bet · GE01SfU13 · 1991-05-21 00:00:00 — (yrkande 2) framhåller motionärerna att det av såvälarbetsmarknads- som sociala skäl måste vidtas åtgärder så attflyktingar och invandrare av formella skäl inte förhindras attsnabbt ta arbeten som erbjuds. Nuvarande regler måste förändrasså att asylsökande snabbt kan ta arbete på den öppnaarbetsmarknaden även . anför i motion Sf646 att det av många skäl är viktigt attasylsökande kan arbeta och att det finns flera modeller för hurdetta skall kunna arrangeras. En modell är att kommunernaanstränger sig att finna arbetsuppgifter utanför den ordinariearbetsmarknaden och en annan att de asylsökande ges temporärtarbetstillstånd för att kunna arbeta på den ordinariearbetsmarknaden. Nackdelen att man riskerar att människor kommeri stort antal och söker asyl enbart för att kunna utnyttjamöjligheten att få arbeta här kan avhjälpas genom atttillfälligt arbetstillstånd utfärdas först efter några månader.Motionärerna begär i yrkande 24 ett beslut om att tillfälligaarbetstillstånd får utfärdas för asylsökande som väntatexempelvis på besked om uppehållstillstånd. Ettliknande förslag förs fram i motion Sf612 av . I motionerna Sf622 av och (yrkande 1) begärs att asylsökande skallkunna beviljas tidsbegränsat arbetstillstånd redan då det stårklart att deras fall skall tas upp till utredning. Även IngerSchörling m.fl. i motion Sf627 (yrkande 18) och i motion Sf24 (yrkande 8) anser att asylsökandeskall ha rätt att arbeta de väntar på tillstånd.Riksdagen har under en följd av år på förslag av utskottetavslagit motioner som syftat till att asylsökande skall tillåtasatt förvärvsarbeta. Motionsförslagen har främst motiverats medbehoven av en meningsfull sysselsättning för asylsökande somunder måste vänta på beslut om de får stanna ilandet eller ej. Utskottet har framhållit att man i första handmåste komma till rätta med de problem som uppkommer underväntetiden genom att hålla nere handläggningstiderna ochvidhållit att arbetstillstånd bör beviljas först då beslut omuppehållstillstånd ges samt att en annan ordning kan befarasleda till en uppluckring av principen om den regleradeinvandringen. Utskottet har också pekat på de svårigheter somförelegat att placera flyktingar och andra invandrare meduppehållstillstånd i arbetslivet och på behovet av att i förstahand satsa arbetsmarknadsresurser på dessa. Vid föregåenderiksmöte hänvisade utskottet (se 1989/90:SfU25) också till atten arbetsgrupp med representanter frånarbetsmarknadsdepartementet, ,invandrarverket och har undersökt hurman kan organisera en meningsfull verksamhet för asylsökandeunder den tid de vistas på förläggning och väntar på besked ifråga om arbets- och uppehållstillstånd. Arbetsgruppen hade imaj 1989 redovisat en idépromemoria Meningsfull verksamhet förasylsökande. I promemorian ges bl.a. exempel på hur meningsfullverksamhet organiseras på många förläggningar.Utskottet anser att det är djupt otillfredsställande attasylsökande på grund av alltför långa handläggningstiderpåtvingas en passivitet som i många fall är nedbrytande förpersonligheten. finns det emellertid fortfarandestarka skäl som talar mot att generellt ge alla asylsökandetemporära arbetstillstånd redan vid ankomsten. Regeringen räknarnu med att handläggningstiderna hos successivt kommer attminska och att de vid slutet av nästa budgetår kommer att vara iöverensstämmelse med den målsättning som angetts av riksdagen.Utskottet anser emellertid att man , för att ha enberedskap om handläggningstiderna på grund av oförutseddahändelser ändå inte minskar, skall undersöka möjligheterna attge asylsökande ett temporärt arbetstillstånd, om handläggningenav deras ansökan tar alltför hos . I de fall kanförutse att verket inte kommer att kunna fatta beslut i ettasylärende bör enligt utskottets uppfattningövervägas om ett temporärt arbetstillstånd skall kunna ges såsnart denna bedömning görs. Den ytterligare väntetid som följerav att ett avslagsbeslut hos överklagats hos regeringen börinte tillmätas någon självständig betydelse. Någon skyldighetför berörda myndigheter att vidta aktiva åtgärder för att finnaett lämpligt avlönat arbete för asylsökande bör inte föreligga,och de olika möjligheter som redan nu står till buds för att geasylsökande en meningsfull sysselsättning bör givetvis även iframtiden tas till vara.Med hänsyn till frågans komplexitet bedömer utskottet attfrågan om temporära arbetstillstånd för asylsökande behöverutredas närmare, och regeringen bör möjligt återkommatill med förslag i frågan. Det anförda bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna med anledningav motionerna Sf609 yrkandena 17 och 18, Sf241 yrkande 2, Sf646yrkande 24, Sf612, Sf622, Sf623 yrkande 1, Sf627 yrkande 18 ochSf24 yrkande 8.Utskottet behandlar i detta sammanhang även yrkande 4 i motionSf633 av . Motionären kritiserar att det intefinns någon färdig organiserad mottagning för flyktingar medakademisk utbildning. Han begär ett tillkännagivande om att manför flyktingar med yrkeskunskaper bör skapa enorganisation som erbjuder dem koncentrerad svenskutbildning ochomedelbar kontakt med sitt yrke här i landet och att flyktingenredan vid inresan och första myndighetskontakten inregistreras ien sådan utbildning.Utskottet ser inget behov av att man redan vid en asylsökandesinresa till riket har en särskild organisation för registreringtill utbildning. Registrering av yrkes- och utbildningsbakgrundsker när uppehållstillstånd ges. Behov av en tidigareregistrering kan uppkomma om möjlighet ges asylsökande attarbeta innan beslut om uppehållstillstånd fattats, och utskottetutgår från att man uppmärksammar detta i det utredningsarbetesom utskottet ovan begärt. Utskottet vill i anslutning tillmotionsyrkandet erinra om att arbetsmarknadsverket och sedanår 1986 bedriver ett utvecklingsarbete som syftar till attutveckla metoder för att bedöma utländska utbildningar ochyrkeskunskaper så att de kan tas till vara på arbetsmarknaden.Vidare kan nämnas att akademikers centralorganisation() har startat ett invandrarprojekt som syftar till attskapa en mer positiv attityd till invandrade akademiker. Någonåtgärd med anledning av motion Sf633 yrkande 4 anser utskottetinte påkallad.I två motionsyrkanden, Sf609 yrkande 15 av m.fl.och Sf629 av och , begärstillkännagivanden om att arbetsgivare skall få möjlighet attdirektrekrytera arbetskraft på förläggningarna.Riksdagen behandlade liknande motionsyrkanden vid föregåenderiksmöte. I betänkandet 1989/90:SfU21 framhöll utskottet att detredan finns möjlighet att direktrekrytera arbetskraft påförläggningarna och att några hinder för flyktingarna att antaerbjudet arbete så snart uppehållstillstånd erhållits intefinns. Utskottet vill tillägga att arbetsförmedlingsservicefinns att tillgå vid alla förläggningar och att ettsökanderegister över alla flyktingar med uppehållstillståndfinns tillgängligt vid alla förmedlingar. Motionerna Sf609yrkande 15 och Sf629 får med det anförda anses tillgodosedda.D 3. Åtgärder för invandrareFrån anslaget bekostas bidrag till den centrala verksamhetenvid invandrarnas riksorganisationer enligt förordningen(1986:472) om statsbidrag till invandrarnas riksorganisationersamt till vissa samarbetsorgan för sådana riksorganisationer.Vidare bekostas från anslaget bidrag som utgår enligtförordningen (1990:623) om bidrag till avgränsadeinvandrarpolitiska projekt.I propositionen beräknas medelsbehovet för statsbidraget tillinvandrarnas riksorganisationer till . och förbidrag till avgränsade projekt m.m. till . huvudsakligen för projektavseende opinionsbildning mot etnisk diskriminering ochåterstoden, 1,5 milj.kr., avdelas för särskilda insatser ianslutning till FNs kulturårtionde. Sammanlagt föreslås att tillanslaget D 3 anvisas ett reservationsanslag på 21 563 000 kr.I propositionen framhålls att ett grundläggande problem underde varit att medelstilldelningen inte kunnat hållaspå den nivå som behövts för en regelrätt tillämpning avvillkoren i förordningen (1986:472) om statsbidrag tillinvandrarnas organisationer. Vidare erinras om att i fjolåretsbudgetproposition angetts att avsikten med statensbidragsgivning generellt sett bör vara tydligare och atteffekterna av stödet skall synas. Statskontoret har därefterfått i uppdrag av regeringen att kartlägga detanslagsfinansierade statliga stödet till föreningslivet ochlämna förslag om hur en fördjupad prövning av stödet kan göras.Samtidigt har en arbetsgrupp inom gjort enintern översyn av systemet med statsbidrag till invandrarnasriksorganisationer och redovisat alternativ till nuvarandeordning. I avvaktan på avrapporteringen av statskontoretsutredningsuppdrag och den fortsatta beredningen inomregeringskansliet av principerna för samhällets stöd, har enförstärkning av anslaget för stöd till invandrarnasriksorganisationer med . föreslagits för budgetåret1991/92 så att de olägenheter som uppstått till följd avsystemets nuvarande utformning i huvudsak kan undanröjas.Bengt m.fl. anför i motion Sf646 att det är framförallt när nya invandrarorganisationer byggs upp som de behöversamhällets stöd. Däremot är det inte lika givet att eninvandrarorganisation som är etablerad skullebehöva ett lika stort stöd som i början. Stödet tillinvandrarorganisationerna borde därför differentieras så att merpengar går till de organisationer som nyetablerar sig, och attstödet sedan successivt trappas ner för att föreningarna tillsist skall klara sig på samma villkor som andra föreningar isamhället. Motionärerna begär ett tillkännagivande härom iyrkande 30.Utskottet anser att resultatet av den beredning som pågår iregeringskansliet av den framtida utformningen av stödet tillföreningslivet bör avvaktas och att motion Sf646 yrkande 30 vidsådant förhållande inte bör föranleda något uttalande frånriksdagens sida.Några motioner tar upp frågor om åtgärder för att motverkafrämlingsfientlighet. I motion Sf609 av m.fl.framhålls att det är viktigt att på alla sätt motverkafrämlingsfientlighet och rasistiska tendenser. En fri debatt,tidig information till mottagande kommuner, en öppen redovisningav kostnaderna för flyktingmottagningen, undvikande avsärbehandling och ett så snabbt inlemmande av flyktingarna iarbetslivet som möjligt är enligt motionärerna bästa grunden förförståelse för flyktingpolitiken. Motionärerna begär i yrkande 7ett tillkännagivande härom. m.fl. framför imotion Sf617 liknande synpunkter och framhåller att viktigast äratt flyktingarna inte särbehandlas i förhållande till deninhemska befolkningen och att det också är ytterst väsentligtatt det råder likhet inför lagen för alla som vistas i vårtland. Även i denna motion begärs i yrkande 7 etttillkännagivande om vad om anförts i motionen.I utskottets betänkande 1989/90:SfU18 behandlades regeringensproposition /90:86 om åtgärder mot etnisk diskriminering. Ipropositionen redovisades regeringens bedömning av förekomsten iSverige av diskriminering på etnisk grund och behovet avåtgärder i syfte att främja goda etniska relationer i vårt land.Propositionen grundade sig främst på utredningar och förslag somlämnats av kommissionen mot rasism och främlingsfientlighet ochen särskild utredare, . De synpunkter som lämnatsovan i motionerna Sf609 och Sf617 överensstämmer väl med vad somanfördes i motioner med anledning av propositionen, ochutskottet fann beträffande de senare motionerna att de låg ilinje med de åsikter som framfördes i propositionen och intepåkallade några uttalanden från sida. Utskottetvidhåller denna inställning och vill erinra om attväsentligt ökade resurser avsatts även för nästa budgetår förprojekt avseende opinionsbildning mot etnisk diskriminering.Även de projektmedel som fördelas av inomramen för insatser i FNs kulturårtionde för aktiviteter på temat"det mångkulturella samhällets möjligheter och problem" utgör endel av satsningen på projektarbete till förmån för goda etniskarelationer. Utskottet kan också instämma i uppfattningen attsamhällets skrivna och oskrivna lagar bör gälla för invandrare isamma omfattning som för den inhemska befolkningen.Utskottet anser att motionerna Sf609 yrkande 7 och Sf617 ärtillgodosedda med vad utskottet anfört.Pär m.fl. anser i motion Sf618 att regeringen bör seöver möjligheterna att förbättra informationen i omislam och muslimsk kultur, och motionärerna begär etttillkännagivande om att en arbetsgrupp bör tillsättas som seröver behoven i detta hänseende.Utskottet har erfarit att en arbetsgrupp bildats inom föratt behandla den fråga som tagits upp i motion Sf618, ochmotionen påkallar därför ingen åtgärd.I motion Sf637 av begärs att ytterligare15 milj.kr. skall anslås för att starta ett socialt stödprojektbland invandrarungdomar.En motion i denna fråga har senast under innevarande riksmötebehandlats av socialutskottet i betänkande SoU7. Socialutskottethar därvid avstyrkt den då förevarande motionen med hänvisningtill att utredningen om ungdomars villkor () kommer att presentera ett delbetänkande imaj 1991 om invandrar- och flyktingungdomars sociala situation.Barn- och har fått iuppdrag av regeringen att utse en särskilt projektansvarig meduppgift att genom särskilda överenskommelser med kommuner,organisationer och föreningar stimulera till ett intensifieratlokalt utvecklingsarbete med avseende på utsatta ungdomar mellan13 och i eftersatta bostadsområden, varmed främst avses des.k. miljonprogramsområdena i storstadsregionerna. Delegationenskall kunna använda 10 milj.kr. avde medel som disponeras av allmänna arvsfonden. Genom dettautvecklingsarbete nås många invandrarungdomar. Utskottetavstyrker med hänsyn till pågående utredningsarbete ochprojektverksamhet bifall till motion Sf637.I två motioner, Sf641 av m.fl. och Sf635av och , begärs att 600 000 kr.skall anslås till Sociala missionens och gemensammaprojektet för stöd till flyktingars frivilliga återvändande.Som framgår av motionerna har projektbidragkunnat utgå till de nämnda organisationerna för deras projektför stöd till flyktingarnas frivilliga återvändande. Med hänsyntill det stora värdet av projektet förutsätter utskottet att ettbidrag kommer att kunna lämnas även under nästa budgetår inomramen för tillgängliga resurser. Utskottet är däremot inteberett att förorda att ytterligare medel av den storleksordningsom föreslagits i motionerna skall anvisas under anslaget, ochutskottet avstyrker därför bifall till motionerna Sf641 ochSf635.I motion Sf21 av m.fl. begärs etttillkännagivande om vad som anförts om kooperativa lösningar föräldre invandrare. Motionärerna framhåller att invandrare oftablir isolerade , och risken för att hamna isysslolöshet och apati är stor. har tagitfram en modell för hur man kan driva dagcenter för äldreinvandrare, och motionärerna anser att det är angeläget attfölja verksamheten och sprida information om de kooperativamöjligheterna. och invandrarorganisationerna kanutgöra en bra informationsväg och man bör också undersökamöjligheterna att via ta framutbildningsmaterial på olika språk.Utskottet anser att det inte ankommer på utan på denämnda organen och organisationerna att ta ställning till hurinformationen om kooperativa åtgärder för äldre invandrare kanspridas och att motion Sf21 inte bör föranleda någon åtgärd.D4.Överföring av flyktingar m.m.Från anslaget bekostas organiserad överföring till avflyktingar, bidrag enligt förordningen (1984:890) om bidrag tillflyktingars resa från för bosättning i annat land samtbidrag enligt förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingarför kostnader för anhörigas resor till har haft ett av beslutatsystem för kollektiv överföring av flyktingar genom s.k.flyktingkvoter. har kvoten varit generell, dvs.icke nationalitetsbestämd. Den fastställs budgetårsvis avregeringen och uppgår till ca 1250 personer perår.Kvoten skall användas för uttagning av flyktingar eller andrapersoner som befinner sig i en särskilt utsatt situationoch/eller för att ta hand om fall där UNHCR har särskildasvårigheter att finna ett lämpligt placeringsland. Den svenskakvoten är inte begränsad till flyktingar i ordets formellabemärkelse, utan kan användas också för personer som ärförföljda och befinner sig i fara men ännu inte kunnat lämnasitt land.I budgetpropositionen framhåller regeringen att invandrings-och flyktingpolitiken bör förändras och få en starkare tonviktpå åtgärder för att påverka grundorsakerna bakom migration ochflykt. En utgångspunkt för denna strävan är att även i framtidenföra en generös och ansvarskännande flyktingpolitik, därresurserna kommer dem till del som bäst behöver vår solidaritet.Ett led i en sådan förändring, som måste åstadkommas iinternationell samverkan, är att skapa utrymme för ökadeflyktingkvoter. Det har i olika sammanhang framgått attVästeuropas samlade antal kvotplatser uppgår till4000--5000, vilket är litet i förhållande till behoven. Avdetta står för . Relativt sett gör alltsåSverige en betydande insats. Regeringen anger att den harambitionen att höja flyktingkvot från nivån på ca1250 personer . När detta kan ske måste bedömas motbakgrund av omfattningen av invandringen av flyktingar ochasylsökande som kommer till vårt land på egen hand, ochregeringen bör slutgiltigt ta ställning till flyktingkvoten /92 i anslutning till att den planeradepropositionen om en sammanhållen immigrations- ochflyktingpolitik läggs fram . Detta ställningstagandebör då göras mot bakgrund av den aktuella situationen vad avserantalet asylsökande, mottagningskapacitet i kommunerna etc.En höjning av flyktingkvoten har begärts i ett antal motionersom väckts under den allmänna motionstiden.Carl Bildt m.fl. påpekar i motion Sf609 att invandrarverket isin anslagsframställning föreslagit att flyktingkvoten höjs till2000. Motionärerna anser att en sådan höjning är ett led i engenerös flyktingpolitik och bör prioriteras framför ettmottagande av spontanflyktingar med flyktingliknande skäl. Debegär ett tillkännagivande om att flyktingkvoten skall höjastill 2000 (yrkande10). Motionärerna anser vidare attregeringen bör studera erfarenheter från framför allt vadgäller s.k. överföringsprogram och överväga om inte börtillämpa denna form av flyktinghjälp. De begär etttillkännagivande också om detta (yrkande11). i motion Sf633 ett tillkännagivande om nödvändigheten attöka flyktingkvoten och bevilja asyl åt färre av dem som kommersom spontanflyktingar (yrkande5). Också m.fl.pekar i motion Sf646 på att invandrarverket förordat en höjningav flyktingkvoten till 2000 och begär i yrkande 1 etttillkännagivande om en sådan höjning och i yrkande 3 attytterligare 3,75 milj.kr. skall anslås för ändamålet. I motionSf638 yrkande 24 begär m.fl. att flyktingkvoten höjstill 3000 och att ytterligare 5,5 milj.kr. I motion Sf627 yrkande 1 begär m.fl.att flyktingkvoten höjs till minst 2500 och att ytterligare6,5 milj.kr. anslås för ändamålet. m.fl.anser i motion Sf642 att flyktingkvoten bör höjas successivt, ien första etapp med förslagsvis 500, och begär i yrkande 1 etttillkännagivande härom.Utöver de nu nämnda motionerna har motion Sf45 av . väckts med stöd av 3kap. 15§ riksdagsordningen.Motionärerna hänvisar till den rådande situationen i ochtill situationen för de hundratusentals kurder som med anledningav situationen har sökt sin tillflykt till och Iran.Motionärerna anser att det vore ett viktigt initiativ om Sverigebeslutar om en särskild flyktingkvot för de kurdiskaflyktingarna från och att en rimlig åtgärd är att Sverigetar emot 5000 kurdiska barn och deras föräldrar, dvs. totaltca 15000 personer. Motionärerna begär att skallbesluta om en särskild flyktingkvot med den innebörd som deangivit.Regeringen har därefter i den avgivna propositionen1990/91:192 föreslagit att flyktingkvoten skall höjas till 2 000personer fr.o.m. nästa budgetår och att dessutom en tillfälligökning av kvoten med 1 250 personer skall ske under budgetåret ifråga.I proposition 192 hänvisar föredragande statsrådet tillatt flykting- och immigrationsutredningen föreslagit attflyktingkvoten utvidgas och minst fördubblas. Utredningen hardärvid framhållit att även om ett huvudmål för den svenskaflyktingpolitiken bör vara att i första hand försöka hjälpaflyktingarna där de finns och inte att föra över dem till ettför de flesta så avlägset land som , måste man räkna medatt det framöver kommer att finnas ettfortsatt stort behov av organiserad överföring av flyktingar somhar ett starkt skyddsbehov och som inte kan hjälpas på platsen.Statsrådet avser att återkomma till regeringen medprinciper och riktlinjer för en aktiv, sammanhållen flykting-och immigrationspolitik och därvid redovisa sin syn påorganiserad överföring av flyktingar som ett element i en sådanhelhetspolitik. Gulfkrisen och utvecklingen i haremellertid lett till en mycket besvärlig flyktingsituation i ochkring och totalt finns i området mer än 1,3 miljonerflyktingar.I propositionen redovisas att antalet asylsökande under förstakvartalet legat under vad som beräknats. SIVs ochregeringskansliets handläggning av asylärenden samt utflyttningav flyktingar med tillstånd i kommunerna följer planerna.Situationen i mottagningssystemet är, som utvecklingen nu serut, på väg mot en stabilisering. Mot denna bakgrund finns detenligt statsrådets mening utrymme för en sådan höjning avflyktingkvoten för /92 som aviserades ibudgetpropositionen. Genom en sådan höjning ökar möjligheternaför att ta emot flyktingar från som UNHCR anser börlämna regionen för att tas emot i andra länder. Behovet av ensådan överföring är emellertid så stort att det finns behov avytterligare insatser från svensk sida under en begränsad period.Den föreslagna extra flyktingkvoten på 1 250 personerkompletterar de övriga humanitära biståndsinsatser somregeringen beslutat om med anledning av flyktingsituationen ioch kring . Vidare framhålls i propositionen att det finnsberedskap att ta emot ett ökat antal flyktingar från redanunder innevarande budgetår och att detta, om det finns önskemålfrån UNHCR och är praktiskt möjligt att före föraöver fler flyktingar än som ryms under kvoten för innevarandebudgetår, bör kunna ske genom att den föreslagna kvoten förnästa budgetår utnyttjas i förtid.Med anledning av proposition 192 har väckts två motioner, Sf56av i och Sf57 av m.fl. förstnämnda motionen yrkas avslag på förslaget om höjdflyktingkvot. Motionären anser att den svenska flyktinghjälpen istället bör koncentreras på att bistå de flyktingar som finns iflyktingläger och begär ett tillkännagivande härom. I den senaremotionen begärs i yrkande 1 att skall agera för attförmå andra utvecklade länder att öka sin flyktingkvot, iyrkande 2 att den reguljära svenska flyktingkvoten under denärmaste åren gradvis skall öka och i yrkande 3 att de extrainsatserna under nästa budgetår skall ökas till att avse 2 500extra flyktingar som kan föras över till Sverige.I ett flertal motioner från den allmänna motionstiden harsom nämnts begärts en höjning av flyktingkvoten. Utskottetanser, i likhet med vad regeringen också föreslagit, attflyktingkvoten bör ökas till 2000 personer redan under nästabudgetår. Utskottet tillstyrker också regeringens förslag om attextra insatser för överföring av flyktingar till ett antal av1250 personer bör ske under nästa budgetår. Däremot ärutskottet inte berett tillstyrka en större särskild överföringav flyktingar i enlighet med vad som begärs i motionerna Sf45eller Sf57 yrkande 3.Utskottets ställningstagande innebär att motionerna Sf609yrkande 10, Sf633 yrkande 5 och Sf646 yrkande 1 blir helttillgodosedda medan motionerna Sf638 yrkande 24, Sf627 yrkande 1och 642 yrkande 1 blir i huvudsak tillgodosedda. Motion Sf56avstyrks.Vad härefter angår önskemålen i motion Sf57 yrkande 1 om attSverige skall agera för att andra utvecklade länder ökar sinflyktingkvot, vill utskottet erinra om att vikten härav harunderstrukits i betänkandet (SOU 1991:1) Flykting- ochimmigrationspolitiken som bereds iregeringskansliet. Utskottet hänvisar till vad som anförts ibetänkande 1990/91:SfU14 om internationella agerande iflyktingfrågor och anser inte att något särskilttillkännagivande i frågan är påkallat.