bet · GF01SkU10 · 1991-12-11 00:00:00 — Regeringen böråterkomma med förslag om förmögenhetsskatten på arbetandekapital i det sammanhanget.dels att utskottet under moment 5 bort hemställa:5. beträffande förmögenhetsskatten på arbetande kapitalatt med bifall till motion 1991/92:Sk21 yrkande 3 idenna del och yrkande 5 i denna del och med avslag påproposition 1991/92:60 i denna del och motion 1991/92:Sk22yrkande 2 i denna del och yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört omförmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital i företag.6. Begränsningsregeln (mom. 6 och mom. 29 i motsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 69börjar med "Enligt propositionen" och på s. 70 slutar med"yrkande 13" bort ha följande lydelse:Frågan om eventuellt upphävande eller förändringar ibegränsningsregeln bör prövas i samband med frågan omförmögenhetsbeskattningens framtida utformning. Utskottettillstyrker motionerna Sk21 yrkande 5 i denna del och Sk22yrkande 13. Detta innebär att förslaget i propositionen om attsätta ned spärrbeloppet och att upphäva begränsningsregelnfr.o.m. taxering avstyrks.dels att utskottet under moment 6 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:6. beträffande begränsningsregelnatt med bifall till motionerna 1991/92:Sk21 yrkande5 i denna del och 1991/92:Sk22 yrkande 13 avslår proposition1991/92:60 i denna del,29. beträffande lagförslagen i fråga om lagen om upphävandeav lagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fallatt till följd av vad som hemställts ovan avslårdet vid propositionen fogade förslaget till lag om upphävande avlagen (1970:172) om begränsning av skatt i vissa fall.7. Sambeskattningen (mom. 7), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 70börjar med "Med hänsyn" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Sambeskattningsfrågorna måste behandlas tillsammans med enallmän reformering av förmögenhetsbeskattningen. Det finns inteanledning att nu ta upp vissa särskilda frågor till avgörande.Utskottet avstyrker därför propositionen i denna del ochtillstyrker därmed motion Sk21 yrkande 5 i denna del.dels att utskottet under moment 7 bort hemställa:7. beträffande sambeskattningenatt med bifall till motion 1991/92:Sk21 yrkande 5 idenna del avslår proposition 1991/92:60 i denna del.8. Skatteskalorna vid arvs- och gåvobeskattningen, m.m. (mom.8 och mom. 29 i motsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 70börjar med "Enligt utskottet" och på s. 71 slutar med "yrkande14" bort ha följande lydelse:Som yrkas i motion Sk21 bör regeringens förslag att sänkaskatteuttaget vid arvs- och gåvobeskattningen avslås. Framförallt är de fördelningspolitiska effekterna av förslagenoacceptabla. Det är främst stora arv och gåvor som fårskattesänkningar. Enligt regeringens förslag skulleförändringarna ge ett inkomstbortfall för statskassan på drygt400 milj.kr. Propositionen innehåller inte några uppgifter omhur regeringen avser att finansiera detta skattebortfall.dels att utskottet under moment 8 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:8. beträffande skatteskalorna vid arvs- ochgåvobeskattningen, m.m.att med bifall till motionerna 1991/92:Sk21 yrkande5 i denna del och 1991/92:Sk22 yrkande 14 avslår proposition1991/92:60 i denna del,29. beträffande lagförslagen i fråga om ändring i lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskattatt till följd av vad som hemställts ovan avslårdet vid proposition 1991/92:60 fogade förslaget till lag omändring i lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt.9. Tillkännagivande angående arvs- och gåvobeskattningen iframtiden (mom. 9), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 71börjar med "Av det anförda" och slutar med "denna del" bort haföljande lydelse:Med hänsyn till att ett utredningsarbete pågår avseende denframtida arvs- och gåvobeskattningen bör resultatet av dettaavvaktas innan några förändringar görs av beskattningsreglerna.Förändringar bör ske i överensstämmelse med de principer somgällt för den genomförda reformeringen avskattesystemet.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet etttillkännagivande till regeringen i enlighet med motion Sk21yrkande 4.dels att utskottet under moment 9 bort hemställa:9. beträffande tillkännagivande angående arvs- ochgåvobeskattningen i framtidenatt med bifall till motion 1991/92:Sk21 yrkande 4och med anledning av motion 1991/91:Sk22 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad i motion 1991/92:Sk21anförts rörande ändringar i arvs- och gåvoskatten.10. Sänkt beskattning på hushållssektorns kapitalinkomster(mom. 10 och mom. 29 i motsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 72börjar med "Utskottet vill" och på s. 73 slutar med "yrkande 5"bort ha följande lydelse:I samband med skattereformen genomfördes omfattandeförändringar avseende kapitalinkomstbeskattningen. Den innebaratt basen breddades, skattesatsen sattes till ,kvittningsmöjligheterna begränsades och ett ränteavdragstakinfördes. Syftet var att stimulera sparande, motverka hushållenslånekonsumtion och förhindra osund skatteplanering.Regeringen föreslår i proposition 1991/92:60 ett antalförändringar som innebär klara avsteg frånskatteöverenskommelsen mellan socialdemokraterna och folkpartietliberalerna. De innebär också viktiga avsteg från flera avskattereformens principer. Kraftigt sänkta skatter på kapitalgynnar i högre grad hushåll med höga inkomster, vilka också harde största möjligheterna att spara och bygga upp storaförmögenheter.Genom sänkningar av skatten på kapital rubbas den viktigabalansen mellan arbete och kapital. En rubbad jämvikt i dennabalans är inte bara orättvis. Den bidrar också till enineffektiv resursanvändning.I propositionen föreslår regeringen att skattesatsen sättstill . Målen om ett högt hushållssparande ochmålet om internationellt konkurrenskraftiga regler talar enligtregeringen för en sänkning till 15--. Hänvisningen tillkraven på internationell anpassning är inte ostridig. Någonnärmare analys av detta anpassningsbehov redovisas inte. Till ensådan analys avser regeringen att återkomma senare.Det är anmärkningsvärt att regeringen föreslår förändringarvars effekter ännu inte har analyserats tillräckligt.Regeringens förslag att förändra kapitalbeskattningen bör avslåsav bl.a. följande skäl.En omfattande förändring av kapitalbeskattningen har nyligengenomförts. Det är förändringar som i grunden påverkatmänniskors boendekostnader. Förändringarna har också haft visspåverkan på t.ex. villapriserna. Det är inte klart vilkaslutliga effekter dessa förändringar får för t.ex.bostadsmarknaden och de enskilda konsumenterna. Det är rimligtatt människor får för den anpassning som de nyareglerna medfört.Det är också olyckligt att vidta den åtgärd som regeringenföreslår som vi har en lågkonjunktur. Åtgärden verkaråtstramande och försämrar därigenom konjunkturen ytterligare.Skattereformen är en helhet. En förändring av reglerna förkapitalbeskattningen måste också ta hänsyn till reglerna förexempelvis inkomstbeskattningen.Det kan inte uteslutas att kapitalbeskattningen i en framtidbehöver förändras, bl.a. mot bakgrund av den fortsattainternationaliseringens effekter för den svenska ekonomin. I detsammanhanget bör några frågor belysas och analyseras innanytterligare åtgärder vidtas med avseende påkapitalbeskattningen. Det gäller graden av det internationellaberoendet i den svenska ekonomin (integrering av marknadenetc.). Även befintliga skillnader mellan och andraOECD-länders effektiva skatter på olika inkomster, sparformeroch investeringar etc. måste analyseras. Detsamma gällerkänsligheten hos olika produktionsfaktorer och ekonomiskaaktiviteter för de skillnader i beskattningen som existerarmellan olika länder. Det måste också ingående övervägas vadEG-medlemskapet rent faktiskt betyder för de svenska skatternaoch vilka klara krav på anpassning som finns inom EG.Med hänvisning till vad som ovan anförts tillstyrker utskottetmotion Sk21 yrkande 5 i denna del. Detta innebär att utskottetanser att regeringens förslag om sänkning av skattesatsen förkapitalinkomster skall avslås.dels att utskottet under moment 10 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:10. beträffande sänkt beskattning på hushållssektornskapitalinkomsteratt med bifall till motion 1991/92:Sk21 yrkande 5 idenna del avslår proposition 1991/92:60 i denna del och motion1991/92:Sk22 yrkande 5,29. beträffande lagförslagen i fråga om 10 § tredje stycketlagen (1947:576) om statlig inkomstskattatt till följd av vad som hemställts ovan avslårdet vid propositionen fogade förslaget till ändring i 10 §tredje stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.11. Sänkt reavinstskatt på aktier m.m. (mom. 11 och mom. 29 imotsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 73börjar med "Som utskottet" och på s. 74 slutar med "statliginkomstskatt" bort ha följande lydelse:Då det gäller sänkt reavinstskatt på aktier m.m. föreslårregeringen att dessa regler skall träda i kraft redan från 1992för att reducera inlåsningseffekter. Förslaget bör integenomföras. Utskottet tillstyrker motionerna Sk21 yrkande 5 idenna del och Sk22 yrkande 15. Följaktligen avstyrkspropositionen i denna del.dels att utskottet under moment 11 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:11. beträffande sänkt reavinstskatt på aktier m.m.att med bifall till motionerna 1991/92:Sk21 yrkande5 i denna del och 1991/92:Sk22 yrkande 15 avslår proposition1991/92:60 i denna del,29. beträffande lagförslagen i fråga omövergångsbestämmelserna till lagen om ändring i lagen (1947:576)om statlig inkomstskattatt till följd av vad som hemställts ovan avslårdet vid propositionen fogade förslaget till punkt 3 avövergångsbestämmelser till lag om ändring i lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt.12. Kapitalförsäkringar och värdepappersfonder (mom. 12 ochmom. 29 i motsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 74börjar med "Avsikten med " och på s. 75 slutar med "berördadelar" bort ha följande lydelse:Regeringen föreslår att skattesatsen för avkastning påkapitalförsäkringar och för värdepappersfonder sänks från30% till . Med hänvisning till vad somanförts i motion Sk21 avstyrker utskottet förslaget.dels att utskottet under moment 12 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:12. beträffande kapitalförsäkringar ochvärdepappersfonderatt med bifall till motionerna 1991/92:Sk21 yrkande5 i denna del och 1991/92:Sk22 yrkande 16 avslår proposition1991/92:60 i denna del,29. beträffande lagförslagen i fråga om 10 a § lagen(1947:576) om statlig inkomstskattatt till följd av vad som hemställts ovan avslårdet vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i 10a § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.13. Avkastningsskatten på pensionsmedel (mom. 13 och mom. 29 imotsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 75börjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "yrkande 17"bort ha följande lydelse:Med hänsyn till pensionssparandets långsiktiga karaktär ochför att stimulera sparandet i ekonomin accepterade man iskattereformen en lägre skattesats för denna del av sparandet.För att tillgodose kraven på skattemässig neutralitet bordeegentligen även pensionssparandet beskattas med en skattesats på30%. De skillnader i skattesats som finns mellan privatpensionssparande och löntagarnas tjänstepensioner motiverades avolikheter i de båda sparformernas utformning.I tjänstepensionssystemet får den enskilde pensionstagaren ettpensionsbelopp enligt arbetsgivarens utfästelse (plus denvärdetillväxt som utgör värdesäkring). I detta system tillfallerförsäkringsföretagets avkastning, utöver pensionsutfästelsen,arbetsgivaren i form av premiereduktion.Den som däremot köper en privat pensionsförsäkring får ettresultat som tydligare är knutet till avkastningen. Vederbörandefår nämligen ut huvuddelen av premien jämte all den avkastningsom kapitalet givit.Att som regeringen föreslår sänka skattesatsen till påprivata pensionsförsäkringar är helt oacceptabelt. Det finnsinte några principiella skäl till varför privatpensionssparande, som även efter skattereformen är ettskattemässigt gynnat sparande, ytterligare skall subventionerasvia skattesystemet.Beskattningen av privata pensionsförsäkringar är i praktikenstarkt progressiv och var därför ett viktigt inslag i strävanefter fördelningspolitisk rättvisa. En sänkning av denna skattinnebär därför en ytterligare försvagning av skattesystemetsfördelningseffekter.Mot denna bakgrund avstyrks regeringens förslag till sänktskattesats på privata pensionsförsäkringar. Detta innebär etttillstyrkande till motionerna Sk21 yrkande 5 i denna del ochSk22 yrkande 17.dels att utskottet under moment 13 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:13. beträffande avkastningsskatten på pensionsmedelatt med bifall till motionerna 1991/92:Sk21 yrkande5 i denna del och 1991/92:Sk22 yrkande 17 avslår proposition1991/92:60 i denna del och motion 1991/92:Sk23 yrkande 2,29. beträffande lagförslagen i fråga om ändring i lagen(1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedelatt till följd av vad som hemställts ovan avslårdet vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring ilagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel.14. Avkastningsskatten på pensionsmedel (mom. 13 och mom. 29 imotsvarande del)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 75börjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "yrkande 17"bort ha följande lydelse:Enligt regeringsförslaget skall lagen om avkastningsskatt påpensionsmedel förbättras så till vida att skatten sänks från15% till även för andra pensioner än tjänstepensioner.Att belasta pensionssparande med en särskild avkastningsskatt ären konfiskatorisk åtgärd från statsmaktens sida som inte ärförsvarbar. Denna beskattning måste slopas. Detta innebär attutskottet tillstyrker motion Sk23 yrkande 2.dels att utskottet under moment 13 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:13. beträffande avkastningsskatten på pensionsmedelatt med bifall till motion 1991/92:Sk23 yrkande 2och med anledning av proposition 1991/92:60 i denna del och medavslag på motionerna 1991/92:Sk21 yrkande 5 i denna del och1991/92:Sk22 yrkande 17 beslutar att upphäva lagen (1990:661) omavkastningsskatt på pensionsmedel,29. beträffande lagförslagen i fråga om lagen (1990:661) omavkastningsskatt på pensionsmedelatt till följd av vad som hemställts ovan antarföljandeFörslag till lag om upphävande av lagen (1990:661) omavkastningsskatt på pensionsmedelHärigenom föreskrivs att lagen (1990:661) omavkastningsskatt på pensionsmedel skall upphöra att gälla vidutgången av . Lagen tillämpas dock alltjämt förbeskattningsår som påbörjats före ikraftträdandet.15. Slopande av ränteavdragsbegränsningen (mom. 14 och mom. 29i motsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 76börjar med "Reglerna är" och på s. 77 slutar med "yrkande 18"bort ha följande lydelse:Regeringen föreslår att reglerna om ränteavdragsbegränsningslopas och att den nuvarande gränsen för fullt avdragsgillaränteutgifter omvandlas till en ren skattereduktionsregel.Huvudmotiven för förändringen anges vara att man därigenomuppnår en avsevärd förenkling av skattesystemet och förbättrartillgången på riskkapital.En grundtanke i det nya skattesystemet är att lånefinansieradkonsumtion inte skall främjas. Skattekrediter genomlånefinansierade placeringar som ger en låg löpande avkastningskall motverkas. Genom att ränteutgifter får kvittas motränteintäkter och underskott . får dras av isin helhet uppnås bostadspolitiska mål om rimligaboendekostnader.Ränteavdragsbegränsningen och gränsdragningen mellan räntaresp. utdelning och reavinst innebär en rimlig avvägning mellanönskemålet att förebygga skatteplanering och målen om rimligaboendekostnader.Genom regeringens förslag införs återigen ökade möjlighetertill skatteplanering utan att förslagen ger någon påtagligökning av riskkapitaltillgången. Av dessa skäl bör regeringensförslag avslås. Detta innebär att utskottet tillstyrkermotionerna Sk21 yrkande 5 i denna del och Sk22 yrkande 22.dels att utskottet under moment 14 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:14. beträffande slopande av ränteavdragsbegränsningenatt med bifall till motionerna 1991/92:Sk21 yrkande5 i denna del och 1991/92:Sk22 yrkande 18 avslår proposition1991/92:60 i denna del,29. beträffande lagförslagen i fråga omränteavdragsbegränsningatt till följd av vad som hemställts ovan avslår devid propositionen fogade förslagen till ändringar ia) 3 § 2 mom. andra och tredje styckena och 3 § 4 mom. andrastycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,b) 3 kap. 22 § andra stycket lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter,c) 2 § 4 mom. uppbördslagen (1953:272).16. Utdelningsinkomster och reavinster från fåmansföretag(mom. 15 och mom. 29 i motsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 77börjar med "Utskottet delar" och slutar med "på aktier" bort haföljande lydelse:Regeringen föreslår att reglerna för bestämning avförmögenhetsmässigt ingångsvärde för aktier som anskaffats före1990 görs generösare vid beskattning av utdelning och reavinstsom härrör från fåmansföretag.En fåmansföretagare kan välja mellan att ta ut sinarbetsinkomst som lön eller som bolagsbeskattad utdelning ellerreavinst. Genom de nuvarande reglerna har man åstadkommit enrimlig avvägning mellan kraven på korrekt skatteuttag ochönskemålet att motverka osund skatteplanering. Någon ytterligareuppmjukning av reglerna anser vi inte nödvändiga. Regeringensförslag bör därför avslås. Detta innebär att motionerna Sk21yrkande 5 i denna del och Sk22 yrkande 19 tillstyrks.dels att utskottet under moment 15 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:15. beträffande utdelningsinkomster och reavinster frånfåmansföretagatt med bifall till motionerna 1991/92:Sk21 yrkande5 i denna del och 1991/92:Sk22 yrkande 19 avslår proposition1991/92:60 i denna del,29. beträffande lagförslagen i fråga om ändring i 3 § 12mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskattatt till följd av vad som hemställts ovan avslårdet vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i 3 §12 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.17. Räntebidrag (mom. 16 och mom. 29 i motsvarande del), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 78börjar med "Den föreslagna" och slutar med "utskottetshemställan" bort ha följande lydelse:Frågan om hur bostadsfinansieringssystemet skall se ut iframtiden är ännu inte slutligt avgjord. Det är enligtutskottets mening därför för tidigt att ta ställning till fråganom skatteplikt för räntebidragen. Utskottet tillstyrker motionSk21 yrkande 5 i denna del och avstyrker propositionen imotsvarande del.dels att utskottet under moment 16 och moment 29 imotsvarande del bort hemställa:16. beträffande räntebidragatt med bifall till motion 1991/92:Sk21 yrkande 5 idenna del avslår proposition 1991/92:60 i denna del,29. beträffande lagförslagen i fråga om räntebidragatt till följd av vad som hemställts ovan avslår devid propositionen fogade förslagen till ändringar ia) 3 § 1 mom. och 4 mom. första stycket lagen om statliginkomstskatt,b) 2 kap. 10 § och 3 kap. 21 § lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter.18. Skattestimulanser för att öka nyföretagandet (mom. 18), , , ,, och (alla s)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 79börjar med "Av vad" och slutar med "avstyrker motionsyrkandet"bort ha följande lydelse:Regeringen aviserar i propositionen att den avser attåterkomma med förslag om förändringar i företagsbeskattningen.Syftet enligt regeringen är att minska eller avskaffa sådanaskatter som "leder till störst skadeverkningar församhällsekonomin".Genom skattereformen har fått en från internationellsynpunkt mycket konkurrenskraftig företagsbeskattning. Dentotala inkomstbeskattningen av aktiebolag m.fl. ligger påungefär samma nivå som . Breddningen av skattebasen ochmotsvarande sänkning av skattesatsen har medfört en omfördelningoch utjämning av det totala skatteuttaget. De finansiellaföretagen har tidigare haft en förmånligare skattebelastningsett än de icke-finansiella. blirskattebelastningen på olika typer av företag mera jämntfördelad. En utgångspunkt måste nu vara att större förändringarbör anstå till dess att utvärderingskommittén om skattereformenseffekter slutfört sitt arbete.Enligt motion N12 visar jämförelser som gjorts rörandenyföretagandet i olika länder i SINDs "Nyföretagande i femländer: , , , och " attSverige ligger väl framme trots skillnaderna i skattesystem.Sedan undersökningen genomfördes har förändringar skett iSverige till företagandets fördel.Utskottet instämmer i vad som anförts i motion N12 att detfinns anledning till en mycket stor tveksamhet införeffektiviteten av skattestimulanser som ett medel för att ökanyföretagandet. Sannolikt leder skattesänkningarna till växandebelastningar på statsbudgeten utan motsvarande fördelar iföretagssektorn. Utskottet anser att som sin meningbör ge regeringen detta till känna och bifaller motion N12yrkande 2 i denna del.dels att utskottet under moment 18 bort hemställa:18. beträffande skattestimulanser för att ökanyföretagandetatt med bifall till motion 1991/92:N12 yrkande 2 idenna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.19. Vissa avdragsfrågor, m.m. (mom. 19)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 79börjar med "De nämnda" och slutar med "avstyrksmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:De förslag som lagts fram i propositionen innebär en mängdförbättringar för näringslivsklimatet i . Några avåtgärderna kommer emellertid inte att få genomslag . Imotion Sk23 har föreslagits några ytterligare åtgärder somskulle förbättra läget för såväl små som stora företag mycketsnabbt och påtagligt.Ett förslag som saknas i propositionen är att den som bedrivernäringsverksamhet och uppbär lön eller andratjänsteinkomster skall kunna kvitta ett eventuellt underskott inäringsverksamheten mot tjänsteinkomsten. Möjligheten kanbegränsas till . En sådan kvittningsmöjlighet somföreslås i motion Sk23 är särskilt viktig när ett företagstartar. Speciellt viktig är en kvittningsmöjlighet under enlågkonjunktur när det är extra angeläget att kunna använda egnamedel för att finansiera sin egen rörelse.En möjlighet till nuvärdeavskrivning enligt vad utredningen omen reformerad företagsbeskattning föreslagit i betänkandet SOU1989:34 är viktig för att stimulera till investeringar. Tankenär att företagare i ökad utsträckning skall kunna använda egnaobeskattade vinster för investeringar i företagen. Om företagenunder ett visst antal år tillåts sätta av t.ex. hälften avvinsten till särskilda periodiseringsfonder, som sedan fåranvändas när en större investering behöver genomföras, skulleföretagen själva spara ihop till investeringarna i störreutsträckning. Detta ger företagen större självständighet.För många småföretagare, speciellt inom tjänste- ochservicesektorn, föreligger stora problem att få fram riskvilligtkapital från banker och finansinstitut. Här krävs snabbt nyagrepp för att stimulera entreprenörsandan ochsmåföretagsamheten. En avdragsrätt för satsning i eget företag-- fåmansbolag -- skulle på ett enkelt sätt lösa behoven avriskvilligt kapital för många företag.Genom de förslag som redovisats ovan skulle riskbenägenhetenoch investeringsviljan öka. Detta skulle ge en välbehövligstimulans av tillväxten, öka sysselsättningen och möjligen vändadet ekonomiska läget.