bet · GE01UbU9 · 1991-03-19 00:00:00 — Bidrag till fristående skolor 1990/91UbU9ÅTTONDE HUVUDTITELNI detta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagtriksdagen i proposition 1990/91:100 bilaga 10() under avsnitt B. Det offentligaskolväsendet punkt B 16. Bidrag till driften av friståendeskolor jämte motioner. Regeringen har vidare i proposition1990/91:18 om ansvaret för skolan ()berett tillfälle att ta del av vad i propositionenanförts om fristående skolor.PropositionernaProposition 1990/91:100Regeringen har under punkt B 16 (s. 99--106) föreslagit25. att godkänner vad i propositionen förordats ombidrag till fristående skolor för skolpliktiga elever,26. att godkänner vad i propositionen förordats omden särskilda regleringen beträffande hemspråksundervisning vidfristående skolor,27. att godkänner vad i propositionen förordats ombidrag till fristående skolor på gymnasial nivå,28. att godkänner förslaget till ram /92 för statsbidragsgrundande årselevplatser vidfristående skolor på gymnasial nivå,29. att bemyndigar regeringen att, enligt vad ipropositionen anförts, i vissa fall utöka den av riksdagenfastställda ramen årselevplatser för /92,30. att till Bidrag till driften av friståendeskolor för /92 anvisar ett förslagsanslag på228007000 kr.Proposition 1990/91:18Regeringen har i proposition 1990/91:18 om ansvaret förskolan berett tillfälle12. (delvis) att ta del av vad i propositionen anförts omval av skola och om fristående skolor (avsnitt 12). Motion från allmänna motionstiden 19901989/90:Ub290 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att statsbidrag skall utgå till Bladinsskola i i enlighet med vad i motionen anförts.Motioner med anledning av proposition 1990/91:181990/91:Ub5 av m.fl. (m) vari yrkas7. (delvis) att beslutar att statsbidragen skallfölja valet av skola i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Ub8 av m.fl. (m, fp, c, mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kommunens skolplan.1990/91:Ub37 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännaatt statsbidrag bör utgå i samma omfattning till de friståendeskolorna som till de kommunala skolorna.Motioner från allmänna motionstiden 19911990/91:Ub203 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om fristående skolor på gymnasial nivå.1990/91:Ub207 av förste vice talman m.fl.(m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag tillnya statsbidragsbestämmelser till kristna och andra friståendegrundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om att stödskall utgå på samma sätt som stöd utgår till skolor i offentligregi.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So602.1990/91:Ub223 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna förbidrag till de två estniska skolorna så att beslutom statsbidragens andel kan upprätthållas.1990/91:Ub241 av m.fl. (m) vari yrkas7. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätten att välja skola,8. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bidragen skall följaeleven.1990/91:Ub259 av m.fl. (c) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om bidrag till driften av friståendeskolor.1990/91:Ub268 av m.fl. (fp, m, mp) variyrkas1. att avslår regeringens förslag att sänkastatsbidragen till i , iStockholm, de estniska skolorna i och m.fl.fristående skolor,2. att beslutar att grundbidraget per skolpliktigelev vid godkända fristående skolor när det gäller elevplatssom tillkommer efter skall vara av detgrundresursbelopp som utgår per elev i i kommunen,3. att som sin mening ger regeringen till kännaatt elevtalsram inte längre bör tillämpas förstatsbidragsberättigade fristående skolor när det gäller sådanaelever som har att fullgöra sin skolplikt, eftersom en sådanram på grundskolenivå inte längre fyller en logisk funktion idet nya bidragssystemet.1990/91:Ub283 av m.fl. (mp) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom statsbidrag till de fristående skolorna.1990/91:Ub290 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att årlig kostnadsuppräkning ävenfortsättningsvis skall ske enligt det nya föreslagnaskolindexet för de estniska skolorna, ochKristofferskolan som enligt gällande förordningargaranteras en årlig kostnadsökningskompensation,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bidragen till övriga friståendeskolor i form av en eller flera stegs höjningar utöver indexskall anpassas till den nivå som utgår till de kommunalaskolorna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att de fristående skolornas kostnaderför pensioner beaktas och erhåller ett likvärdigt stöd med detsom skall komma att utgå till kommunerna.1990/91:Ub312 av andre vice talman ochMargareta () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen sägs omstatsbidragen till fristående konstskolor.1990/91:Ub320 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försöksverksamhet med "skolpeng" igrundskolan i /91:Ub813 av m.fl. (mp) vari yrkas27. att beslutar att under B 8. Bidrag tilldriften av det kommunala offentliga skolväsendet skallstatsbidraget för de fristående skolorna gälla enligt vad imotionen anförts.1990/91:Ub821 av m.fl. (fp) vari yrkas11. att beslutar att statsbidraget tillskolväsendet skall knytas till eleverna i enlighet med vad imotionen anförts,13. att , under förutsättning av bifall tillyrkande 11, beslutar att slå samman anslagen B 8 och B 16,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statsbidragen till de friskolor somhittills haft förhöjt statsbidrag. Fristående skolorMedel för statsbidrag till fristående skolor för skolpliktigaelever anvisas under anslaget Bidrag tilldriften av grundskolor m.m och för statsbidrag till skolor pågymnasienivå under anslaget Bidrag till driften av friståendeskolor på gymnasial nivå. I proposition 1990/91:100 föreslåsatt statsbidrag till de båda ändamålen beräknas under ettgemensamt anslag som benämns Bidrag till driften av friståendeskolor.Fristående skolor på grundskolenivåMed anledning av proposition 1990/91:18 om ansvaret förskolan har fattat beslut om ett nyttstatsbidragssystem för , gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen (bet. UbU4, rskr. I den del avdet nya sektorsbidraget som avser ingår dels engrundresurs, dels specialresurserna 1 och 2 för särskildaändamål. Storleken av en kommuns grundresurs beräknas medutgångspunkt i det genomsnittliga bidraget per elev basåret,dvs. det år från vilket övergången till det nya systemet sker.Årliga justeringar av denna resurs sker under hänsynstagandetill bl.a. elevantalet beräkningsåret.I den nyssnämnda propositionen om ansvaret för skolan anmäldeföredragande statsrådet sin avsikt att i 1991 årsbudgetproposition återkomma till vissa frågor gällandefristående skolor. Han redovisade där bl.a. den uppfattningenatt statsbidragsnivåerna för dessa skolor borde bli merjämförbara med vad som fortsättningsvis kommer att utgå i formav statligt stöd för kommunernas verksamhet. Ibudgetpropositionen föreslås nu att statsbidrag till friståendeskolor för skolpliktiga elever, i likhet med det föreslagna nyastatsbidraget till det kommunala offentliga skolväsendet, skallutgå med ett enhetligt belopp för varje elev oavsett stadiumoch utgöra ett finansiellt stöd till skolverksamheten (prop. Vidare skall till nystartad skola bidrag kunna utgåfr.o.m. Statsrådet föreslår ett bidragav . per elev, vilket belopp fr.o.m. budgetåret1992/93 skall räknas upp med det skolindex som kommeratt fastställas för sektorsbidraget till det kommunalaskolväsendet. När det gäller de skolor på grundskolenivå somgenom tidigare riksdagsbeslut har erhållit ett högre bidrag än13000 kr. per elev anser statsrådet att bidragen bör "frysas"på 1990/nivå, dvs. någon skolindexuppräkning av bidragettill dessa skolor skall inte komma i fråga förrän bidraget tillövriga skolor nått upp till dessa skolors nivå. Denna senareprincip skall dock inte gälla riksinternatskolor.I motion 1990/91:Ub268 (fp, m, mp) yrkande 1 erinras om attgrundskolans resurs per skolpliktig elev genomsnittligt förriket kan beräknas till ca . /92.Motionärerna yrkar avslag på regeringens förslag att "frysa"statsbidraget till sex fristående skolor, nämligenKristofferskolan i , i , deestniska skolorna i och , och Lundsbergs skola. Enbart för rördet sig om att minska statsbidraget med ca 3 milj.kr. Likartade synpunkter framförs i motion1990/91:Ub821 (fp) yrkande 14. Statsbidraget till dessa skolormåste, säger motionärerna, räknas upp enligt index på sammasätt som alla andra skolbidrag. Den av regeringen nu föreslagnabidragsnivån om . motsvarar av detgenomsnittliga statsbidraget per elev i . Enligtmotion 1990/91:Ub223 (fp) tillförsäkrades de estniska skolornai och vid senaste bidragsomläggningen genomriksdagens beslut ett statsbidrag omfattande viss delav lärarlönekostnaderna. En real minskning av statsbidragen görsituationen ohållbar för de små estniska skolorna. Också imotion 1990/91:Ub290 (c) yrkande 1 begärs en årligkostnadsuppräkning enligt skolindex för de estniska skolorna,och . Motionärerna konstaterar attdet i och för sig är värdefullt med en bidragsmässiglikställdhet mellan olika fristående skolor men att dettaförhållande bör åstadkommas i form av en snabbare bidragsökningför övriga skolor. Om man inte gör en årlig uppräkning förkostnadsökningar urholkas snabbt det ekonomiska stödet tillifrågavarande skolor och en på så sätt ackumulerad nedskärningkommer snart att hota skolornas existens.Utskottet finner när det gäller statsbidraget tillifrågavarande skolor inte skäl föreligga till annatställningstagande än statsrådets. Motionsyrkandena avstyrks.Enligt föredragande statsrådet förutsätts regeringenfastställa det högsta antal årselevplatser vid resp. skola pågrundskolenivå som får ligga till grund för statsbidrag.I motion 1990/91:Ub268 (fp, m, mp) yrkande 3 framförsuppfattningen att det inte är rimligt att för en friståendeskola på grundskolenivå fastställa en elevtalsram för det antalskolpliktiga elever som högst får utgöra grund för statsbidrag.Om en statsbidragsberättigad fristående skola för skolpliktigaelever ett visst år av olika skäl tar emot fler elever änramens tal, minskas i så fall skolans redan lågagenomsnittsbidrag per elev ytterligare, somstatsverkets kostnader för bidrag till kommunens skolväsendeför varje elev som gått över till den fristående skolan minskarmed ett elevrelaterat grundresursbelopp.Utskottet tar fasta på vad som anförs i propositionen,nämligen att "statsbidraget bör utgå för samtligaelever som undervisas vid skolan". Om en ram fastställs utgårutskottet från att den får en sådan omfattning att den i motion1990/91:Ub268 redovisade situationen inte inträffar.Motionsyrkandet avstyrks.I motion 1990/91:Ub268 (fp, m, mp) yrkande 2 föreslås ettnytt statsbidragssystem för fristående skolor pågrundskolenivå, vilket anknyter till det nyastatsbidragssystemet för . När det gäller varjeidag inrättad fristående skola skall det samladestatsbidraget till skolan /92 betraktas som ettallmänt finansiellt stöd till skolverksamheten, en grundresurs.Vid negativ elevantalsutveckling för skolan bör debidragsreduktionsregler tillämpas som gäller för en litenkommun. Statsbidraget per elevplats som tillkommer efter den 1juli 1992 vid antingen en befintlig statsunderstödd skola elleren nystartad sådan bör motsvara det belopp varmed statsverketreducerar kommunens grundresurs när elev flyttar från kommunen.Enligt motionärerna håller sig en sådan bidragsmodell inom dekostnadsramar som gäller för skolområdet fr.o.m. budgetåret1992/93 och medför inga nya kostnader för statsverket. Imotionerna 1990/91:Ub241 (m) yrkandena 7 och 8, båda delvis,1990/91:Ub5 (m) yrkande 7 delvis, 1990/91:Ub207 delvis,1990/91:Ub290 (c) yrkande 2 och 1990/91:Ub320 (m) yrkande 2framförs den uppfattningen att samma statsbidrag skall utgå förelever i en fristående skola som för elever i en kommunalskola. Ett och samma garanterade bidragsbelopp skall följaeleven oavsett skolhuvudman. Även i motionerna 1990/91:Ub813(mp) yrkande 27, 1990/91:Ub37 (mp) yrkande 4 och1990/91:Ub283 (mp) framförs detta förslag. Enligt motion1990/91:Ub821 (fp) yrkande 11 delvis bör fristående skolor fåett totalbidrag per elev som motsvarar vad som totalt gällerför elev i den kommunala skolan. I motion 1990/91:Ub259 (c)yrkande 16 sägs att vid övergången till ett generelltfinansiellt stöd till skolväsendet bör samtliga i kommunenboende elever räknas in i bidragsunderlaget för skolan och attkommunen bör fördela resurserna efter behov till samtligaskolor på grundskolenivå i kommunen, såväl offentliga somfristående.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Så länge statsbidrag utgår till fristående skolor enligtsärskilda normer och med en garanterad summa är det naturligtatt detta statliga bidrag anvisas under ett särskilt anslag påriksstaten. I beräkningsunderlaget för den del av det nyasektorsbidraget som avser ingår endastgrundskoleelever. Från det totala antalet 7--15-åringar i resp.kommun har således avräknats elever i särskola, friståendeskolor och specialskolor (Ds 1990:32, Nytt statsbidragssystemför grundskola, gymnasieskola och utbildning förvuxna, s.101). Ett elevrelaterat statsbidrag till friståendeskolor som skulle motsvara vad staten genomsnittligt utbetalarför elev i kräver ett resurstillskott, vilketinte föreslagits av motionärerna. Motionsförslaget att räkna insamtliga i en kommun boende elever, dvs. kyrkobokförda, i enkommuns bidragsunderlag förutsätter också resurstillskott, ominte det nuvarande genomsnittliga grundresursbeloppet per elevi skall minskas.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /91:Ub5 yrkande 7 delvis, 1990/91:Ub37 yrkande4, 1990/91:Ub207 delvis, 1990/91:Ub241 yrkandena 7 och 8, bådadelvis, 1990/91:Ub283, 1990/91:Ub290 yrkande 2, 1990/91:Ub320yrkande 2, 1990/91:Ub813 yrkande 27 samt 1990/91:Ub821 yrkande11 delvis. Utskottet finner inte heller skäl föreligga atttillstyrka motion 1990/91:Ub268 yrkande 2. bör alltsåbesluta i enlighet med regeringens förslag om bidrag tillfristående skolor på grundskolenivå för /92.Enligt motion 1990/91:Ub8 (m, fp, c, mp) är fristående skoloren del av den utbildningsverksamhet som anordnas för kommunensskolpliktiga barn. Sådana skolor bör, säger motionärerna,därför redovisas i den kommunala skolplanen.Utskottet konstaterar att det enligt 2 kap. 8 § skollagenskall finnas en av kommunfullmäktige antagen skolplan som bl.a.skall visa hur kommunens skolväsende skall gestaltas. Kommunenskall kontinuerligt följa upp samt utvärdera skolplanen. Den imotion 1990/91:Ub8 aktualiserade frågan bör enligt utskottetsmening avgöras av kommunerna, varför motionen avstyrks.Fristående skolor över grundskolenivåFristående skolor över grundskolenivå med statligt stöd utgörinte en enhetlig grupp. Det finns ett antal skolor, somanordnar utbildning motsvarande utbildningen vidgymnasieskolans treåriga studieförberedande linjer (jfrriksinternatskolorna, Franska skolan i m.fl.). Vidarefinns internationella skolor (Lycée Français ochTyska skolan). En annan huvudgrupp är riksrekryterande skolormed yrkesinriktning som inte utan vidare kan betraktas somgymnasieskola för 16--19-åringar eller vuxenutbildning(jfr , Handarbetets Vänners Vävskola, , , , BerghsReklamskola m.fl.) samt skolor med konstnärlig inriktning (jfrGerlesborgsskolan, Hovedskous målarskola m.fl.). Denna senarehuvudgrupp av skolor bygger som regel på genomgången utbildningefter grundskolan.Enligt propositionen bör ett generellt villkor för bidragtill skola på denna nivå vara att utbildningen i någon formutgör ett önskvärt komplement till utbildningen inom detallmänna skolväsendet. Statligt stöd på det gymnasiala stadietbör således kunna utgå till utbildningar som genom sittutbildningsinnehåll helt eller åtminstone i något väsentligtavseende skiljer sig från vad som förekommer inomgymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Statligtstöd bör också, heter det i propositionen, kunna utgå tillskolor som genom sin uppläggning av studierna är särskiltanpassade för elever med annan studiebakgrund och erfarenhet änden som gymnasieskolans elever normalt har. Till denna gruppkan enligt propositionen också räknas sådana skolor vilkasutbildningar i och för sig bygger på en genomgången utbildningefter men har en uppläggning och ett innehåll somgör att de inte bör tillhöra högskoleområdet.Som bör, heter det i propositionen, riksdagenbesluta om en ram för det totala antalet årselevplatser som fårligga till grund för statsbidrag till fristående skolor övergrundskolenivå. Det ankommer sedan på regeringen att besluta,om skolan skall förklaras berättigad till statsbidrag utifrånde riktlinjer som fastställt.Föredragande statsrådet anser inte att det finns anledningatt föreslå ändrat ställningstagande till utbildningar vid deskolor som redan förklarats bidragsberättigade. När det gällerstatsbidragets utformning föreslår statsrådet att bidrag tillsamtliga fristående skolor över grundskolenivå skall utformassom ett finansiellt stöd till skolverksamheten uttryckt som ettbidrag per årselevplats inom en av regeringen fastställd ram. del fall är dock bidraget högre än vad som igenomsnitt utgår per elev i gymnasieskolan. Stöd till sådanaskolor har utgått sedan en mycket och utgör enligtpropositionen en förutsättning för skolans och därmedutbildningens existens. Föredragande statsrådet finner detutifrån nationella och kulturella synpunkter viktigt att stöd ioförändrad omfattning får utgå fortsättningsvis till sådanaskolor.I motionerna 1990/91:Ub203 (m) yrkande 7, 1990/91:Ub207 (m)delvis och 1990/91:Ub821 (fp) yrkande 11 delvis anförs attsamma bidrag skall utgå per elev i en fristående skola som ikommunal gymnasieskola. Enligt motion 1990/91:Ub312 (fp) börvillkoren för förbättras.Utskottet har i det föregående redovisat att de friståendeskolor över grundskolenivå, som får statsbidrag frånförevarande anslag, inte är en enhetlig grupp vare sig i frågaom elevernas ålder eller skolornas studieorganisatoriskamotsvarighet när det gäller det kommunala skolväsendet. Iövrigt hänvisar utskottet till den i budgetpropositionenaviserade översynen av statsbidragen till dessa skolor. Med detanförda avstyrker utskottet de ifrågavarande motionsyrkandena.I propositionen föreslås en ökning av ramen förbidragsgrundande årselevplatser vid fristående skolor övergrundskolenivå till 4552. Föredragande statsrådet anmälersamtidigt att han i den aviserade propositionen omgymnasieskolan kommer att föreslå att den s.k. lilla ramenavvecklas. Enligt förslag från en särskild utredare bordeutbildningar inom lilla ramen inordnas i det nya tredje året avgymnasieskolans yrkesutbildningar, medan resterandeutbildningar borde hänföras antingen till kommunalvuxenutbildning eller högskolan. Det finns dock utbildningarsom inte är hänförliga vare sig till det offentligt anordnadeskolväsendet eller högskolan. Statsrådet föreslår därför attregeringen inhämtar bemyndigande att få utöka ramenom det visar sig nödvändigt.Utskottet föreslår att godkänner föreslaget antalbidragsgrundande årselevplatser vid fristående skolor övergrundskolenivå samt lämnat begärt bemyndigande att utöka ramen.Övriga frågorUtskottet har inte något att erinra mot regeringens förslagatt förordningen om statsbidrag till kostnader förhemspråksundervisning vid vissa fristående skolor förskolpliktiga elever ändras och anpassas till det nyastatsbidragssystemet för det offentliga skolväsendet.Det är regeringen som prövar frågan om statsbidrag tillfristående skola utifrån de kriterier som angetts av riksdagen.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motion 1989/90:Ub290(m), där motionärerna begär att skall göra ettuttalande om att bidrag bör utgå till i bidrag som utgår till fristående skolor är inte uppdelatpå skilda kostnadsslag. Det rymmer därför också bidrag tillpensionskostnader. Så har det alltid varit beträffande skolorsom ej haft statligt reglerade lärartjänster. Med det avstyrksmotion 1990/91:Ub290 yrkande 3.Frågor om kommunala/landstingskommunala bidrag tillfristående skola med eller utan statsbidrag har utskottettidigare behandlat i betänkande UbU 1987/88:14 (s.12).Utskottet föreslår slutligen att till Bidrag tilldriften av fristående skolor för /92 anvisar ettförslagsanslag på . Av skäl som redovisats idetta betänkande är det inte meningsfullt att nu slå sammananslagen Bidrag till driften av det kommunala offentligaskolväsendet och Bidrag till driften av fristående skolor.Utskottet avstyrker därmed motion 1990/91:Ub821 yrkande 13. beträffande real minskning av statsbidraget till deestniska skolorna, , m.fl.fristående skoloratt avslår motionerna 1990/91:Ub223, 1990/91:Ub268yrkande 1, 1990/91:Ub290 yrkande 1 och 1990/91:Ub821 yrkande14,res. 1 (m, fp, c, mp)2. beträffande statsbidrag till det faktiska antalet elevervid statsunderstödd fristående skola på grundskolenivåatt avslår motion 1990/91:Ub268 yrkande 3,res. 2 (m, fp, c, mp)3. beträffande bidrag till fristående skolor förskolpliktiga eleveratt med avslag på motionerna 1990/91:Ub5 yrkande 7delvis, 1990/91:Ub37 yrkande 4, 1990/91:Ub207 delvis,1990/91:Ub259 yrkande 16, 1990/91:Ub268 yrkande 2,1990/91:Ub241 yrkandena 7 och 8, båda delvis, 1990/91:Ub283,1990/91:Ub290 yrkande 2, 1990/91:Ub320 yrkande 2,1990/91:Ub813 yrkande 27 samt 1990/91:Ub821 yrkande 11 delvisgodkänner vad som förordats i proposition 1990/91:100 samtlägger proposition 1990/91:18 till handlingarna,res. 3 (m, fp, mp)res. 4 (c)4. beträffande redovisning av fristående skolor förskolpliktiga elever i den kommunala skolplanenatt avslår motion 1990/91:Ub8.5. beträffande statsbidrag till fristående skolor övergrundskolenivåatt med avslag på motionerna 1990/91:Ub203 yrkande7, 1990/91:Ub207 delvis, 1990/91:Ub312 och 1990/91:Ub821yrkande 11 delvis godkänner vad som förordats i proposition1990/91:100,res. 5 (m, fp, mp)6. beträffande statsbidragsgrundande årselevplatser vidfristående skolor över grundskolenivåatt godkänner förslaget till ram för budgetåret1991/92 samt bemyndigar regeringen att, enligt vad iproposition 1990/91:100 anförts, i vissa fall utöka den avriksdagen fastställda ramen årselevplatser för budgetåret1991/92,7. beträffande hemspråksundervisning vid friståendeskoloratt godkänner vad i proposition 1990/91:100förordats om den särskilda regleringen beträffande sådanundervisning,8. beträffande statsbidrag till i avslår motion 1989/90:Ub290,res. 6 (m, fp)9. beträffande vissa pensionskostnaderatt avslår motion 1990/91:Ub290 yrkande 3,10. beträffande anslagsbeloppet m.m.att med bifall till proposition 1990/91:100 och medavslag på motion 1990/91:Ub821 yrkande 13 till Bidrag tilldriften av fristående skolor för /92 anvisarett förslagsanslag på 228007000 kr.Stockholm den 19 mars 1991På utbildningsutskottets vägnarLars GustafssonNärvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), BirgerHagård (m), (), iVårgårda (c), (), (), () och (). Real minskning av statsbidraget till de estniska skolorna,, m.fl. fristående skolor(mom.1)(), (), (),(m), (), iVårgårda (c), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.5börjar med "Utskottet finner" och slutar med "motionsyrkandenaavstyrks" bort ha följande lydelse:En årlig kostnadsuppräkning enligt skolindex av statsbidragentill de estniska skolorna, och Kristofferskolanm.fl. fristående skolor är nödvändig. Om det inte sker en sådanuppräkning för årliga kostnadsökningar, urholkas snabbt detekonomiska stödet till dem. En på så sätt ackumuleradnedskärning av bidragen kommer snart att hota skolornasexistens.Statsrådets förslag om att minska statsbidraget till denämnda skolorna är inte logiskt.