bet · GE01AU17 · 1991-04-18 00:00:00 — Både kvinnor och män har ansvarför detta, främst genom att vara förebilder för det uppväxandesläktet. Flickor måste stimuleras att satsa på längreutbildningar inom ekonomiska, tekniska eller andramansdominerade yrken. Unga kvinnor måste uppmuntras att inteöverlämna beslutsfattandet i olika sammanhang till män.Även lagar och beslut är betydelsefulla, dels för sinakonkreta effekter, dels som en markering av den viktstatsmakterna lägger vid jämställdhetsfrågorna.Jämställdhet inom familjen är vidare en av förutsättningarnaför harmoniska familjer. I detta sammanhang bör man betänka attkvinnor i genomsnitt arbetar betydligt längre än män om man äventar hänsyn till hushållsarbete. Med tanke på att såväl kvinnorsom män nu har dubbla roller bör ökad valfrihet skapasexempelvis när det gäller arbetstid och barntillsyn. Ökadvalfrihet främjar jämställdheten.Utskottet tillstyrker motion A808 (m) i denna del. Övrigabehandlade motionsyrkanden har en annan inriktning och avstyrksav utskottet.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande förutsättningarna för jämställdhetatt med bifall till motion 1990/91:A808 yrkande 1samt med avslag på motionerna 1990/91:A25 yrkande 1, 1990/91:A31yrkandena 1 och 2 samt 1990/91:A814 yrkandena 1 och 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Förutsättningarna för jämställdhet (mom. 1)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet kan" och på s. 14 slutar med "berördadelar" bort ha följande lydelse:Utskottet anser liksom liberalerna i motion A25att jämställdheten tar sin utgångspunkt i den människosyn somsätter den enskilda individen i centrum. Många reformer somsyftat till ökad jämställdhet har varit särskilt viktiga förkvinnor, t.ex. den allmänna rösträtten, särbeskattningen ochjämställdhetslagen.Enligt utskottets uppfattning finns det dock fortfarandebesvärande brister i fördelningen av resurser -- arbete, pengar,ansvar, fritid -- mellan män och kvinnor. Utskottet förordardärför en ny jämställdhetsoffensiv som spänner över såvälattitydpåverkan som politiska beslut.Handlingsplanen som antog hade som ettuttalat syfte att ge möjlighet till en större långsiktighet ijämställdhetsarbetet men också att markera en höjd ambitionsnivåför jämställdhetspolitiken. Handlingsplanen är visserligen enplan för regeringens arbete men denhar utgjort en riktningsangivelse för det samladearbetet med jämställdhet i samhället.Särskilt viktigt är att männen uppmuntras att ta ett störreansvar för barn och hushållsarbete. En sådan förändring avmansrollen har varit och är en av förutsättningarna för attkvinnor i ökad utsträckning kan göra sig hörda inom arbetslivoch politik. De oroande uppgifter som antyder ökad ohälsa hosden kvinnliga delen av befolkningen kan vara en följd avkvinnornas stressade tillvaro. Också av detta skäl är en jämnarearbetsfördelning mellan kvinnor och män nödvändig.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionA25 (fp) i aktuell del. Övriga behandlade motionsyrkanden har enannan inriktning och avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande förutsättningarna för jämställdhetatt med bifall till motion 1990/91:A25 yrkande 1samt med avslag på motionerna 1990/91:A31 yrkandena 1 och 2,motion 1990/91:A808 yrkande 1 samt 1990/91:A814 yrkandena 1 och3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Förutsättningarna för jämställdhet (mom. 1)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet kan" och på s. 14 slutar med "berördadelar" bort ha följande lydelse:Som framförs i motionerna A31 (c) och A814 (c) måste kvinnorsoch mäns erfarenheter och värderingar komma till uttryck isamhällsarbetet. En sådan ordning ger ett bättre underlagför t.ex. politiska och fackliga beslut och bidrar tillmänskligare arbetsmarknad och näringsliv. Det självklara måletär att kvinnor och män har likvärdiga ekonomiska och socialamöjligheter liksom likvärdigt föräldraansvar.För att nå framgång i jämställdhetsarbetet krävs ettlångsiktigt attitydförändrande arbete vid sidan av politiska ochekonomiska beslut. Attitydpåverkan är särskilt viktig för attbeslut på jämställdhetsområdet skall upplevas som motiverade ochinte motverkas. Ur jämställdhetssynpunkt är det betydelsefulltmed valfrihet inom barnomsorg och arbetsliv.Nuvarande brister i jämställdheten på arbetsmarknaden lederemellertid till skilda förhållanden för kvinnor och män även vidsjukdom, arbetslöshet och pensionering. För att uppnå merlikvärdiga sociala villkor mellan kvinnor och mänmåste de sociala trygghetssystemen i större utsträckning utgåfrån grundtrygghetsprincipen med möjligheter till individuellpåbyggnad i det sociala skyddet.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottetmotionerna A31 (c) och A814 (c) i aktuella delar. Övrigabehandlade motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande förutsättningarna för jämställdhetatt med bifall till motionerna 1990/91:A31 yrkandena1 och 2 och 1990/91:A814 yrkandena 1 och 3 samt med avslag påmotion 1990/91:A25 yrkande 1 och motion 1990/91:A808 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Betydelsen av offentlig--privat regi urjämställdhetssynpunkt (mom. 2)(), (m), (),(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Vid behandlingen" och slutar med "och A807 (m)" bortha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning är det bra för samhället med enökad mångfald i fråga om utbudet av tjänster inom vård, omsorgoch utbildning. Inom de områden där det traditionellt finnsmånga kvinnor finns det således utrymme för ökatentreprenörskap. Förskollärare, sjuksköterskor, sjukgymnasteroch andra måste få större möjligheter att starta eget. Genom atthundratusentals kvinnor kan få fler arbetsgivare att väljamellan får personalen en starkare position vad gäller att uppnågoda arbetsvillkor och god arbetsmiljö. De enskilda initiativenkan också ge impulser till de offentligt drivna verksamheternavad gäller kostnadseffektivitet och möjligheter till nyaarbetsformer. Konkurrens om personal och "kunder" bidrar tillatt den offentliga sektorn effektiviseras och förnyas. Ocksåjämställdheten skulle gynnas genom att det i ökad utsträckningblir kvinnornas kunskaper, erfarenheter, ledarskapsförmåga etc.som tas till vara.Med det anförda tillstyrker utskottet motion A25 (fp) iberörda delar samt motion A807 (m).dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande betydelsen av offentlig--privat regi urjämställdhetssynpunktatt med bifall till motionerna 1990/91:A25 yrkandena4 och 5 samt 1990/91:A807 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,5. EGs betydelse för kvinnorna (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet vill" och på s. 19 slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse:Som anförs i motion A801 (v) kommer ett EG-medlemskap med allsannolikhet att få stora och genomgripande effekter på denoffentliga sektorn, bl.a. vård, omsorg och social trygghet.Detta kommer att påverka kvinnornas situation på flera sätt;dels eftersom den offentliga sektorn är kvinnornas huvudsakligaarbetsgivare, dels därför att den sköter många av de tjänstersom kvinnorna har ett särskilt behov av. För att över huvudtaget kunna arbeta är kvinnorna beroende av den offentligasektorns omsorg/vård av barn och gamla. Välfärdspolitiken är idenna del beroende av skattepolitiken, och däri skiljer sig detsvenska trygghetssystemet från . En harmonisering avskattepolitiken kan betyda ett hot mot de svenska kvinnorna.Sammantaget beräknas en harmonisering medföra att statensinkomster av indirekta skatter minskar med ca 50 miljarderkronor räknat penningvärde. Mot denna bakgrundförordar utskottet att regeringen tillsätter en särskildarbetsgrupp -- främst bestående av kvinnor -- för frågan om EGoch den offentliga sektorn.Utskottet tillstyrker således motion A801 (v). Motsvarandeyrkande i motion A812 (c) tillgodoses i stor utsträckning avutskottets ställningstagande. Övriga behandlade motioner har enannan inriktning och avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande EGs betydelse för kvinnornaatt med bifall till motion 1990/91:A801, medanledning av motion 1990/91:A812 yrkande 7 samt med avslag påmotionerna 1990/91:A27 yrkande 1, 1990/91:A803, 1990/91:A808yrkande 3 och 1990/91:A809 yrkandena 1--6 och 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Kvinnopolitiskt perspektiv på ekonomin (mom.4)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Utskottet har" och på s. 20 slutar med "avstyrkssåledes" bort ha följande lydelse:Utskottet anser liksom i motionerna A804, A811och A813 att det behövs ett kvinnopolitiskt perspektiv påekonomin. har kvinnorna de lägsta lönerna, detyngsta jobben och de sämsta arbetstiderna. Den ekonomiskamakten både inom näringslivet och inom den offentliga sektornsram ligger bortom kvinnornas horisont. Den nuvarande ekonomiskautvecklingen i i kombination med skatteomläggningen görkvinnorna till förlorare.Den statistik som finns om fördelningen av resurser mellankvinnor och män visar att männen systematiskt får lejonparten.Det finns i detta sammanhang anledning att återupprepa kravet påen redovisning av budgetpropositionens fördelning av ekonomiskaresurser mellan kvinnor och män. Enligt utskottets mening ärsynliggörande av orättvisorna ett första steg till förändring.Som utskottet har påpekat (AU 1987/88:17) bör det --trots vissa metodologiska problem -- gå att redovisafördelningsaspekter inom flera av de områden som är väsentligaur jämställdhetssynvinkel, t.ex. arbetsmarknads- ochutbildningsområdena. Vidare är det naturligtvis nödvändigtatt redovisa all lönestatistik könsuppdelad om målet är attminska löneskillnaderna mellan män och kvinnor.Med hänvisning till det anförda bör här behandlade yrkanden imotionerna A804 (v), A811 (v) och A813 (v) bifallas avriksdagen.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande kvinnopolitiskt perspektiv på ekonominatt med bifall till motionerna 1990/91:A804 yrkande1, 1990/91:A811 och 1990/91:A813 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,7. Arbetsvärdering (mom. 5)(), () och KerstiJohansson (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet har" och på s. 21 slutar med "riksdagenssida" bort ha följande lydelse:Utskottet har ovan redovisat den i propositionen aviseradeutredningen om löneskillnader mellan kvinnor och män. Utskottetanser i likhet med motion A31 (c) att direktiven till dennautredning bör inbegripa uppgiften att utformaarbetsvärderingsinstrumentet till ett konkret förslag, såväl vadgäller organisatoriska rutiner för att värdera olika arbeten somen faktisk värdering av vissa yrkessektorer. pröva de regler som gäller inom EG.Utskottet tillstyrker därmed motion A31 i aktuell del. Det isammanhanget behandlade yrkandet i motion A812 (c) tillgodoses iväsentlig utsträckning av utskottets ställningstagande.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande arbetsvärderingatt med bifall till motion 1990/91:A31 yrkande 12och med anledning av motion 1990/91:A812 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,8. Kvinnors arbetsmiljö (mom. 7)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Frågan om" och på s. 25 slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till uppfattningen i folkpartietsmotion A493 att gravida kvinnor måste få ett bättre skydd iarbetsmiljöer som är eller kan vara skadliga för fostret.Bestämmelserna i föräldraledighetslagen och lagen om allmänförsäkring är alltför restriktiva när det gäller kvinnors rätttill omplacering resp. ledighet med havandeskapspenning undergraviditet. Det är otillfredsställande att kvinnor som inte kaneller inte orkar arbeta under sista delen av graviditeten skallbehöva tillgripa sjukskrivning. Kvinnorna bör själva hamöjlighet att bedöma behovet av omplacering. Med hänsyn till vadnu sagts tillstyrker utskottet motion A493 (fp) i aktuell del.Beträffande övriga motioner har utskottet redogjort för denomfattande forskning samt det väsentliga arbete som pågår. Medhänsyn härtill bör de behandlade yrkandena inte föranleda någonriksdagens åtgärd.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande kvinnors arbetsmiljöatt med bifall till motion 1990/91:A493 yrkande 7samt med avslag på motionerna 1990/91:A25 yrkande 3,1990/91:A205, 1990/91:A251, 1990/91:A255 yrkande 5,1990/91:A812 yrkandena 3 och 6 samt 1990/91:A814 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Kvinnors arbetsmiljö (mom. 7)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Utskottet har" och på s. 25 slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse:Utskottet vill i likhet med i kommittémotionen A814framhålla betydelsen av att arbetsmiljön inom mångakvinnodominerade områden förbättras. Inom vården därarbetsskadorna är många och personalomsättningen stor är dett.ex. nödvändigt att tekniska hjälpmedel tas fram som minskar defysiskt tunga momenten. Även inom finnsarbetsmiljöproblem av olika slag. Arbetsmiljöproblemen vidensidigt arbete och vid bildskärmsarbete bör också uppmärksammasmera.Arbetsmiljökommissionens kartläggning av de mest utsattaarbetena visar att det oftast är kvinnor som utför dessaarbeten, bl.a. inom lokalvård, industriarbete och inomsjukvården. Enligt utskottets uppfattning bör de nya kunskapernapå detta område ligga till grund för arbetslivsfondens insatserpå arbetsmiljöområdet. Utskottet anser också att förslaget imotion A255 (c) om särskild utbildning för kvinnliga skyddsombudkan vara ett lämpligt sätt att föra fram frågan om kvinnornasarbetsmiljöproblem.Arbetarskyddsstyrelsens handlingsprogram förarbetsmiljöinsatser i kvinnodominerade branscher (Rapport 1990)tar bl.a. upp invandrarkvinnornas situation. Både beroende påspråksvårigheter och kulturella skillnader kan dessa kvinnor hasärskilda problem, vilket måste uppmärksammas.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionA814 i behandlad del. Även motionerna A251 (c), A255 (c) ochA812 (c) i berörda delar tillgodoses i stor utsträckning avutskottets ställningstagande. Övriga upptagna motionsyrkandenhar en annan inriktning och bör inte föranleda någon riksdagensåtgärd.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande kvinnors arbetsmiljöatt med bifall till motion 1990/91:A814 yrkande 4,med anledning av motionerna 1990/91:A251, 1990/91:A255 yrkande 5och 1990/91:A812 yrkandena 3 och 6 samt med avslag på motionerna1990/91:A25 yrkande 3, 1990/91:A205 samt 1990/91:A493 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Kvinnors arbetsmiljö (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Utskottet har" och på s. 25 slutar med "riksdagensåtgärd" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs i motion A205 (v)att kvinnornas arbetsmiljö måste förbättras. Kvinnorna stårlängst ner på klasstrappan, statusstegen och löneskalan, menligger högst i sjukstatistiken. En genomgång av kvinnornasarbetsmiljöer ger vid handen att dessa återfinns i första handinom offentliga sektorn, inom industrin och inom privat service.Förutom att kunskaperna om arbetsskador är ofullständiga kan detockså vara så att bristande jämställdhet hindrar förändringar.Varför anses man t.ex. starkare (och värd mera lön) om manlyfter en gång, än om man lyfter sex gånger? Vilkamekanismer gör att det inom industrin ofta sker en "anpassning"av industrijobben -- t.ex. borttagande av underhålls- ochreparationsarbete -- när kvinnorna kommer in på området? Därmedförsvinner omväxlande och kvalificerade delar av arbetet.Kvinnornas problem är dubbelt -- dels problem med dåligarbetsmiljö på jobbet, dels stressen för att orka med bådeförvärvsarbete, barn och hushåll. Det är enligt utskottetsmening naturligtvis inte acceptabelt om kvinnorna måste lösadessa problem genom att arbeta deltid och få reducerad lön.Utskottet anser att det nu är dags att ta ett samlat grepp omde frågor som påverkar kvinnornas arbetsmiljö och utarbeta ennationell handlingsplan. En sådan handlingsplan bör bl.a.inbegripa arbetsorganisationsfrågor, en generellarbetstidsförkortning, en generell uppvärdering av kvinnligafärdigheter, förändringsarbete i fråga om dåliga arbetsmiljöer,omplacering av gravida kvinnor om arbetsmiljön kan vara skadligför fostret samt mer forskning kring specifika kvinnligaarbetsmiljöproblem.Utskottet tillstyrker således motion A205 (v). Övrigamotionsyrkanden har till största delen en annan inriktning ochbör därför inte föranleda någon åtgärd.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande kvinnors arbetsmiljöatt med bifall till motion 1990/91:A205 samt medavslag på motionerna 1990/91:A25 yrkande 3, 1990/91:A251,1990/91:A255 yrkande 5 och 1990/91:A493 yrkande 7,1990/91:A812 yrkandena 3 och 6 samt 1990/91:A814 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. Kvinnors företagande och regional balans (mom.9)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 26börjar med "Utskottet vill" och slutar med "berörda delar" bortha följande lydelse:Utskottet instämmer med kommittémotioner A31 och A814att det bör satsas mer på kvinnligt företagande för att utvecklautsatta regioner och bredda kvinnors arbetsmarknad. Utskottetanser att kvinnliga företagare som ofta är inriktade motserviceområdet i större utsträckning bör få stöd viautvecklingsfonderna. Den beslutade indragningen av 1,6 miljarderkronor från utvecklingsfonderna är beklaglig. Därigenom minskasförutsättningarna för kvinnor att starta egna företag.I samband med reformeringen av den offentliga sektorn gesstora möjligheter att starta nya företag, vilket har betydelsebl.a. för de kvinnor som är sysselsatta inom offentlig service.Kvinnligt företagande inom serviceområdet är värdefullt såvälför förnyelsen av den offentliga sektorn som ur regionalpolitisksynpunkt. För utvecklingen av en levande landsbygd är det avstörsta vikt att arbetsmarknader finns för såväl kvinnor sommän. Utskottet tillstyrker alltså motionerna A31 (c) och A814(c) i nu behandlade delar.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande kvinnors företagande och regional balansatt med bifall till motionerna 1990/91:A31 yrkande 4och 1990/91:A814 yrkandena 2 och 6 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,12. Statliga chefstjänster (mom. 11)(), () och afRantzien (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Syftet med" och slutar med "aktuell del" bort haföljande lydelse:Utskottet har noterat att internationella jämförelser visaratt -- trots en hög andel kvinnor i förvärvsarbete --har en mycket låg andel kvinnor i chefsbefattningar. Staten ochregeringen bör här vara föregångare enligt utskottets mening. Ilikhet med motion A25 (fp) förordar utskottet tidsbestämda målför en jämnare fördelning av kvinnor och män på statligachefstjänster. Sådana mål bör öppet redovisas i myndigheternasfördjupade anslagsframställningar. Med det anförda tillstyrkerutskottet motion A25 i här behandlad del.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande statliga chefstjänsteratt med bifall till motion 1990/91:A25 yrkande 6 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Jämställdhet och föräldraledighet för män (mom.12)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med liberalernas motion A25att jämställdheten är en mansfråga lika mycket som enkvinnofråga. Möjligheten att med sina små barn vara hemma någraår och/eller förkorta sin arbetstid måste finnas för både papporoch mammor.Föräldraförsäkringen spelar stor roll. Pappaledigheten vidbarns födelse utnyttjas i stor utsträckning. börpappornas fristående rätt till ledighet med ersättning vid barnsfödelse utökas till 20 dagar.Utskottet tillstyrker därför motion A25 (fp) i berörda delar.Motion A27 (s) har däremot en annan inriktning och avstyrks avutskottet.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande jämställdhet och föräldraledighet förmänatt med bifall till motion 1990/91:A25 yrkandena 15och 16 samt med avslag på motion 1990/91:A27 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Jämställdhet i utbildningen (mom. 13)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Utskottet kan" och på s. 31 slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse:Utskottet anser liksom i kommittémotionerna A31 ochA814 att utbildningen är en viktig, kanske den viktigaste, deleni arbetet att nå ett mer jämställt samhälle. Jämställdhetssynenmåste prägla såväl förskola, skola och högre utbildning somutformningen av läromedel och lärarutbildningen. En viktigåtgärd är att aktivt försöka rekrytera fler kvinnliga skolledaresamt att uppmuntra fler män att arbeta inom barnomsorg ochskola. För att jämna ut de könsbundna valen bör omfattandeinformationsinsatser göras på grundskola och gymnasium. Vidarebör de ekonomiska förutsättningarna för forskarna -- såvälkvinnor som män -- förbättras. En forskarvärld som befolkas avbåda könen är betydelsefull för forskningens egen utveckling.Utskottet anser således att bör bifalla motionerna A31och A814 i nu berörda delar. Utskottets ställningstagandetillgodoser i stor utsträckning även kraven i motion A812 (c).dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande jämställdhet i utbildningenatt med bifall till motionerna 1990/91:A31 yrkande 3och 1990/91:A814 yrkande 5 samt med anledning av motion1990/91:A812 yrkande 8 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,15. Könsfördelningen i länsstyrelsernas styrelser (mom. 14)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31börjar med "Utskottet konstaterar" och på s. 32 slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse:Utskottet vill peka på att nu när en allt större del av deregionala stöden handhas av länsstyrelserna har det blivit änviktigare att kvinnoperspektivet finns med på den regionalanivån. För det första anser utskottet att utbildnings- ochseminarieverksamhet bör genomföras för att länens politiker ochtjänstemän skall bedöma projekt och andra regionala insatserockså ur jämställdhetssynpunkt. Vidare bör regeringen utanvidare dröjsmål tillämpa regeln att kvinnorna bör få minst 40%av platserna i länsstyrelsernas styrelser. Motion A489 (v)tillstyrks således av utskottet i denna del.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande könsfördelningen i länsstyrelsernasstyrelseratt med bifall till motion 1990/91:A489 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16. Parlamentariskt inflytande (mom. 21)(), (m), (),(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "Utskottet har" och slutar med "motion A806" bort haföljande lydelse:Utskottet instämmer med motionärerna i motion A806 (m) attparlamentarikernas kunskaper och engagemang ijämställdhetsfrågor bättre bör tas till vara än vad som ärmöjligt i nuvarande organisation av jämställdhetsarbetet. Bl.a.är det väsentligt att ledamöterna på idé- och beredningsstadietkan påverka utvecklingen. Även den politiska oppositionenskunskaper är värdefulla ur demokratisk synpunkt. Därför behövsen förändring som ökar parlamentarikernas direkta inflytande påjämställdhetsarbetet.