.kr. under de närmasteåren.Riksförsäkringsverket har redovisat ett antal förslag tillförändringar av regelsystemet inom föräldraförsäkringen somskulle medföra relativt stora administrativa ochförsäkringsmässiga besparingar och frigöra ca 180 årsarbetare.Utskottet anser att det är mycket angeläget att regeringensnarast lägger fram förslag till förändringar i regelsystemetinom föräldraförsäkringen.Vad utskottet ovan anfört bör som sin mening geregeringen till känna.2. SjukregisterlagKarin (), () och () anser att den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "yrkande 1." bort ha följandelydelse:Utskottet biträder förslaget om ökade medel förADB-investeringar hos försäkringskassorna för nästa budgetår,men tar därmed inte nu ställning till tankarna om en nysjukregisterlag.