bet · GE01UbU7 · 1991-04-09 00:00:00 — Bidrag till det kommunala offentliga skolväsendet 1990/91UbU7ÅTTONDE HUVUDTITELNI detta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagt iproposition 1990/91:100 bilaga 10 () under avsnittB.Det offentliga skolväsendet punkt B8. Bidrag till driften av detkommunala offentliga skolväsendet jämte motioner. Regeringen har under punkt B8 (s. 73--83) föreslagit11. att godkänner vad i propositionen anförts om uppbyggnaden avett särskilt skolindex,12. att godkänner vad i propositionen anförts om en engångsviskompensation för en del av slutregleringen av bidrag till driften avgrundskolan enligt det hittillsvarande systemet,13. att godkänner förslaget att avveckla den statliga regleringenav tjänster som elevhemsföreståndare och biträdande elevhemsföreståndare igrundskolan,14. att beslutar att intagning får ske /92 tilllinjerna inom försöksverksamheten med treåriga yrkesinriktade studievägar,15. att godkänner förslaget till övergångsregler för resursernaför utbildning för vuxna exkl. särvux,16. att till Bidrag till driften av det kommunala offentligaskolväsendet för /92 anvisar ett förslagsanslag på30276451000 kr. 1990/91:Ub203 av m.fl. (m) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringen till känna att försöken medtreårig yrkesinriktad utbildning bör avbrytas i enlighet med vad som anförts imotionen.1990/91:Ub241 av m.fl. (m) vari yrkas7. (delvis) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätten att välja skola,8. (delvis) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bidragen skall följa eleven,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolor med egen profil,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åldersblandade klasser.1990/91:Ub243 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ändring avgrundskoleförordningen så att hemspråksundervisning också kan erbjudas pålördagar.1990/91:Ub245 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en demokratiskskola.1990/91:Ub259 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om besparingar (300 milj.kr. )inom hemspråksundervisningen,12. att avslår regeringens förslag om att spara 55 milj.kr. pågrundvuxutbildningen,13. att beslutar tillföra anslaget B 8. Bidrag till driften av detkommunala offentliga skolväsendet 355 milj.kr. utöver regeringens förslag,eller totalt 30631451000 kr.1990/91:Ub273 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den slutligaavräkningen av statsbidragen för verksamheten 1990/91 i landstingensgymnasieskolor.1990/91:Ub291 av m.fl. (c, fp, v) vari yrkas att riksdagenanvisar medel till extra statsbidrag till kommuner med särskilda behov i frågaom hemspråksundervisning.1990/91:Ub293 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrarelevernas behov av att utveckla färdigheterna i svenskaspråket,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avsikten med vistelsen i skall vägas in vid val avundervisningsspråk.1990/91:Ub299 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhemspråksundervisning.1990/91:Ub301 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av enavsevärt bättre, obligatorisk, trygghetsförsäkring för landets alla skolelever.1990/91:Ub308 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna att rätt tillhemspråk medges om eleven talar ett annat språk än svenska i hemmet,3. att som sin mening ger regeringen till känna att ingahemspråksgrupper bör bestå av mindre än fem elever,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behoven av en översyn av hemspråkslärarnas situation.1990/91:Ub313 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hemspråksundervisningen,6. att till Bidrag till driften av det kommunala offentligaskolväsendet, B 8, för /92 anvisar . utöver vadregeringen har föreslagit till hemspråksundervisning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elevinflytande i undervisningen,8. att hos regeringen begär förslag om sådan ändring i skollagenatt elevernas rätt till inflytande klart framgår,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tillföra statsbidraget till skolan ytterligare medel för att gekommunerna ett finansiellt stöd för att genomföra en minskning avklasstorlekarna,13. att till Bidrag till driften av det kommunala offentligaskolväsendet, B 8, för /92 anvisar . utöver vadregeringen har föreslagit till finansiellt stöd för att möjliggöra mindreklasser i ,14. att till Bidrag till driften av det kommunala offentligaskolväsendet, B 8, för /92 anvisar . utöver vadregeringen har föreslagit till vuxenutbildning,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beräkningen av sektorsbidraget och kostnadsrelationerna mellanstaten och kommunerna.1990/91:Ub326 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagenbeslutar att 4 kap. 9 § grundskoleförordningen får sådan lydelse atthemspråksundervisning möjliggörs.1990/91:Ub329 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omhemspråksundervisningens höga kvalitet och stora omfattning och om dessintegrering i schemalagda ordinarie undervisning.1990/91:Ub560 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att stimulera skickliga lärare att bli kvar i yrket.1990/91:Ub804 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna att barnens rätttill omsorg på skolans område vad gäller skolmåltider, lokaler, arbetsmiljö ocharbetsmaterial tillgodoses enligt vad i motionen anförts.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So226.1990/91:Ub813 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en självstyrande, demokratisk lokal styrelse på skolan,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett nytt statsbidragssystem som skall börja gälla senast den 1 juli1993,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om invandrarundervisningen -- svenska som andra språk,studiehandledning, hemspråksundervisning och hemspråkslärare,16. (delvis) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om barn- och ungdomspedagogisk utbildning, lärarutbildning ochfortbildningen,26. att till Hemspråksundervisning, B 8. Bidrag till driften avdet kommunala offentliga skolväsendet för /92 anvisar 150milj.kr. utöver vad regeringen föreslagit.1990/91:Ub816 av m.fl. (m) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om huvudmannaskapet för den gymnasiala vårdutbildningen.1990/91:Ub821 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om självstyrande skolor,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om föräldrars och elevers utökade rätt att välja skola inom detallmänna skolväsendet,9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökade möjligheter för skolor inom det allmänna skolväsendet attskapa en särskild ämnesprofil,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skolmyndighetens skyldighet att informera om rätten att välja skola,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om karriärtjänster,18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om besvärsrätt vid lärartillsättningar.1990/91:Ub823 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om hemspråk som tillval,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om statsbidraget till gymnasiestudier i utlandet.1990/91:Ub824 av m.fl. (m) vari yrkas13. att beslutar att till anslaget B 8. Bidrag till driften av detkommunala offentliga skolväsendet från anslaget B 4. överföra 78487000 kr.i enlighet med vad som anförts i motionen,14. att beslutar att till anslaget B 8. Bidrag till driften av detkommunala offentliga skolväsendet från anslaget B 6. överföra 50 milj.kr. ienlighet med vad som anförts i motionen,15. att beslutar att reducera anslaget B 8. Bidrag till driften avdet kommunala offentliga skolväsendet i den del som avser vuxenutbildning med50 milj.kr. i enlighet med vad som anförts i motionen,16. att beslutar att reducera anslaget B 8. Bidrag till driften avdet kommunala offentliga skolväsendet med . i enlighet med vadsom anförts i motionen,17. att för /92 till anslaget B 8. Bidrag tilldriften av det kommunala offentliga skolväsendet anvisar ett förslagsanslag av30341438000 kr.1990/91:Ub826 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ökad teoretisk gymnasieutbildning i län.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A504. Från förevarande anslag, som är nytt, utgår fr.o.m. den 1 juli 1991statsbidrag till driften av det kommunala offentliga skolväsendet (grundskola,gymnasieskola och utbildning för vuxna exkl. vuxenutbildningen förpsykiskt utvecklingsstörda, särvux). Till detta anslag har förts följandeanslag och anslagsposter enligt nuvarande anslagsindelning: B 3. Stöd förutveckling av skolväsendet, medlen för bidrag till kommunernas lokalaskolutveckling, B 10. Särskilda insatser inom skolområdet (av anslaget), B11. Bidrag till driften av m.m., medlen för bas- ochförstärkningsresurser m.m., bidrag till lokal skolutveckling, bidrag tillkostnader för vissa sociala avgifter, lönekostnadspålägg, extra bidrag till syooch prao i glesbygd, kompletteringsfortbildning (utom medlen till Sverigesradio), B 18. Bidrag till driften av gymnasieskolor, B 19. Bidrag till åtgärderinom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom m.m., C 1. Bidragtill utbildning för vuxna (utom medlen för särvux) samt F 3.Studiehjälp m.m., medel för vissa elevresor avseende gymnasieskolan.Statsbidraget utbetalas till kommunerna som ett samlat finansiellt stöd tilldriften av det kommunala offentliga skolväsendet -- ett sektorsbidrag.Från anslaget utgår vidare särskilda bidrag för gymnasial utbildning för dövaoch hörselskadade samt svårt rörelsehindrade elever, ett särskiltverksamhetsstöd till vissa gymnasiala utbildningar och vuxenutbildningar,bidrag till vissa gymnasiala utbildningar som skall överföras till annanutbildningsform, bidrag till vissa kostnader i samband med försök med treårigayrkesinriktade studievägar i gymnasieskolan samt ett bidrag av engångskaraktärtill driften av grundskolan.1. HemspråksundervisningenI propositionen (prop. 1990/91:100, bil. 10 s. 46--48) redovisas deövergripande principerna för undervisningen i hemspråk och gällandebestämmelser för kommunernas skyldighet att anordna undervisning i hemspråk.Regeringen konstaterar att antalet deltagare i hemspråksundervisningen har ökatstarkt . /87--1989/90 ökade antaletdeltagande elever i hemspråksundervisning i med 6751 elever tillsammanlagt 63499 elever, dvs. en ökning med ca 12%.Enligt nu gällande statsbidragsbestämmelser (Förordning om statsbidrag tilldriftkostnader för , m.m. SFS 1978:345, senaste ändring 1990:874)utgår statsbidrag till kostnader för bl.a. viss stödundervisning (30 § 1.Stödundervisning i svenska som anordnas för elever som har ett annat språk änsvenska som hemspråk) och undervisning i hemspråk samt studiehandledning påhemspråk (32--34 §§). Bidrag till stödundervisning i svenska, dvs. svenska somandraspråk lämnas för högst för varje grupp av elever. Bidraglämnas för varje elev som deltar i hemspråksundervisningunder läsåret. Om det finns särskilda skäl, får länsskolnämnden besluta attytterligare bidrag skall lämnas för högst för varje deltagandeelev i hemspråksundervisning. Enligt vad utskottet erfarit frånutbildningsdepartementet kan bidraget till svenska som andraspråk i 1990/91 årspriser beräknas uppgå till 738,8 milj.kr. och bidraget tillhemspråksundervisning inkl. studiehandledning på hemspråket till 435,5milj.kr., dvs. totalt 1174,3 milj.kr. Därtill kommer sociala avgifter medtotalt 265,4 milj.kr. Bidraget till hemspråksundervisningen utslaget perdeltagande elev motsvarar ca 1,3 lärarveckotimmar.Enligt regeringen skall de principer för elevers rätt tillhemspråksundervisning som tidigare beslutat om ligga fast (prop.1984/85:100, bet. UbU12, rskr. Det ankommer på kommunen att pröva omangivna villkor för rätt till hemspråksundervisning föreligger.Föredragande statsrådet framhåller att kommunerna i större utsträckning måsteeftersträva en kvalitativt god och rationell undervisning i hemspråk. En rimligminsta gruppstorlek i ett hemspråk är enligt statsrådets mening fem elever. Ifortsättningen bör svårigheter att anordna undervisning i ett hemspråk medminst fem deltagare -- förutom bristande tillgång på lärare på hemspråk (jfr. 11 § grundskoleförordningen) -- kunna utgöra skäl för en kommun att inteanordna undervisning. Föredragande statsrådet utgår emellertid från attkommunerna tillsammans med berörda elever, vårdnadshavare och lärare gör alltför att skapa sådana lösningar att så många elever som möjligt får denundervisning de behöver.Med de föreslagna förändringarna i vad gäller hemspråksundervisningen görs ibudgetpropositionen den bedömningen att staten kan minska sektorsbidraget tillkommunerna med 300 milj.kr. Föredragande statsrådet avser att senare återkommatill regeringen med förslag som anpassar föreskrifterna förhemspråksundervisningen i och gymnasieskolan till i propositionenframförda förslag.I motion 1990/91:Ub259 (c) yrkande 1 delvis framhålls att det nyastatsbidragssystemet är utformat som ett sektorsbidrag, dvs. ett generellt,finansiellt stöd till kommunernas skolväsende. Därav följer att kommunernasjälva förfogar över samtliga de resurser som skall användas för verksamheten-- såväl statliga som kommunala. Kommunerna skall, framhåller motionärerna,själva fatta besluten om hur verksamheten skall vara organiserad och omerforderliga prioriteringar. Mot denna bakgrund anser motionärerna det varaprincipiellt felaktigt att fatta beslut om en öronmärkt besparing, som i dettafall skulle drabba hemspråksundervisningen. Slutligen vill motionärerna betonaatt det självklart finns möjligheter att göra effektivitetsvinster även inomhemspråksundervisningen. Men det bör ske inom ramen för det kommunala ansvaretför undervisningsväsendet och det finansiella stöd som statsmakterna ställertill förfogande för hela skolsektorn.Även i motion 1990/91:Ub313 (v) yrkande 5 framhålls att ett av degrundläggande syftena med det nya statsbidragssystemet för är attbeslut om resursernas fördelning skall ske närmare den dagliga verksamheten iskolorna och inte styras centralt av detaljerade bidragsregler. Enligtmotionärerna kommer de kommuner som har högst andel hemspråkselever att drabbashårdast av regeringens förslag till besparing. I dessa kommuner ärundervisningsgrupperna ofta större än fem elever , anförmotionärerna, varför några stora effektivitetsvinster inte kan påräknas. Dessainvandrartäta kommuner har en väl fungerande organisation förhemspråksundervisningen, framhåller motionärerna. Mot denna bakgrund börriksdagen avvisa regeringens förslag till besparing inomhemspråksundervisningen.Enligt motion 1990/91:Ub813 (mp) yrkande 6 bör lärarna i hemspråk betraktassom en resurs för alla elever i skolan. Det är därför viktigt att de gesvidareutbildning i ytterligare ämnen. Enligt motionärerna bör ett samlat grepptas över all invandrarundervisning, dvs. svenska som andraspråk,hemspråksundervisning och studiehandledning på hemspråk, för att utnyttjaresurserna bättre.I motionerna 1990/91:Ub299 (s) och 1990/91:Ub329 (s) understryks vikten avfortsatt hög kvalitet inom hemspråksundervisningen. Enligt den förstnämndamotionen bör det nya ges i uppgift att bistå kommunerna med råd föratt effektivisera hemspråksundervisningen efter kommunernas behov ochförutsättningar. Enligt den sistnämnda motionen är det angeläget attundervisningen i hemspråk organiseras utifrån den enskilda elevens behov ochatt hemspråksundervisningen integreras i skolarbetet.I motion 1990/91:Ub291 (c, fp, v) föreslås att kommuner med mångainvandrarelever bör ges extra statsbidrag för att kunna genomföra en brahemspråksundervisning. Med beräkningsexempel från kommun visarmotionärerna hur regeringens sparbeting drabbar en invandrartät kommun. Enligtmotion 1990/91:Ub308 (fp) yrkande 2 bör rätt till hemspråksundervisning medgeselev, som talar ett annat språk än svenska i hemmet. I samma motionföreslås att inga hemspråksgrupper skall bestå av mindre än fem elever (yrkande3).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföra följande.Enligt beslut om ett nytt statsbidragssystem för skolväsendet(prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76) skall ett samlat finansiellt stöd iform av ett sektorsbidrag utgå till samtliga kommuner. Sektorsbidraget skallsåledes omfatta det totala statliga finansiella stödet till skolsektorn, dvs.grundskola, gymnasieskola och utbildning för vuxna. Iberäkningsmodellen för bidraget tas hänsyn till bl.a. de kommuner som har ettrelativt sett större behov av stöd till invandrarelever (specialresurs 2).Föredragande statsrådet framhöll (prop. s. 58) att ett generellt bidrag tillskolsektorn ger de bästa möjligheterna för huvudmännen att planera verksamhetenoch organisatoriskt utforma skolan med beaktande av lokala förutsättningar ochbehov. Ett sådant bidrag ger också den vidaste ramen och därmed ett stortutrymme för decentralisering och möjligheter för personalen i skolan, elevernaoch föräldrarna att utöva ett reellt inflytande och ta ansvar. Detsamhällsekonomiska läget, fortsatte föredragande statsrådet, gör det nödvändigtatt skapa förutsättningar för ett effektivt utnyttjande av de samlade statligaoch kommunala resurserna för skolan. ställde sig bakom principerna omett generellt finansiellt stöd till skolsektorn i kommunerna.Det nya statsbidragssystemet innebär vidare att det direkta sambandet mellanstatsbidraget till en viss verksamhet och verksamhetens volym försvinner.Motivet för en förändring av statsbidragssystemen har varit bl.a. att denuvarande statsbidragen med sin kostnadsrelatering och nära koppling tillbefintlig skolorganisation styr verksamheten på ett sådant sätt att det integår att förena med ett decentraliserat verksamhetsansvar. De nuvarandestatsbidragens funktion som statligt styrmedel är således inte i samklang meden mål- och resultatorienterad styrning av skolan.Utskottet konstaterar att kostnaderna för undervisningen i svenska somandraspråk och i hemspråk är betydande för staten. Enligt utskottetsuppfattning har det nuvarande statsbidragssystemet inte främjat en till fulloändamålsenlig användning av resurserna. () har i sinrapport i (dnr 23/90/0609) konstaterat attdetta bl.a. lett till ineffektivitet i undervisningen på grund av bristandeincitament till en rationell organisation. Den lokala resursfördelningen harsnarare skett med utgångspunkt i praxis, grundad på bidragsreglernasutformning, än efter elevernas behov.Som bl.a. RRV funnit bör hemspråksundervisningen i kunna bedrivaspå ett mera rationellt sätt än . Det nya statsbidragssystemetinnefattar för kommunernas del ett totalansvar för resursfördelningen inomskolsektorn. Detta bör enligt utskottets uppfattning ge kommunerna störrefrihet i genomförandet av bl.a. hemspråksundervisningen. bör kravenpå bättre planering och ledningsorganisation för denna undervisning komma iförgrunden i samband med den lokala resursfördelningen. Frågor om gruppstorlekför hemspråksundervisning m.m. tas upp i proposition 1990/91:115 om vissaskollagsfrågor m.m., vilken kommer att behandla inom kort.Mot denna bakgrund finner utskottet att det finns motiv för att statsbidragetskall minskas i den omfattning som regeringen föreslår. Utskottet anser dockatt metoden för att reducera statsbidraget bör vara generell. Minskningen börsåledes fördelas proportionellt på samtliga kommuners samladesektorsbidrag. Enligt utskottets uppfattning överensstämmer ett sådantförfaringssätt mer med priniperna för det nya statsbidragssystemet för skolanenligt tidigare beslut (prop. 1990/91:18, bet. UbU:4, rskr. 76).Detta bör med anledning av motionerna 1990/91:Ub259 yrkande 1 delvisoch 1990/91:Ub313 yrkande 5 samt med avslag på motionerna 1990/91:Ub291,1990/91:Ub299, 1990/91:Ub308 yrkandena 2 och 3, 1990/91:Ub329 och 1990/91:Ub813yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet vill i sammanhanget understryka vikten av att invandrareleverna gesen kvalitativt god hemspråksundervisning. Som utskottet tidigare anfört ibetänkande 1987/88:14 (s. 8) är det en tillgång för vårt land om många avlandets invånare har en naturlig tvåspråkighet. Detta kommer enligt utskottetsuppfattning att få allt större betydelse i och med ett ökatinternationellt samarbete inom olika samhällsområden. Avslutningsvis villutskottet stryka under att hemspråksundervisningen självfallet bör ha sammaställning som undervisningen i andra ämnen i skolan och därvid ges likvärdigaarbetsmöjligheter.Enligt motion 1990/91:Ub823 (fp) yrkande 9 bör det vara möjligt för elever pågrundskolans högstadium att som tillval kunna läsa ett språk som förekommervid skolan som hemspråk.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Enligt läroplanen för (Lgr 80) skall som tillval på högstadietanordnas treåriga kurser i B-språk (franska och tyska). Därutöver anordnasandra tillvalskurser enligt skolstyrelsens beslut. Undervisning i hemspråk somämne skall erbjudas de elever som har minoritetsspråk som hemspråk och somuppfyller kraven enligt 5 kap. 4--5 §§ grundskoleförordningen. På högstadietkan dessa elever välja hemspråk som tillval. Tillvalskursen skall då i förstahand behandlas som varje annat valalternativ som skolan erbjuder eleverna.Med det anförda anser utskottet att syftet med motion 1990/91:Ub823 yrkande 9är tillgodosett, varför motionsyrkandet avstyrks.I motionerna 1990/91:Ub243 (s) och 1990/91:Ub326 (m) begärs attgrundskoleförordningen ändras så att hemspråksundervisning kan erbjudaspå . Motionärerna pekar på problemet att schematekniskt lösahemspråksundervisningen inom skoldagens längd. Motionärerna hänvisar tilltidigare försök i att förlägga viss hemspråksundervisningtill lördagar.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföra följande.Vissa aktiviteter i skolans verksamhet som hemspråksundervisning och andraformer av särskilt stöd till elever är reglerade i läroplanen i vad gällerinnehåll men inte tidsmässigt. I stället relateras sådana verksamheter tillelevens behov. För den enskilda eleven schemaläggs självfallet även sådanaaktiviteter. Enligt läroplanens bestämmelser kan undervisning i hemspråk,studiehandledning på hemspråk och undervisning i svenska som andraspråk ersättaundervisning av motsvarande omfattning i ett eller flera ämnen.Utskottet anser det viktigt att ansvariga rektorer i kommunernas skolväsendefinner lösningar på problemet hur invandrarundervisningen tidsmässigt skallförläggas inom ramen för skoldagen. Enligt utskottets uppfattning bör det varamöjligt att med bättre planering och ledning än kunna undanröja deolägenheter som uppstår för såväl den enskilda eleven som hela klassen dåinvandrareleven måste lämna klassundervisningen för undervisning i svenska somandraspråk eller hemspråk.I propositionen om vissa skollagsfrågor m.m. (prop.