bet · GF01AU1 · 1991-11-05 00:00:00 — Det ärmotionerna A710 (m, fp, c), A711 (m, fp, c), A731 (fp, m, c),A733 (fp, m, c), A737 (m, fp, c), A739 (fp, m, c), A745 (m, fp,c) och A753 (m, fp, c). Någon åtgärd från sida ärsåledes inte heller påkallad med anledning av dessa motioner.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att de nubehandlade motionerna bör avslås av , i förekommandefall i motsvarande delar.Åter andra motioner berör frågor som kan väntas bli belysta idet kommande utredningsarbetet och därför av det skälet intepåkallar någon särskild åtgärd från sida. Det gällermotioner om koncernbegreppet i den arbetsrättsligalagstiftningen (A746 av m.fl., s), frågor omföreträdesrätt till anställning i dotterföretag inom sammakoncern (A701 av och , s) ochfrågor om koncernfackligt samarbete (A718 av m.fl., s,A750 av och Bo Finnkvist, s, A761 avStig m.fl., s, A716 av m.fl., v).Även dessa motioner avstyrks således av utskottet, iförekommande fall i motsvarande del.Med anledning av motion A734 (fp, m, c) som tar upp frågan omkonkurrenshämmande effekter av den arbetsrättsligalagstiftningen vill utskottet anföra följande.Konkurrenskommittén (C 1989:03) har avgivit sitthuvudbetänkande (SOU 1991:59) Konkurrens för ökad välfärd.Kommittén fortsätter sitt arbete med en analys av den kommunalasektorn. Remissbehandlingen av huvudbetänkandet har justavslutats.Utskottet utgår från att de aspekter som motionen berör kaningå i det fortsatta beredningsarbetet inom regeringskansliet.Även i samband med den arbetsrättsliga översynen finns detanledning att anta att särskilt småföretagens förhållandenkommer att uppmärksammas bl.a. från utgångspunkter liknande demsom motionen innefattar. Något särskilt initiativ frånutskottets sida är därför inte påkallat. Motionen avstyrks.I fråga om motion A749 av m.fl. (s) omtidsbegränsade chefsförordnanden hänvisar utskottet tillförra årets betänkande 1990/91:AU5, då ett liknande yrkandebehandlades. Utskottet anförde då, såvitt avser dechefskategorier på låg- och mellannivå som avses med den nubehandlade motionen, att det knappast finns behov av en lagregelav det åsyftade slaget. LAS torde nämligen inte hindra att fleraanställningar förenas. I alla händelser borde inte en särlösningtillgripas, sades det i betänkandet. Utskottet står fast viddenna uppfattning och avstyrker således motionen.Utskottet tar härefter upp yrkandena i motion A764 av ViolaClaesson och (båda v) som går ut på att endastdokumenterad arbetsbrist bör godtas som saklig grund föruppsägning och därutöver att den lokala fackföreningenskall ha lämnat sitt medgivande. I motionen framförs också attarbetsgivare inte skall få lägga ut arbete på entreprenad i detfall att arbetstagare kan göra anspråk på företrädesrätt tillåteranställning. Utskottet anser att regler av det slag sommotionärerna efterlyser skulle innebära en ordning som ärfrämmande för det svenska arbetsrättsliga systemet. De skullestå i strid med den grundläggande principen om arbetsgivarensrätt att slutligt bestämma om företagsledningen. Detsamma gällermotion A716 av m.fl. (v) i vilken förespråkasen vetorätt för de fackliga organisationerna mot att verksamhetflyttas till annat land. Utskottet kan följaktligen inte ställasig bakom dessa motionsyrkanden, som avstyrks.Med anledning av motion A271 av m.fl. (mp) omarbetsskada som saklig grund för uppsägning vill utskottetockså hänvisa till förra årets betänkande 1990/91:AU5 och vaddär sagts om rättstillämpningens roll när det gäller attprecisera innebörden av begreppet saklig grund. Det kan intekomma i fråga att, såsom motionärerna begär, på förhandkategoriskt ange hur fall av ett visst slag eller tillhörande enviss grupp skall bedömas. Motionärernas yrkande om etttillkännagivande från sida avstyrks således.Vad slutligen gäller återstående motioner påförtroendemannalagens område vill utskottet anföra följande.Motionerna A762 av och () omkonsumentombud och A712 av och () om ombud för den yttre miljön avser innebörden avbegreppet facklig verksamhet enligt 1 §förtroendemannalagen. Utskottet har tidigare avvisat motionskravom preciseringar av begreppet med hänvisning till att det isista hand ankommer på domstol att bestämma vad som skall ansesutgöra facklig verksamhet i lagens mening (se förra åretsbetänkande 1990/91:AU3). Utskottet står fast vid detta ochavstyrker därmed de nu berörda motionerna.Även frågan om finansieringen av regionala fackligaförtroendemän har tidigare behandlats av utskottet somdå instämt i regeringens uppfattning att detta i första hand ären fråga för arbetsmarknadens parter att diskutera iförhandlingar (1990/91:AU3). Utskottet har inte ändrat åsikt idenna fråga. I motion A730 av m.fl. (s) haruttryckts tvivel om att saken skall kunna lösas avtalsvägen.Utskottet är emellertid inte berett att göra någottillkännagivande av det slag som motionärerna synes efterlysa,varför motionen avstyrks. beträffande översyn av den arbetsrättsligalagstiftningenatt avslår motion 1990/91:A208 yrkande 5,1990/91:A707 yrkandena 1--12, 1990/91:A710, 1990/91:A711,1990/91:A731, 1990/91:A733, 1990/91:A737, 1990/91:A739,1990/91:A740, 1990/91:A742, 1990/91:A745, 1990/91:A753,1990/91:A755 yrkandena 1--6 och 8--15, 1990/91:A756 samt1990/91:A757,res. 1 (s) - motiv.2. beträffande koncernbegreppet m.m.att avslår motionerna 1990/91:A701, 1990/91:A716yrkande 2, 1990/91:A718, 1990/91:A746, 1990/91:A750 och1990/91:A761,3. beträffande konkurrenshämmande effekteratt avslår motion 1990/91:A734,res. 2 (s) - motiv.4. beträffande tidsbegränsade chefsförordnandenatt avslår motion 1990/91:A749,5. beträffande arbetsbrist som saklig grund för uppsägningm.m.att avslår motionerna 1990/91:A716 yrkande 1 och1990/91:A764,men. (v)6. beträffande arbetsskada som saklig grund för uppsägningatt avslår motion 1990/91:A271 yrkande 2,7. beträffande begreppet facklig verksamhetatt avslår motionerna 1990/91:A712 och 1990/91:A762,8. beträffande finansieringen av regionala fackligaförtroendemänatt avslår motion 1990/91:A730.Stockholm den 5 november 1991På arbetsmarknadsutskottets vägnarMona SahlinI beslutet har deltagit: (), (),(m), (), (),(), (), (), (), (), (nyd), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet. Översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen(mom.1,motiveringen), , , , , och (alla s) anser att dendel av utskottets yttrande på s. 19 som börjar med "Utskottet,som" och slutar med "motsvarande delar" bort ha följandelydelse:Utskottet ser med stor tillfredsställelse på att en översynkommer till stånd och utgår från att den kommer att bedrivas ienlighet med . Vad det gäller är såledesatt analysera om 1970-talets arbetsrättsliga lagstiftning haruppfyllt målen om en stärkt ställning för den enskilde och ettökat fackligt inflytande. Målet för de nödvändiga förändringarnabör alltjämt vara ett demokratiskt arbetsliv med ett verkligtinflytande för löntagarna och deras organisationer. En annanviktig uppgift är att skapa förutsättningar för de fackligaorganisationerna att även på en europeisk arbetsmarknadtillvarata arbetstagarnas intressen och rättigheter. Påmedbestämmandelagens område är det mest angelägna att åstadkommaett effektivare och mer lokalt förankrat medbestämmande. I frågaom anställningsskyddet bör enligt utskottets meningutredningsarbetet ta sikte på åtgärder för att befästagrundläggande principer om trygghet i anställningen.Den syn på behovet av förändringar i den arbetsrättsligalagstiftningen som kommer till uttryck i moderatasamlingspartiets kommittémotioner A740, A742, A755 och A756, ifolkpartiet liberalernas parti- resp. kommittémotioner A757 ochA707 och i partimotion A208 har i väsentliga hänseendenandra utgångspunkter än utredningsdirektiven. Storaskiljaktigheter föreligger också i fråga om synen påförändringar av enskilda bestämmelser i lagarna.Genom beslut om en översyn av denarbetsrättsliga lagstiftningen har motionernas allmänna krav omdetta blivit tillgodosedda. Merparten av de enskilda frågor somtas upp i motionerna innefattas i de brett upplagda direktiven.Med hänvisning till skiljaktigheterna mellan utskottets syn påinriktningen av översynsarbetet och utgångspunkterna förmotionerna bör enligt utskottets mening dessa inte föranledanågon åtgärd från sida.De enskilda motionerna A710 (m, fp, c), A711 (m, fp, c), A731(fp, m, c), A733 (fp, m, c), A737 (m, fp, c), A739 (fp, m, c),A745 (m, fp, c) och A753 (m, fp, c) innehåller också förslag ochsynpunkter som i huvudsak avviker från utskottets syn påutredningens uppgifter. Av samma skäl bör därför även dessamotioner avstyrkas.Med hänvisning till vad som ovan sagts om översynsarbetet ochdess inriktning anser utskottet således sammanfattningsvis attsamtliga nu berörda motionsyrkanden bör avslås av riksdagen.2. Konkurrenshämmande effekter (mom.3,motiveringen), , , , , och (alla s) anser att dendel av utskottets yttrande på s. 20 som börjar med "Utskottetutgår" och slutar med "Motionen avstyrks" bort ha följandelydelse:Utskottet utgår från att regeringen i samband med denfortsatta beredningen av konkurrenskommitténs betänkande ävenkan ta upp frågeställningar av det slag som aktualiseras imotionen. Något initiativ från sida är därför intepåkallat. Motionen avstyrks.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot iutskottet.Karl-Erik () anför:Enligt min mening är det i och för sig lovvärt att enutredning har tillsatts för att göra en översyn av denarbetsrättsliga lagstiftningen. Uppgiften för utredningen bördock vara en annan än som anges i regeringens direktiv. Detviktiga är att arbeta fram förslag som syftar till att förbättrade anställdas rättigheter och förändra maktstrukturen påarbetsplatserna. Det råder nämligen en stor enighet bland deflesta fackligt aktiva att de anställda inte fått deninformation, det inflytande och det medbestämmande påarbetsplatserna som man hoppades på när MBL och övriga lagarkom. Det är de demokratiska rättigheterna i arbetslivet sommåste sättas i centrum.En uppgift för utredningen bör vara att i en sammanhållenlagstiftning föra ihop de ämnesområden som regleras i MBL,arbetsmiljölagen, förtroendemannalagen ochstyrelserepresentationslagen.Utredningen bör enligt min mening vara sammansatt av enmajoritet av representanter för de fackliga organisationerna ochi övrigt av representanter för arbetsmarknads-, industri- ochfinanspolitiken. En referensgrupp med representanter förarbetsgivarna kan knytas till utredningen.Vidare anser jag i fråga om motion 1990/91:A734 (fp, m, c)rörande konkurrenshämmande effekter att utskottet bör taavstånd från de framförda tankarna. Det är enligt min mening igrunden felaktigt att såsom motionärerna gör ställa intresset aven stärkt konkurrenspolitik mot de rättigheter som arbetstagarnagaranteras genom den arbetsrättsliga lagstiftningen. Det fårabsolut inte komma i fråga att av hänsyn till den friakonkurrensen inskränka dessa rättigheter.Vad sedan gäller v-motionerna om arbetsbrist som sakliggrund för uppsägning m.m. instämmer jag med motion1990/91:A764 att en ändring bör ske av LAS så att endastuppsägningar som grundar sig på en dokumenterad arbetsbristgodtas. Liksom motionärerna anser jag också att den lokalafackliga organisationen skall ha lämnat sitt medgivande. Jaginstämmer även i att det bör införas ett förbud i mot attanlita icke anställd arbetskraft under tid då företrädesrätttill återanställning kan göras gällande. Även förslaget iv-motionen 1990/91:A716 om vetorätt mot att verksamhet flyttastill annat land bör enligt min mening godtas. Detta är en åtgärdsom bör genomföras för att stärka de fackligaorganisationernas ställning inför den snabbainternationaliseringen. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med lagförslag. Mot bakgrund av detta anser jag attutskottet under mom. 5 borde ha hemställt:5. beträffande arbetsbrist som saklig grund för uppsägningm.m.att med anledning av motionerna 1990/91:A716 yrkande1 och 1990/91:A764 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts i denna del,