bet · GE01UbU12 · 1991-05-14 00:00:00 — Den i Umeånyinrättade arbetsenheten för religionsvetenskaplig utbildning bör vidare(yrkande 3) konsolideras för fortsatt samordning och utveckling avundervisningen och forskningen i Umeå.I motion 1990/91:Ub609 begärs en fortsatt teologutbildning i Härnösand.Motionärerna anser liksom och stiftsstyrelsen i Härnösandsstift att baskursen i religionskunskap samt fördjupningsutbildningfortsättningsvis bör anordnas med början i i samarbetemed högskolan i --Härnösand.Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden anföra följande.Religionsvetenskapliga linjen, som endast finns inrättad viduniversiteten i och , har haft svårigheter attrekrytera studerande så att utbildningsplatserna fylls. Bl.a. mot denbakgrunden har i , understött av UHÄ, vid några tillfällenbeslutat anordna viss teologisk utbildning i . har pådetta sätt 20 nybörjarplatser på religionsvetenskapliga linjen lokaliseratstill . startade i också en baskurs ireligionskunskap med distansundervisning på halvfart och med den muntligaundervisningen förlagd till . Även detta skedde inom universitetetsplaneringsram för religionsvetenskapliga linjen och bidrog till att höjautnyttjandegraden av platserna på linjen. Eftersom det intehar funnits lika många outnyttjade platser som tidigare, har inteutlokaliserat några platser till innevarande läsår. Höstterminen 1990startade däremot en baskurs i religionskunskap som uppdragsutbildning iHärnösand med stiftsstyrelsen som beställare.När det gäller lokalisering av grundutbildning hänvisar utskottet till vadutskottet anförde i denna fråga i sitt betänkande 1989/90:UbU18 (s. 13).Utbildningsansvarig högskoleenhet har möjlighet att under vissa förutsättningarförlägga en allmän utbildningslinje helt eller delvis till en annan ort änhögskoleorten. Den religionsvetenskapliga linjeutbildning som sker i Umeåliksom den baskurs som 1987 anordnades i är exempel på sådanlokalisering beslutad av i inom ramen för dessplaneringsram och resurser för religionsvetenskapliga linjen. Varkenuniversitetet i eller UHÄ förde i sina anslagsframställningar inför den nupågående treårsperioden fram något förslag om att religionsvetenskapliga linjenskulle inrättas vid i och därmed bli oberoende av beslut viduniversitetet i . Utskottet anser inte att det finns anledning förriksdagen att under den pågående treåriga planeringsperioden för grundläggandehögskoleutbildning inrätta religionsvetenskapliga linjen vid ytterligarehögskoleenheter. Utskottet vill också peka på att frågan om anordnande avbaskurs i religionskunskap i kan prövas av högskolan iSundsvall--inom ramen för dess medel för lokala och individuellalinjer samt fristående kurser.Frågan om fasta forskningsresurser för religionsvetenskaplig forskningaktualiserades inte heller av vare sig i eller UHÄ ianslagsframställningarna inför den senaste forskningspropositionen. Denarbetsenhet för religionsvetenskaplig utbildning som nämns i motion1990/91:Ub506 har inrättats genom beslut av i och bör även ifortsättningen finansieras inom ramen för de medel som står till universitetetsförfogande för grundutbildning och forskning.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1990/91:Ub506, 1990/91:Ub609 och 1990/91:Ub623.Konstnärlig utbildningBehovet av en konsthögskola i tas upp i motionerna1990/91:Ub511 (s), 1990/91:Ub547 (c) och 1990/91:Ub725 (fp) yrkande 1. I de tvåsistnämnda motionerna åberopas ett förslag som i framfördemed hög prioritet i anslagsframställningen inför den nu pågåendetreårsperioden. Den utredning som låg till grund för förslaget haderemissbehandlats och förslaget tillstyrkts av bl.a. de nuvarandekonsthögskolorna. UHÄ tog dock inte upp förslaget i sin anslagsframställning.Motionärerna vill att regeringen skall framlägga förslag till en konsthögskolamed anknytning till i . De anser att och har godaallmänna förutsättningar för en konsthögskola bl.a. i form av förnämligakonsthallar, konstmuseer och en omfattande och kvalificerad galleriverksamhetsamt i form av konstvetenskapliga institutionen och arkivet för dekorativ konstvid . I motion 1990/91:Ub511 sägs att den konst- ochdesignutbildning för som motionärerna förespråkar intenödvändigtvis behöver vara en traditionell högskola inom ett universitet. Detfinns enligt motionärerna sannolikt andra lösningar, varigenom man skulle kunnavinna en skola med större konstnärlig frihet och mer konstnärligtutvecklingsarbete än vad som är möjligt inom det traditionellautbildningssystemets ram. Motionärerna vill ha en skola ställd under statligtillsyn och för vilken staten tillsammans med kommuner och landsting i södraSverige ansvarar ekonomiskt. En framtida högskoleutbildning torde enligtmotionärerna kunna byggas på de erfarenheter som redan vunnits genomForumskolorna.Utskottet anser att den pågående översynen av den konstnärliga utbildningen ihögskolan (dir. 1990:55) bör avvaktas. Översynen omfattar all konstnärligutbildning som finansieras med medel från anslaget Utbildning för kultur- ochinformationsyrken och är avsedd som underlag för en samlad utvecklingsplan förhögskolans konstnärliga utbildning med förslag om utbildningens mål ochinriktning, om utbildningsstrukturen samt om fördelningen av ansvar ochresurser. Regeringen avser att ta ställning till förslagen inför denbudgetperiod som inleds med /94. Mot denna bakgrund föreslårutskottet att avslår motionerna 1990/91:Ub511, 1990/91:Ub547 och1990/91:Ub725 yrkande 1.I motion 1990/91:Ub527 (fp) framförs förslag om inrättande av högrekammarmusikalisk utbildning i . Sådan utbildning, men förlagd tillHärnösand, föreslås även i motion 1990/91:Ub628 (mp) yrkande 5.Vid sin behandling av motsvarande yrkanden vid föregående hänvisadeutskottet till den då aviserade och tillsatta utredningen för översyn av denkonstnärliga utbildningen inom högskolan. Den utvecklingsplan som översynenskall utmynna i skall enligt direktiven rymmas inom ramen för de samladeresurser som redan står till förfogande för utbildningen. Översynen skall bl.a.behandla utbildningsstrukturen i stort, nämligen dels förhållandet mellangrundutbildning, påbyggnadsutbildning samt kurser för fortbildning ochvidareutbildning av redan yrkesverksamma, dels uppdelningen avgrundutbildningen på skilda utbildningslinjer och deras omfattning ochdimensionering. Utskottet anser att resultatet av översynen bör avvaktas,varför bör avslå motionerna 1990/91:Ub527 och 1990/91:Ub628 yrkande5.Enligt motion 1990/91:Ub502 (s) behövs en uppräkning avgrundutbildningsmedlen vid i . Resurstilldelningen harenligt motionärerna minskat /85, vilket hämmar högskolansutveckling och negativt påverkar musiklivet i regionen.Utskottet konstaterar att frågan om resursfördelningen inom iLund, till vilket i hör, avgörs av universitetsstyrelsen.Enligt vad utskottet erfarit pågår inom ettgranskningsprojekt rörande i . I detta projekt ingåräven en generell granskning av högre musikutbildning med avseende påprioritering och fördelning mellan musikhögskolor. Med hänvisning till detanförda föreslår utskottet att avslår motion 1990/91:Ub502.Frågan om inrättande av en statligt stödd dockteaterutbildning tas upp imotion 1990/91:Ub648 (fp). Motionärerna har noterat att frågan, somaktualiserades , tagits upp av den särskilda utredaren avdramatiska institutets verksamhet, och att hans förslag nu överlämnats tillutredningen angående den konstnärliga utbildningen i högskolan. De begär attriksdagen skall ge regeringen till känna att frågan inte får rinnaut i sanden.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande. Destuderande vid Marionetteaterns dockspelarutbildning har genom beslut avregeringen fått rätt till studiemedel , i avvaktan påatt statlig utbildning kommer till stånd. Utskottet anser inte att riksdagenbör föregripa den pågående utredningen utan föreslår att avslårmotionen.Kulturvård m.m.Betydelsen av en god kulturvård framhålls i motionerna 1990/91:Ub604 (m)yrkande 1 och 1990/91:Ub629 (m). En god vård av byggnader, bebyggelsestrukturersamt övriga nationella kulturprodukter är angelägen ur såväl ekonomisk ochteknisk som social och kulturell synpunkt. har enaccelererande nedbrytning kunnat iakttas, orsakad av bl.a. luftföroreningar.Motionärerna understryker vikten av kunskaper om äldre byggnadsteknik ochmaterialteknik. Det krävs en kunskapsuppbyggnad i samklang mellan teknikområdenoch humaniora.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av insatser för att vårdadet gemensamma kulturarvet. Flera åtgärder har vidtagits på utbildnings- ochforskningsområdet med detta syfte. En professur irestaureringskonst inrättades vid i . Åretdärpå inrättades en ettårig påbyggnadsutbildning i samma ämne, avsedd främstför arkitekter och civilingenjörer. Den bebyggelseantikvariska linjen viduniversitetet i , som omvandlades från lokal till allmänutbildningslinje , ger utbildning bl.a. för byggnadsantikvariska,samhällsplanerande och kulturvårdande arbetsuppgifter. Forskningen förkulturmiljövården kommer enligt beslut vid föregående att förstärkasmed sammanlagt 10 milj.kr. /91--1992/93, vilket innebär merän sexdubbling av anslagsnivån /90. har iskollagens 1 kap. 2 och 9 §§ slagit fast att alla som verkar inom detoffentliga skolväsendet skall främja respekt för vår gemensamma miljö. Imiljöpropositionen framhålls vikten av miljökunskap i all utbildning. Inomyrkesutbildningen är det önskvärt, anför regeringen, att en direkt knytningmellan de tekniska och naturvetenskapliga miljöperspektiven ochyrkesämnena sker (miljöprop. s. 206). Utskottet utgår från att detta fårgenomslag bl.a. inom byggprogrammet i den nya gymnasieskolan. I detta programavses eleverna bl.a. få möjlighet att välja en hantverksbetonad profilering,vilket enligt utskottets mening kommer att kunna få positiv betydelse frånkulturvårdssynpunkt.Med hänvisning till det anförda finner utskottet att de tillkännagivanden somföreslås i motionerna 1990/91:Ub604 yrkande 1 och 1990/91:Ub629 inte ärpåkallade, varför yrkandena avstyrks.I motion 1990/91:Ub604 (m) tas särskilt forskning och forskarutbildninginom ämnesområdet kulturvård upp. Det behövs en tvärvetenskaplig inriktningav ämnet (yrkande 2). Motionärerna framhåller också vikten av resurser förforskarutbildning vid vid i (yrkande 3). Enligt motionärerna behöver den grundläggande utbildningen påbebyggelseantikvariska linjen och konservatorslinjen samt denmuseivetenskapliga utbildningen en forskningsöverbyggnad som ärtvärvetenskaplig. Man önskar en bred temaorienterad forskarutbildning. Dentvärvetenskapliga ansatsen har enligt motionärerna skapat svårigheter attintressera forskningsråden för att ge anslag till verksamheten, som i storutsträckning därför finansierats av andra än traditionella forskningsråd, bl.a.Volvo och kommun.Utskottet hänvisar till vad som anförts om uppbyggnaden avforskningsresurser för kulturmiljövården. Det särskilda anslaget till sådanforskning disponeras av . , ,forskningsrådsnämnden och över anslagsmedel som bl.a.används för forskning med den inriktning som avses i motionen. beslötvid föregående vidare om en förstärkning av det humanistiskafakultetsanslaget vid de fem universitet som har sådan fakultet, bl.a.universitetet i . Denna s.k. särskilda fakultetsresurs, som budgetåret1991/92 omfattar 1,5 milj.kr. per universitet och påföljande år utökas med 3,5milj.kr. per universitet, skall användas för koncentrerade förstärkningar fören tid av . De som erhåller denna resurs skall kunna skapa kreativaforskningsmiljöer, så att vetenskapliga resultat av god internationell klasskan åstadkommas. Utöver detta har humanistiska fakulteten vid iGöteborg fr.o.m innevarande budgetår tilldelats 1,5 milj.kr. i förstärkning somett led i storstadspolitiken. Utskottet har erfarit att iGöteborg inför /92 har tilldelat medel ur det sålunda utökade anslaget till humanistiska fakulteten.Kulturvård har inrättats som ämne för forskarutbildning.Med hänvisning till vad som anförts föreslår utskottet att riksdagenavslår motion 1990/91:Ub604 yrkandena 2 och 3.En påbyggnadslinje för bebyggelseantikvarisk utbildning bör enligt motion1990/91:Ub615 (c) yrkande 1 efter hand inrättas.Utskottet konstaterar att möjlighet finns för i attinom ramen för sitt anslag till lokala och individuella linjer samt friståendekurser inrätta en sådan påbyggnadsutbildning, om man bedömer att behovföreligger och att resurser finns. Liksom bebyggelseantikvariska linjen förstkom till som en lokal linje är det naturligt att en eventuellpåbyggnadsutbildning kommer till stånd i samma ordning. Det ankommer i så fallpå i att besluta i frågan. Med hänvisning härtillföreslår utskottet att avslår motion 1990/91:Ub615 yrkande 1.JournalistutbildningStark kritik mot högskolans journalistutbildning framförs i motion1990/91:Ub574 (m). Motionären anser att de svenska etermediernasnyhetsförmedling är undermålig och ger en snedvriden bild av verkligheten.Journalistutbildningen måste förbättras genom stöd till nya friståendealternativ, som i större utsträckning bygger på en kombination av akademiskuniversitetsutbildning och mer specialiserad journalistutbildning. Iförlängningen av en sådan utveckling bör läggas ner.Utskottet erinrar om att journalistutbildningen reformerades så sent som1989. Den nya journalistlinjen har två varianter, en om 40 poäng för studerandemed tidigare högskoleutbildning och en om 120 poäng. En kombination avakademisk universitetsutbildning och specialiserad journalistutbildning finnsalltså numera som en reguljär utbildningsväg. De lokala högskolemyndigheternahar ansvar för att utbildningen håller god kvalitet. UHÄ har i uppdrag attutvärdera högskolans verksamhet. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att avslår motion 1990/91:Ub574.MuseiutbildningBehovet av fortbildning och vidareutbildning inom museiområdet påtalas imotion 1990/91:Ub644 (m). Motionären anser att regeringen borde ha ställt sigbakom UHÄs förslag till fortbildning och vidareutbildning av museitjänstemänoch anser att ansvarsmuseernas invändningar, som åberopas i propositionen, inteär hållbara.Utskottet vill med anledning av detta yrkande anföra följande.UHÄ redovisade resultatet av ett regeringsuppdrag omsamordnad fortbildning och vidareutbildning av museitjänstemän. UHÄ föreslog enförsöksverksamhet vid i med /91. Verksamheten skulle enligt förslaget omfatta minst sexkurser i internatform med 1--2 veckors intensivutbildning med ca 15deltagare i varje kurs. Högskolan skulle förutom för utbildning stå för resor,kost och logi. Kostnaderna beräknades för /91 till 800 000 kr.Regeringen beredde ansvarsmuseerna tillfälle att yttra sig över förslaget. Ibudgetpropositionen konstaterar regeringen att ansvarsmuseerna haftinvändningar bl.a. mot lokaliseringen till . Regeringen drar slutsatsen attdet inte är lämpligt att genomföra verksamheten i den föreslagna formen.Utskottet anser att stort avseende måste fästas vid ansvarsmuseernasbedömning när det gäller en fortbildnings- och vidareutbildningsverksamhetavsedd för museisektorn och som dessutom medför betydande kostnader inomhögskolan. Motionsyrkandet avstyrks.Planeringsramar och anslag till utbildning för kultur- och informationsyrkenUtskottet tillstyrker att fastställer planeringsramar försektorn för utbildning för kultur- och informationsyrken för /92i enlighet med vad som föreslås i budgetpropositionen.I budgetpropositionen beräknas anslaget till Utbildning för kultur- ochinformationsyrken till 334 468 000 kr.I motion 1990/91:Ub615 (c) yrkande 2 föreslås att 2 milj.kr. skall anslåstill bebyggelseantikvariska linjen vid i hänvisar till vad som i det föregående (s. 59) anförts om de lokalahögskolemyndigheternas ansvar för fördelningen av tillgängliga medel mellanolika utbildningar. Yrkandet avstyrks.Med hänvisning till vad som anförts under anslaget Utbildning för tekniskayrken föreslår utskottet, som i övrigt inte har något att invända motregeringens förslag, att till Utbildning för kultur- ochinformationsyrken för /92 anvisar ett reservationsanslag på(334468000 + 1364000 [återföring av besparing i budgetprop.] =)335832000kr.7. Lokala och individuella linjer samt fristående kurserPlaneringsramar och anslagsbeloppI budgetpropositionen föreslås under detta anslag planeringsramar omfattandesammanlagt 39 935 årsstudieplatser och ett anslagsbelopp på 739826000kr.Jämfört med innevarande budgetår innebär förslaget att vissa medel överförstill anslagen D 5. Utbildning för tekniska yrken resp. D 9. Utbildning förkultur- och informationsyrken för att finansiera inrättandet av ytterligareplatser i försöksverksamheten med tvåårig ingenjörsutbildning resp. utbyggnadenav informationslinjen som allmän utbildningslinje. Planeringsramarna underdetta anslag förändras i konsekvens härmed. Vidare beräknas medel ochårsstudieplatser för den fortsatta utbyggnaden av vissa lokala linjer förteknisk utbildning vid högskolorna i Bergslagen. Detta sker genom omfördelninginom ramen för förevarande anslag, varigenom anslagsposterna Till UHÄsdisposition och Till regeringens disposition minskas med sammanlagt 4,7milj.kr.I tillväxtpropositionen föreslås att detta anslag under budgetåren1991/92--1993/94 tillförs medel svarande mot ytterligare sammanlagt ca 1 050årsstudieplatser, fördelade med en tredjedel på vardera av de tre budgetåren.I miljöpropositionen föreslås att anslaget tillförs 9070000kr. för attfinansiera dessa 350 ytterligare årsstudieplatser /92 och attplaneringsramarna utökas med dessa platser. Därutöver föreslås att 4 milj.kr.under detta anslag skall ställas till UHÄs förfogande för stöd- ochstimulansåtgärder för att integrera miljöstoffet i den ordinarie utbildningen.Denna insats föreslås finansieras dels genom att 2milj.kr. överförs frånanslaget D 5, dels genom att 2 milj.kr. omfördelas inom ramen förförevarande anslag. Vidare föreslås att . överförs frånanslagsposten till i under detta anslag till anslaget D 5för att finansiera ytterligare platser på miljö- och hälsoskyddslinjen.Dessutom föreslås att . överförs från detta anslag tillanslaget D 5 för att finansiera kompletteringsutbildning i miljö- ochhälsoskydd. Inga förändringar av planeringsramarna under detta anslag föreslåsmed anledning av dessa överföringar, som således har karaktär av besparingar. Imiljöpropositionen beräknas anslaget till 745 546 000 kr.I kompletteringspropositionen föreslås att de tidigare föreslagnaplaneringsramarna under detta anslag ökas med 4 700 årsstudieplatser, fördelademellan samtliga statliga högskoleenheter, och att under anslaget anvisas144750000 kr. utöver vad som föreslagits i miljöpropositionen.Moderata samlingspartiet föreslår i motion 1990/91:Ub575 yrkande till detta anslag anvisar 390 milj.kr. utöver regeringens förslag ibudgetpropositionen. I motion 1990/91:Ub824 (m) föreslås att 90 milj.kr.överförs till detta anslag från anslaget B 6. Fortbildning (yrkande 30) och 300milj.kr. från anslaget B 18. Stimulansbidrag till förbättringar av den fysiskamiljön i skolorna (yrkande 31), varigenom detta anslag föreslås uppgå till1129826000kr. (yrkande 34). I yrkande 32 i samma motion föreslås att 40milj.kr. av medlen skall disponeras för en ny, på ämnesstudier grundadutbildning av lärare för årskurserna 4--9 i . Enligt motion1990/91:Ub560 yrkande 6 bör alla lärare få erbjudande om att delta i ensammanhållen ämnesinriktad fortbildning om sammanlagt minst 20 poäng under entioårsperiod. Med hänvisning till detta påtalas i motion 1990/91:Jo105 (m)yrkande 33 behovet av fördjupade ämneskunskaper i biologi, kemi och fysik. Iövrigt bör den föreslagna utökningen av detta anslag användas för ett ökatantal utbildningsplatser på fristående kurser samt en allmänkvalitetsförstärkning av dessa (motion 1990/91:Ub824 yrkande 33). Med anledningav kompletteringspropositionen konstateras i motion 1990/91:Ub191 (m) yrkande 7att den av regeringen föreslagna ökningen inte räcker för att tillföraarbetsmarknaden välutbildad arbetskraft i tillräcklig omfattning liksom inteheller för att skapa den bas som krävs för rekrytering till forskarutbildning.Centerpartiet föreslår, med hänvisning till behovet av kompetensutvecklinginom näringslivet, i motionerna 1990/91:Ub696 yrkandena 14 och 33 samt1990/91:Ub76 yrkande 11 att under detta anslag anvisar 55 milj.kr.utöver regeringens förslag i budget- resp. tillväxtpropositionen.Vänsterpartiet föreslår i motion 1990/91:Ub693 yrkande 12 att underdetta anslag anvisar 85 milj.kr. för inrättande av fristående kurser utöver vadregeringen föreslagit i budgetpropositionen.Miljöpartiet föreslår i motion 1990/91:Ub813 yrkande 25 att underdetta anslag anvisar 10 milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit ibudgetpropositionen.Förslag om ytterligare medel under detta anslag för att kompenseraöverföringarna till anslaget D 5 för finansiering av tvåårigingenjörsutbildning framförs i ett antal motioner. Motionerna 1990/91:Ub47 (s)och 1990/91:Ub705 (s) gäller högskolan i --, motionerna1990/91:Ub46 (s) och 1990/91:Ub619 (s) högskolan i --, motion1990/91:Ub74 (c) yrkande 1 högskolan i --, motionerna1990/91:Ub50 (s) yrkande 1, 1990/91:Ub58 (m, c) yrkande 1, 1990/91:Ub59 (fp)yrkande 4, 1990/91:Ub649 (c, m) yrkande 4 och 1990/91:Ub653 (fp) högskolan iJönköping (gäller även överföringen avseende informationslinjen), motionerna1990/91:Ub531 (c) yrkande 1 och 1990/91:Ub564 (s) yrkande 2 högskolan iTrollhättan--och motion 1990/91:Ub654 (s) i . Isistnämnda motion påtalas att resurser för den nuvarande lokala energilinjeninte bör dras in fr.o.m. /93.I övrigt föreslås i motionerna förstärkningar för enskilda högskoleenheterenligt följande. I motion 1990/91:Ub581 (c) föreslås 25 milj.kr. utöverregeringens förslag att fördelas till mindre och medelstora högskolor. Imotionerna 1990/91:Ub42 (c) och 1990/91:Ub582 (c) föreslås förstärkning tillhögskoleutbildningen på . I motion 1990/91:Ub61 (s) yrkande 1 påtalasbehovet av ökade medel under detta anslag till högskolan iEskilstuna--. --bör enligt motion1990/91:Ub656 (s) yrkande 1 tillföras ytterligare medel för att mötautbildningsbehoven framför allt i och för att kunna nå ut medriksunik utbildning genom distansundervisning. Behovet av ökadeutbildningsinsatser vid i framhålls i motion1990/91:Ub68 (s). I motion 1990/91:Ub716 (m) föreslås ett tillskott av 18milj.kr. till högskolorna i , och --inom ramenför den av moderata samlingspartiet föreslagna totala ökningen av detta anslagmed 390 milj.kr. I motionerna 1990/91:Ub51 (c) yrkande 5 och 1990/91:Ub86 (c)begärs utökning av detta anslag till högskolan i för att möjliggörautökat platsantal på den lokala linjen för miljö- och naturresursplanering. Imotion 1990/91:Ub602 (c) begärs en ökning för högskolan i --Ronnebymed . Motionerna 1990/91:Ub69 (fp) och 1990/91:Ub70 (s) påtalar atthögskolan i ej fått del av ökningsförslagen itillväxtpropositionen och pläderar för utbildningsmässiga satsningar i östraSkåne. I motion 1990/91:Ub73 (c) yrkande 2 begärs ytterligare . tillhögskolan i under detta anslag. Enligt motion 1990/91:Ub65 (s) behövsbl.a. förstärkningar av detta anslag för och de nyamindre högskolorna i . I motion 1990/91:Ub43 (c) yrkande 2 begärsytterligare 1 milj.kr. vardera under detta anslag till högskolorna iTrollhättan--, , och . I motionerna 1990/91:Ub43(c) yrkande 3 och 1990/91:Ub48 (c) yrkande 3 begärs ytterligare 0,5 milj.kr.till högskolan i för uppbyggnad av en biblioteksfunktion resp. förfristående kurser. För fortbildning och vidareutbildning begärs ytterligaremedel under detta anslag till högskolan i i motionerna 1990/91:Ub52(c) yrkande 1, 1990/91:Ub545 (m) yrkande 1, 1990/91:Ub631 (c) yrkande 1 och1990/91:Ub684 (s) yrkande 1. Vikten av såväl lokala linjer som friståendekurser framhålls i ett antal motioner om förstärkningar till högskolan iSkövde, nämligen 1990/91:Ub41 (m), 1990/91:Ub64 (s) yrkande 2, 1990/91:Ub503(s) yrkande 5, 1990/91:Ub541 (c) yrkande 5, 1990/91:Ub576 (m) och 1990/91:Ub671(fp) yrkande 5. I motion 1990/91:Ub40 (s) föreslås att högskolan iTrollhättan--skall få del av satsningarna i tillväxtpropositionen,bl.a. under detta anslag.