bet · GF01BoU4 · 1991-11-05 00:00:00 — Rikets administrativa indelning m.m. I betänkandet behandlas 15 motioner väckta om rikets regionala indelning m.m.Utskottet avstyrker motionerna med hänvisning till pågåendeutredningsarbete. I betänkandet behandlas de under allmänna motionstiden 1991väckta motionerna1990/91:Bo303 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring ilänsindelningen att i sin helhet utgör ett län.1990/91:Bo304 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en prövning av den statligaorganisationens regionindelning på 2000-talet.1990/91:Bo310 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av denoffentliga verksamhetens regionala uppbyggnad och inrättandet avett Skånelän.1990/91:Bo312 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär att regeringen i varjerelevant ärende belyser och redovisar effekterna på denregionala indelningen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:K617.1990/91:Bo313 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en utredning om riketsindelningar på samtliga nivåer tillsätts mot bakgrund av desociala, ekonomiska och politiska förändringarna av samhälletsamt de ekologiska grundförutsättningarna.1990/91:Bo318 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär en utredning av förutsättningarna för enförändrad kommunindelning och därvid särskilt uppmärksammarmöjligheter att underlätta och stimulera en återgång tilltidigare administrativa områden.1990/91:Bo320 av () vari yrkas att riksdagenbegär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift atttillskapa en indelning av landet i lämpliga regioner.1990/91:Bo321 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en ny länsindelning iVästsverige.1990/91:Bo323 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till enalternativ regional ledningsorganisation i ienlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Bo326 av Per Stenmarck och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett regionalt organ för Skåne.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:T254.1990/91:Bo328 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regionindelningen i Sverige.1990/91:Bo329 av och () vari yrkasatt hos regeringen begär en parlamentarisk utredningom en rationell regional organisation och länsindelning.1990/91:Bo330 av förste vice talman ochLars () vari yrkas att begär att regeringentillsätter en parlamentarisk utredning om länsindelningen ochinnehållet i den statliga regionala förvaltningen i syfte attundanröja de i motionen nämnda problemen.1990/91:Bo332 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en gemensam statlig organisation för länenkring ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att åtgärder vidtas för att undanröjahinder, regler och upptagningsgränser mellan kommuner, landstingoch länsstyrelser i Mälardalen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A497.1990/91:Bo333 av Tom och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda en ny länsindelning.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:T266.Uppgifter i anslutning till motionernaLänsindelningenDen nuvarande formen av länsindelning i vårt land regleradesförsta gången genom regeringsform. Hela riket indelasdå i 23 län, därav inom det egentliga elva län jämteöverståthållardömet . Den nuvarande länsindelningenhar, bortsett från mindre justeringar av gränserna, beståttsedan år 1810 och antalet län har, förutomöverståthållarämbetet, varit 24 med undantag av åren 1819--1824då bildade eget län. 1968 slogs överståthållarämbetet ochlänsstyrelsen i samman.Frågan om länsindelningen och en reformering av den har underårens lopp utretts vid åtskilliga tillfällen och aktualiserats imotioner till . De senaste större genomgångarna avfrågan gjordes av länsindelningsutredningen som avgavbetänkandet Ny länsindelning (SOU 1967:23) och avlänsberedningen i det avlämnade betänkandet Statoch kommun i samverkan (SOU 1974:84). I sammanhanget kan ocksånämnas att storstadsutredningen i det i april 1990avlämnade betänkandet Storstadsliv (SOU 1990:36) behandlatfrågan om den regionala indelningen. Utredningen anser bl.a. attregeringen bör ta initiativ till ett arbete som syftar till attändra länsindelningen i västra föreslog att antalet län skulleminska från 24 till 15. Länsberedningen anförde attlänsindelningen i stort sett kan anses vara tillfredsställandegoegrafiska arbetsområden för flertalet av de uppgifter som börligga på länsnivå. Dock föreslog beredningen en ny indelning förvästra samt vissa andra smärre indelningsändringar.I avsikt bl.a. att undanröja de samordningsproblem somföreligger genom att många centrala verk har regionalaarbetsområden som är större än länen föreslog beredningen attlandet skulle indelas efter samverkansområden, vart och ettbestående av två eller flera län. Länsberedningens förslagbehandlades i proposition 1975:10. Beredningens förslag omsamverkansområden genomfördes inte.Som framgått av den kortfattade redovisningen ovan harlänsindelningen varit praktiskt taget oförändrad under snart 200år. Emellertid har länsstyrelsernas organisation genomgripande sätt . Beträffande störreorganisationsförändringar kan erinras omden förändring som skedde och som bl.a. innebar attlänsstyrelsen fick en lekmannastyrelse med landshövdingen somordförande samt tio andra av regeringen utsedda ledamöter.Länsstyrelsen fick då som huvuduppgift att ansvara för denregionala samhällsplanering som bedrivs inom den statligalänsförvaltningen. organiserades i normalfallet itre huvudenheter, nämligen planeringsavdelningen,skatteavdelningen och förvaltningsavdelningen. Vidare fanns enadministrativ enhet samt en länspolischefsexpedition. Sedan1977 består styrelse av landshövdingen och 14 avlandstinget valda ledamöter. Landshövdingen är ordförande istyrelsen.Också fattades beslut om länsstyrelsernasorganisation; beslut som innebär att länsstyrelserna fick ettökat ansvar för och befattning med samhällsplaneringsfrågor ivid mening. Det senaste i raden av beslut om länsstyrelsernasorganisation som bör nämnas fattades av 1989. Beslutetinnebär i korthet att en ny länsstyrelse bildades av deverksamheter som vid beslutstidpunkten bedrevs avlänsvägnämnden, länsskolnämnden, lantbruksnämnden, samt av dendåvarande . Vissa frågor om bostadsförsörjningenfördes då också över till . har ocksåövertagit fiskenämndernas uppgifter. Dessutom fick länsstyrelsenvidgade befogenheter i vad avser kommunikationsområdet ochtrafiksäkerhet. fick inrätta nämnder med ansvarför bestämda sakområden. Undantag gäller nämndorganisationen förrennäringen; rennäringsdelegationen är obligatorisk inomlänsstyrelserna i , och län.Vid finns särskilda tjänster som länsexperter.Reformen trädde i kraft den 1 juli 1991.En central organisationskommitté har förberett införandet avreformen. Dessutom har landshövdingarna förordnats att somsärskilda utredare genomföra reformen i resp. län.Den centrala organisationskommittén har i en promemoria tagitupp frågan om länsstyrelsernas samarbete över länsgränsen. Ipromemorian anförs att den samverkan som sker över länsgränsengrovt kan delas in i två huvudtyper. Samverkan kan enligtkommittén ske genom specialister i mellanregionalt samarbeteeller genom regional samverkan i frågor där det krävs insatserfrån flera län.I promemorian lämnas bl.a. en redovisning omspecialistsamarbete över länsgränserna, om länsövergripandesamverkan på länsledningsnivå samt om samverkan inomsektorsområden. Exempel ges bl.a. på samordnade länsövergripandeprojekt inom kommunikationsområdet, avseendenäringslivsutveckling, utbildning och natur- och miljövård.Regeringen tillkallade två utredningar; en om denoffentliga verksamhetens regionala uppbyggnad och en omlänsindelningen i västra till den förstnämnda utredningen anförs bl.a. attutredaren bör belysa hur de regionala samarbetsmönstren behöverutvecklas inom offentlig serviceproduktion, totalförsvar,miljöpolitik och samhällsplanering samt avseende försörjning medinfrastruktur. Utredaren bör överväga i vilken utsträckning ettenda mönster för den regionala indelningen är att föredra ellerom det är mer ändamålsenligt att tillämpa flera olikaindelningar. Vidare bör beaktas att även intressen utanförsamhällsorganen är berörda av de regionala indelningarna.Utredningsuppdraget skall redovisas senast den 1 oktober 1992.Utredningen om länsindelningen i västra skallkartlägga och analysera fördelarna och nackdelarna med dennuvarande länsindelningen där och på grundval av denna analysredovisa olika alternativ. En redovisning bör också göras avkonsekvenserna av olika alternativ, inkl. oförändrad indelning.Mot bakgrund av dessa konsekvensbedömningar bör utredaren angevilket alternativ till länsindelning i västra som är attföredra. Utredningsuppdraget skall redovisas senast den 1 mars1992.KommunindelningenBestämmelser om ändringar i den kommunala indelningen finns ilagen (1979:411, omtryckt 1988:198) om ändringar i Sverigesindelning i kommuner och landstingskommuner (indelningslagen).Ansökan om indelningsändring görs hos kammarkollegiet, som ärutredningsmyndighet i indelningsfrågor (1 kap. 20 §). Rätt attväcka sådant ärende har bl.a. varje kommun och kommunmedlem somskulle beröras av ändringen. Beslut om mera omfattandeindelningsändringar som t.ex. delning av en kommun måste fattasav regeringen. Kammarkollegiet har dock rätt att avslå enansökan om indelningsändring.Regeringen får enligt lagen (1 kap. 1 §) besluta omindelningsändring, om ändringen kan antas medföra beståendefördel för en kommun eller en del av en kommun eller innebäraandra fördelar från allmän synpunkt. Särskild hänsyn skall tastill önskemål och synpunkter från närmast berörda kommuner. Omen kommun motsätter sig indelningsändring, får beslut omändringen meddelas endast om det finns synnerliga skäl. Särskildhänsyn skall också tas till befolkningens önskemål ochsynpunkter.Under utredning av en indelningsfråga kan en särskildundersökning göras om befolkningens inställning till enindelningsändring (1 kap. 24 §). Det kan ske genom enopinionsundersökning eller liknande förfarande. Befolkningenssynpunkter kan också inhämtas genom att en kommun ordnarfolkomröstning eller annan opinionsmätning.Fram var antalet kommuner ca 2 500. Genom 1952års kommunreform reducerades antalet kommuner till 1 037. I denkommunindelningsreform som var genomförd den 1 januari 1974minskade antalet kommuner till 278. Vissa kommundelningar hargjorts därefter; det senaste beslutet om delning gällerNyköpings kommun, som fr.o.m. delas iNyköpings, och kommuner. Antalet kommuner kommervid denna tidpunkt att uppgå till 286.Riksdagen har vid åskilliga tillfällen och (bet. 1990/91:KU38 s. 15--16 och s. 103) behandlat frågan omdelning av kommuner. I motioner (m), (fp) och (c) föreslogs attkommundelningar skulle medges om kommuninnevånarna begärt det.Konstitutionsutskottet, som behandlade motionerna, hänvisadetill tidigare ställningstaganden i frågan och anförde att dekommunala demokratifrågorna i första hand borde lösas på annatsätt än genom ytterligare kommundelningar. Utskottets ledamöterfrån m, fp och c reserverade sig till förmån för motionerna.Riksdagen följde utskottet. InledningI detta betänkande behandlas 15 motioner helt eller delvis. I14 av dem aktualiseras rikets regionala indelning ur skildaaspekter. I en motion begärs en översyn av förutsättningarna fören förändrad kommunindelning.Rikets regionala indelning m.m.Motionerna om den regionala indelningen m.m. kan indelas i tregrupper. I motion 1990/91:Bo312 (c) tas upp frågan omutformningen av den regionala beslutsnivån från en meraprincipiell utgångspunkt. I motionen hemställs att riksdagenbegär att regeringen i varje relevant ärende belyser ochredovisar effekterna på den regionala indelningen.Den andra gruppen av motioner är sådana i vilka förordasförändringar i den regionala beslutsstrukturen utan att därmedföreslås en förändrad länsindelning. Till denna grupp kan förasmotionerna 1990/91:Bo304 (s), 1990/91:Bo313 (mp), 1990/91:Bo320(fp), 1990/91:Bo328 (s), 1990/91:Bo330 (m) och 1990/91:Bo332(m). I motion Bo304 (s) förordas en prövning av den statligaorganisationens regionindelning . Enligt motionBo320 (fp) bör en utredning med uppgift att lägga fram förslagom en indelning av landet i lämpliga regioner tillsättas avregeringen. Med utgångspunkt främst i förhållandena i Mälardalenförordas i motionerna 1990/91:Bo328 (s), 1990/91:Bo330 (m) och1990/91:Bo332 (m) en översyn i avsikt att skapa en gemensamstatlig organisation i regionen. Ett vidare och annorlunda syftehar förslaget i motion 1990/91:Bo313 (mp). I denna motionföreslås hos regeringen begära att en utredningtillsätts om rikets indelningar på samtliga nivåer.Den tredje gruppen är motioner där förändringar i dennuvarande länsindelningen mer eller mindre direkt förordas.Sådana förslag förs fram i motionerna 1990/91:Bo303 (m),1990/91:Bo310 (s), 1990/91:Bo321 (s), 1990/91:Bo323 (s),1990/91:Bo326 (m), 1990/91:Bo329 (m) och 1990/91:Bo333 (m). Idessa motioner tas upp frågan om länsindelningen i Skåneoch/eller i Västsverige.Länsindelningen i aktualiseras i motionerna1990/91:Bo303 (m), 1990/91:Bo310 (s), 1990/91:Bo323 (s),1990/91:Bo326 (m) och 1990/91:Bo329 (m) denna motion såvitt nuär i fråga. I de två förstnämnda motionerna föreslås en översynav länsindelningen i med syftet att i sin helhet börutgöra ett län. I de tre övriga motionerna föreslås en översynav bl.a. den regionala ledningsorganisationen i i tas upp i motionerna1990/91:Bo321 (s), 1990/91:Bo329 (m) denna motion såvitt nu är ifråga och 1990/91:Bo333 (m).Utskottet vill anföra följande. Som framgått av redogörelsen iföregående avsnitt har tillkallats tvåutredningar om vissa regionala indelningsfrågor. Den enautredningen har fått i uppdrag att överväga den offentligaverksamhetens regionala uppbyggnad, den andra att se överlänsindelningen i västra . De båda utredningarna skallredovisa resultatet av sina överväganden 1992.I utredningarna, som tillsattes efter det att de nu behandlademotionerna väcktes, tas upp frågor som i varierande omfattningaktualiserats i de motioner som behandlas i detta avsnitt.Utskottet anser att resultatet av utredningarna bör avvaktas.Det finns därför inte tillräckliga skäl att tillstyrka demotioner om rikets regionala indelning m.m. som refereratsovan.KommunindelningenEn utredning om förutsättningarna för en förändradkommunindelning föreslås i motion 1990/91:Bo318 (m). I en sådanutredning bör enligt motionären särskilt uppmärksammasmöjligheter att underlätta och stimulera en återgång tilltidigare administrativa områden.Det kan erinras om att i den regeringsförklaring som avgavsden angavs att regeringen positivt kommer attpröva åtgärder för att stärka den lokala demokratin; bl.a.kommunindelningar.Vad i regeringsförklaringen angivits om åtgärder för attstärka den lokala demokratin får anses innebära att även den imotion 1990/91:Bo318 (m) aktualiserade frågan omkommunindelningar kommer att uppmärksammas utan enriksdagens begäran därom. Utskottet avstyrker med det anfördabifall till motionen. beträffande rikets regionala indelning m.m.att avslår motionerna 1990/91:Bo303, 1990/91:Bo304,1990/91:Bo310, 1990/91:Bo312, 1990/91:Bo313, 1990/91:Bo320,1990/91:Bo321, 1990/91:Bo323, 1990/91:Bo326, 1990/91:Bo328,1990/91:Bo329, 1990/91:Bo330, 1990/91:Bo332 och 1990/91:Bo333,2. beträffande kommunindelningaratt avslår motion 1990/91:Bo318.Stockholm den 5 november 1991På bostadsutskottets vägnarOskar LindkvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (),(), (), (nyd)och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () varitnärvarande vid den slutliga behandlingen av ärendet.