bet · GE01BoU12 · 1991-03-14 00:00:00 — Motionerna avstyrks.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3.beträffande ekologiskt byggande m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Bo242yrkandena 1 och 2 samt 1990/91:Bo244 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 1990/91:Bo222, 1990/91:Bo233 yrkandena 1, 2 och 4--6,1990/91:Bo235, 1990/91:Bo507 samt 1990/91:Bo522 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,6.Ekologiskt byggande m.m. (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "Som framgår" och på s. 33 slutar med "Bo522 (mp)"bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion Bo235 (v) måste ekologi, i detta falldefinierat som resurshushållning och kretsloppstänkande,genomsyra hela bostadsbyggandet och bostadsplaneringen. Även omdet har genomförts flera ekobyprojekt och andramindre projekt baserade på ekologiska principer så är detta intetillräckligt. Med utgångspunkt i de vunnaerfarenheterna är det nu dags att låta allt byggande ske påekologisk grund. Den sociala grunden för bostadsbyggandet måstesåledes kompletteras med en ekologisk.Grundprinciperna för det nu förordade byggandet bör bl.a. varahushållning med energi och naturresurser,kretsloppstänkande samtdemokratisering och lokalt beslutsfattande.Dessa grundprinciper kan i sin tur konkretiseras i en radpunkter som bygger bl.a. på erfarenheterna av till dags datogenomförda s.k. ekobyprojekt. Häri bör bl.a. ingåkällsortering av avfallet,tillvaratagande av avlopp som kan renas och återanvändas fört.ex. bevattning,lokal produktion av energi,luftväxling och ventilation genom utvecklat självdrag m.m.,bättre utnyttjande av solens energi,uppvärmning baserad på förnyelsebara lokala energikällor samtökad användning av lokala vattentäkter m.m.De nu förordade principerna bör tillämpas såväl vidnyproduktion som vid ombyggnad och förbättring av det befintligabostadsbeståndet. För att nå det eftersträvade ekologiskabyggandet fordras dock lagändringar och andra kompletteringar avgällande bestämmelser m.m. så att den ekologiska grundprincipenframhävs. Det gäller bl.a. ändringar i ,renhållningsförordningen och VA-lagen. Dessutom bör deekologiska principerna vara vägledande närtillämpningsföreskrifterna till det nyabostadsfinansieringssystemet utarbetas.Vad utskottet nu med anledning av motion Bo235 (v) yrkandena1-3 anfört om de ekologiska grundprinciperna i byggandet m.m.bör som sin mening ge regeringen till känna. Vad imiljöpartiets partimotioner Bo233 yrkandena 1, 2 och 4--6 samtBo507 och i motionerna Bo222 (mp), Bo242 (c) yrkandena 1 och 2,Bo244 (c) yrkande 2 samt Bo522 (mp) förordats är därmed iväsentliga delar tillgodosett. Motionerna avstyrks.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3.beträffande ekologiskt byggande m.m.att med anledning av motion 1990/91:Bo235 och medavslag på motionerna 1990/91:Bo222, 1990/91:Bo233 yrkandena 1, 2och 4--6, 1990/91:Bo242 yrkandena 1 och 2, 1990/91:Bo244 yrkande2, 1990/91:Bo507 samt 1990/91:Bo522 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,7.Ekologiskt byggande m.m. (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "Som framgår" och på s. 33 slutar med "Bo522 (mp)"bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet delar den i de grönaspartimotion Bo233 framförda uppfattningen att allt nybyggandeskall ske utifrån ett strikt kretsloppstänkande. finnsdet naturligtvis inte någon anledning att begränsa dessaekologiska krav till att enbart avse nybyggande. Även denbefintliga bebyggelsen bör sålunda successivt anpassas till allarimliga ekologiska krav utan att arkitektoniska värdenfördärvas. I korthet innebär dessa utgångpunkter att bostädernaskall integreras med natur, odling, historisk bebyggelse,bostadsnära arbetsplatser, transporter och avfallshantering.I likhet med motionärerna kan utskottet konstatera attintresset för ekologiskt byggande har ökat markant under desenaste åren. är det uppenbart att begreppetekologiskt byggande i sig används på ett sätt som inte alltid ärentydigt eller jämförbart. Det är sålunda i många fall svårt attbedöma i vilken utsträckning ett visst projekt eller byggeverkligen är ekologiskt anpassat. Som ett första steg i denfortsatta utvecklingen av ett på ekologisk grund baseratbyggande och boende bör därför ett entydigt ekologisktbyggnadsbegrepp fastställes. Detta begrepp skall sedan liggatill grund för de regler i bl.a. naturresurslagen samt plan- ochbygglagen som styr planering och byggande. Det bör dessutomutgöra en förutsättning för att statligt bostadsstöd skall utgå.Även om det på grund av enskilda människors och grupperskunskaper och intresse har vuxit fram flera ekobyprojekt m.m.tvingas utskottet notera att samhällets hittillsvarande insatserpå området inte varit tillräckliga. Förutom de ovan angivnalagstiftningsåtgärderna m.m. fordras därför medvetna satsningarfrån stat, kommun och berörda myndigheter m.fl. för att på ettmera konkret sätt än främja ekologiskt byggande. Somett första steg i en sådan medveten satsning bör medel anslåsöver statsbudgeten. I enlighet med förslagen i degrönas partimotion Bo233 bör sålunda 100 milj.kr. anvisas förstöd till ekologiskt byggande för utveckling av nya byggmetoderm.m. och 3 milj.kr. för inrättandet av en professur i ämnetekologiskt byggande. Av det förstnämnda beloppet bör 5 milj. kr.användas för att vidareutveckla det s.k. ekokommunprojektet.Utöver det nu förordade ekonomiska stödet bör kompletterandeåtgärder sättas in. Det gäller dels utredningsinsatser avseendeekologiskt byggande, dels insatser som syftar till att säkraekologins roll i byggprocessen. Som exempel på det sistnämndaslaget av insatser kan nämnas storleksbegränsning avbyggentreprenader och en vidareutveckling av arkitektens roll iplan- och byggprocessen.Ett grundläggande inslag i ett ekologiskt anpassat byggandeutgör hanteringen av vatten- och avloppsfrågorna. De lösningarsom finns för att ta hand om avloppsvattnet från vårabostäder är ur ekologisk synpunkt mycket olämpliga. Utsläppenutgör en svår belastning på vår miljö och våra vattendrag.Strävan bör därför vara att använda nya och bättre system. Idetta avseende utgör de kommunala avloppssystemen en allvarligbegränsning. Det bör därför uppdras åt kommunerna att vid sinöversyn av ledningsnäten ta hänsyn till alternativ tillvattentoaletter. Inför framtida byten av avloppsledningar m.m.bör sålunda andra lösningar än vattentoalett prövas. Det finnsockså nya lösningar som förbilligar eller heltonödiggör stora kommunala avloppsnät. Det bör bl.a. ankomma påboverket att mot bakgrund härav analysera, utvärdera ochredovisa hur och i vilken takt ekologiska avlopps- ochtoalettsystem skall kunna ersätta den vanliga vattentoaletten.Vad utskottet nu med anledning av partimotionerBo233 yrkandena 1, 2 och 4--6 samt Bo507 och motionerna Bo222(mp) samt Bo522 (mp) anfört om ett miljöanpassat boende m.m. börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Förslagen imotionerna Bo235 (v) yrkandena 1--3, Bo242 (c) yrkandena 1 och 2samt Bo244 yrkande 2 är därmed i väsentliga delar tillgodosedda.Motionerna avstyrks.dels att moment 3 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:3.beträffande ekologiskt byggande m.m.att med bifall till motion 1990/91:Bo233 yrkandena 1och 2 samt med anledning av motionerna 1990/91:Bo222,1990/91:Bo233 yrkandena 4--6, 1990/91:Bo507 och 1990/91:Bo522samt med avslag på motionerna 1990/91:Bo235, 1990/91:Bo242yrkandena 1 och 2 och 1990/91:Bo244 yrkande 2a)som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,b)till Stöd till ekologiskt byggande för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på ,c)till Professur med institution i ämnet ekologisktbyggande för /92 anvisar ett förslagsanslag på3000000 kr.,8.Information m.m. om långivningen till ny- och ombyggnad avålderdomshem (mom. 4)(), (), (), BertilDanielsson (m), (), () ochIngrid () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Det nu" och slutar med "kunna avstås" bort haföljande lydelse:Riksdagen har, som framhålls i motion Bo203 (c), beslutat omatt statliga bostadslån skall kunna utgå vid såväl ny- somombyggnad av ålderdomshem. Beslutet var bl.a. föranlett av denviktiga roll som ålderdomshemmen har som en länk i omsorgskedjanmellan hemboende och långvård.Som en följd av beslut har det ånyo blivit möjligtför kommunerna att satsa på boende i ålderdomshem -- detta imotsats till de tidigare strävandena från statens sida attavveckla ålderdomshemmen. Det är enligt bostadsutskottets meningmot bakgrund härav viktigt att informationen och kunskaperna omdet nya stödsystemet når ut till kommuner och andra berörda. Somframhålls i den nu behandlade motionen finns det dock tecken påatt vissa för riksdagsbeslutet karakteristiska drag trubbats avoch fördunklats på vägen från ut till genomförandet. Iförsta hand gäller detta kraven på utrymmesstandard ochköksutrustning. Enligt bostadsutskottets mening finns det motbakgrund härav skäl att genomföra ytterligareinformationsinsatser m.m. Det bör därför uppdras åt regeringenatt tillse att en korrekt informationsgivning sker frånstatsmakten och berörda myndigheters sida till kommuner ochallmänhet av innehållet i av fattade beslut gällandelåneregler för ålderdomshem m.m.Vad utskottet nu med anslutning till förslaget i motion Bo203(c) anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 4 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:4.beträffande information m.m. om långivningentill ny- och ombyggnad av ålderdomshematt med anledning av motion 1990/91:Bo203 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9.Äldres boende (mom. 5)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "delar" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse:De senaste årens ökade intresse för de äldres boende har bl.a.inneburit att våra kunskaper på området har ökat. kanutskottet notera att dessa kunskaper endast i begränsadomfattning har tagits till vara och förts ut i praktisktillämpning. Även om utbudet av boendeformer anpassade till deäldres särskilda krav och behov har förbättrats återstår sålundaännu mycket att göra. Förutom att det kvarstår ett behov avytterligare alternativ är tillgången på bostäder anpassade föräldre fortfarande helt otillräcklig.Som framhålls i partimotion Bo251 är den invandamiljön ofta mycket viktig för äldre. Det är därför angeläget attdenna grupp ges möjlighet att bo kvar i sin bostad, eller inärheten av denna, också den dag då behovet av stöd ökar. Enförutsättning härför är bl.a. att kommunerna i sin planering iökad utsträckning beaktar de äldres behov. Även de äldre självakan naturligtvis på olika sätt medverka till att ett kvarboendeblir möjligt när vårdbehovet ökar. Detta kan t.ex. ske genom attinitiativ tas till s.k. seniorbostäder m.m.Vad utskottet nu med anledning av partimotionBo251 anfört om de äldres boende bör som sin mening geregeringen till känna.dels att moment 5 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:5.beträffande äldres boendeatt med anledning av motion 1990/91:Bo251 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10.Handikappades boende (mom. 6)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 35börjar med "Motionärernas uppfattning" och slutar med "3avstyrks" bort ha följande lydelse:Att få välja bostadsort och boendemiljö är, som framhålls imotion Bo529 (c), viktiga inslag i en valfrihet som måste gällaalla människor. Även handikappade måste således i störstamöjliga utsträckning fritt kunna få välja ett boende och enboendeform utifrån sina specifika behov och önskemål. Det ärenligt bostadsutskottets mening därför angeläget att valfrihetenmed avseende på handikappades boende ökar genom utbyggnad avolika typer av grupp- och serviceboende m.m.För att åstadkomma den eftersträvade valfriheten måste dehandikappades medbestämmande vad gäller boendet förstärkas. Dehandikappade utgör, lika lite som andra människor, någon homogengrupp där alla har samma behov och önskemål. Det är tvärtom såatt behoven inom gruppen kan gå starkt isär för människor medolika handikapp eller funktionshinder. De handikappadesmöjligheter att välja boendemiljö och servicegrad måste därförförbättras. Detta innebär bl.a. att nya boendeformer förhandikappade måste skapas där ett utökat brukarinflytandestimuleras m.m.Vad utskottet nu med anledning av motion Bo529 (c) yrkandena 2och 3 anfört om handikappades boende bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att moment 6 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:6.beträffande handikappades boendeatt med anledning av motion 1990/91:Bo529 yrkandena2 och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,11.Byggnadsreglerande åtgärder (mom. 7)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "Bakom införandet" och på s. 37 slutar med "avutskottet" bort ha följande lydelse:Den socialdemokratiska regeringen har under de senaste åreninfört en rad byggnadsreglerande åtgärder Det gäller ramar förombyggnadsverksamheten och för s.k. övrigt byggande,investeringsavgifter m.m. Enligt bostadsutskottets mening är detuppenbart att dessa byggnadsregleringar i sig är en av orsakernatill de rådande problemen på bostadsmarknaden. De ständigaingreppen har gett en marknad i ökad obalans, vilket i sin turtagits till intäkt för nya ingrepp och nya regleringar. Dennautveckling kan naturligtvis inte fortgå.Även förutan de särskilda byggnadsreglerande åtgärder sominförts är bostadsmarknaden en av de mestgenomreglerade marknaderna. Det nuvarande bostadslånesystemetmed komplicerade lånevillkor och administrativa försök tillkostnadskontroll bidrar sannolikt till att bostadsbyggandet blirmer begränsat än vad det annars skulle ha blivit. Systemetförhindrar också i många fall att flexiblare lösningar användssåväl vad gäller upphandling m.m. av byggandet som självabostadsutformningen. Detta medverkar till att bostäderna blirdyrare och att kreativa och spännande lösningar inte kommer tillstånd.Vad som ovan anförts innebär att utskottet ställer sig bakomden i de aktuella motionerna framförda uppfattningen att olikabyggnadsreglerande åtgärder och administrativa begränsningar avbyggandets omfattning bör tas bort i sin helhet.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att moment 7 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:7.beträffande byggnadsreglerande åtgärderatt med anledning av motionerna 1990/91:Bo220yrkandena 1--3, 1990/91:Bo234, 1990/91:Bo237 yrkande 4,1990/91:Bo246 yrkande 3, 1990/91:Bo252 yrkandena 28 och 29,1990/91:Bo402 yrkande 20, och 1990/91:Bo411 yrkande 25 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12.Avveckling av delegationen för bostadsbyggande (mom. 8)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 37börjar med "Avslutningsvis behandlar" och slutar med "detavstyrks" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet delar motionärernas uppfattning om attdelegationen för bostadsbyggande i omedelbartbör avvecklas. Utskottet anser dessutom att delegationen aldrigborde ha inrättats. Det går inte att lösa de problem ochobalanser som finns på bostadsmarknaden i Stockholmsregionengenom en delegation som denna. Detta har också delegationensjälv omsider insett och genom sin ordförande tillställtregeringen en skrivelse med förslag om att den skall upplösas.Det bör därför uppdras åt regeringen att utan vidare dröjsmålupplösa delegationen i enlighet med motionsförslaget. Därmedbiträds också delegationens egen önskan.Vad utskottet nu med anledning av förslaget i motion Bo246(fp) yrkande 2 anfört om en avveckling av delegationen förbostadsbyggande bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att moment 8 i utskottets hemställan bort ha följandelydelse:8.beträffande avveckling av delegationen förbostadsbyggandeatt med anledning av motion 1990/91:Bo246 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13.Åtgärder för förnyelse av miljonprogrammets bostäder(mom. 9, motiveringen), och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 38 börjar med"Utskottet delar" och på s. 39 slutar med "åtgärd"bort ha följande lydelse:Som tidigare framhållits i motioner (m) bör erforderligaförnyelseåtgärder finansieras utan statligt stöd. Förbättringarav boendemiljön är ofta företagsekonomiskt lönsamma att vidtaeftersom de ökar ett bostadsområdes attraktionsvärde. Det faktumatt de. s.k. förnyelsebidragen avvecklades har givitbostadsföretagen ett större ansvar för att åtgärder vidtas.Samtidigt har avvecklingen resulterat i att företagen stimulerastill att finna varaktiga lösningar baserade på förhållandena ivarje enskilt bostadsområde. kommer dessutombostadsföretagen att genom skattefria avsättningar tillfastighetsanknutna underhållsfonder helt kunna finansieraförnyelse- och ombyggnadsåtgärder utan någon som helst statligsubvention eller statlig inblandning. Utskottet avstyrker medhänvisning härtill motionerna Bo204 (s) och Bo226 (s).14.Boende och bostadsbyggande i storstäderna (mom. 10)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "Utskottet kan" och slutar med "yrkandena 1--7" bortha följande lydelse:Befolkningsökningen i våra storstadsområden och då inte minsti ställer ökade krav på flera och merändamålsenliga bostäder i dessa regioner. Effekterna härav ärbl.a. en besvärande bostadsbrist som den fördabostadspolitiken inte kommit till rätta med. Vad som behövs ärdärför bostadspolitiska åtgärder som dels skapar förutsättningarför en ökad bostadsproduktion, dels ger ett bättre utnyttjandeav det befintliga bostadsbeståndet. Endast härigenom kan deboende tillförsäkras en bostad som svarar mot deras specifikabehov och önskemål.Nyproduktionen av bostäder hämmas av en rad faktorer.Det gäller dels de reglerande inslagen i dagens politik, delsden tröghet som i många fall kännetecknar kommuners ochmyndigheters hantering av plan- och byggärenden. Åtgärder måstesålunda vidtas för att undanröja denna typ av hinder. Samtidigtär det viktigt att de bostäder som byggs svarar motbostadskonsumenternas intressen och efterfrågan både medavseende på lägenhetsstorlekar och besittningsformer m.m. Genomen på detta sätt efterfrågestyrd bostadsproduktion skapasförutsättningar för att de bostäder som kommer till verkligensvarar mot de behov som finns.Dagens bostadsefterfrågen varken kan eller bör tillgodosesenbart genom nybyggnad. Den ofta förbisedda resurs som detbefintliga bostadsbeståndet utgör måste också tas till vara påett helt annat sätt än vad som varit fallet. ske genom att ombyggnadsverksamheten sker på ett sådantsätt att bostäder inte försvinner genom onödigalägenhetssammanslagningar. Vidare måste rörligheten påbostadsmarknaden öka. De regler av olika slag som ger upphovtill de så besvärande inlåsningseffekterna i form av"flyttskatt" m.m. måste därför tas bort.Vad utskottet nu med anledning av motion Bo246 (fp) yrkande 5anfört om bostadsbyggandet m.m. i våra storstäder bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Motion Bo253 (c)yrkandena 1--7 avstyrks i den mån den inte tillgodosetts genomdet nu anförda.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10.beträffande boende och bostadsbyggandei storstädernaatt med anledning av motion 1990/91:Bo246 yrkande 5och med avslag på motion 1990/91:Bo253 yrkandena 1--7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15.Boende och bostadsbyggande i storstäderna (mom. 10)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "Utskottet kan" och slutar med "yrkandena 1--7" bortha följande lydelse:Storstaden och storstadsregionen är, som framhålls i motionBo253 (c), en för många naturlig, självvald och stimulerandelivsmiljö. En positiv utveckling av storstaden och dessomgivningar är därför bra för såväl samhälle som individ. Föratt utvecklingen skall vara positiv måste den dock ske påmänniskors villkor och inom de gränser som miljön sätter.Utgångspunkten för bostadspolitiken i storstadsregionerna måstedärför vara att skapa fler bostäder som omistligagrönområden bevaras från exploatering. Med anledning härav börinte fler bostäder än nödvändigt byggas, något som bl.a. kanåstadkommas genom att bättre utnyttja befintliga bostäder. Tilldetta måste dessutom kopplas en konsekvent och verkningsfullpolitik för regional balans.För att förverkliga målen om en balanserad bygg- ochbostadsmarknad i storstadsregionerna och om ett miljöanpassatbyggande och boende i storstadsregionerna behöver en radåtgärder vidtas. Häri ingår bl.a.en utökad användning av översiktsplaner ochbostadsförsörjningsprogram i bostadsplaneringen,åtgärder för att åstadkomma en minskad segregation ochensidighet i storstädernas boendemiljöer,åtgärder för att öka tillgången på fler, billigare och bättrebostäder i storstadskommunerna samttillsättandet av en utredning för att nå ett bättreutnyttjande av befintliga bostadsytor.Utskottets ställningstagande i denna del innebär att förslageni motion Bo253 (c) yrkandena 1--7 om bostadsbyggandet m.m. ivåra storstäder tillstyrks. Motion Bo246 (fp) yrkande 5 avstyrksi den mån den inte tillgodosetts genom det nu anförda.dels att moment 10 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:10.beträffande boende och bostadsbyggandei storstädernaatt med anledning av motion 1990/91:Bo253 yrkandena1--7 och med avslag på motion 1990/91:Bo246 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,16.Stöd till boende på landsbygden m.m. (mom. 11,motiveringen), och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som på s. 40 börjar med"delar" och på s. 41 slutar med "yrkande 1"bort ha följande lydelse:Som redovisas i motioner (m) måste utgångspunkten förbostadspolitiken vara att skapa förutsättningar för valfrihetför den enskilde bostadskonsumenten. Bostadsutbudet måste därföri en mycket högre utsträckning än vad som är falletanpassas till den efterfrågan som finns. Grunden för en brabostadspolitik bör således vara de boendes egna prioriteringarnär det gäller bostadsstorlek och boendeform m.m. Genomförandeav en generell politik med den nu i korthet redovisadeinriktningen innebär att förutsättningar skapas för enbostadsproduktion i landets alla delar som motsvararbostadskonsumenternas efterfrågan. Enligt bostadsutskottetsmening saknas mot bakgrund härav skäl att vidta den typ avriktade och i viss utsträckning reglerande åtgärder som förordasi motionerna Bo243 (c) yrkandena 1--4, Bo244 (c) yrkande 10 ochBo248 (v) yrkande 1. Motionerna avstyrks sålunda.17.Stöd till boende på landsbygden m.m. (mom. 11)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "delar" och på s. 41 slutar med"yrkande 1" bort ha följande lydelse:Dagens samhällsutveckling har inneburit en orimligt högbelastning på vissa mer expansiva landsdelar som andradelar av vårt land har utarmats. En effekt härav är att våraresurser har kommit att användas på ett för landet som helhetineffektivt och resursslösande sätt. Som framhålls i motionBo243 (c) är det därför nödvändigt att forma en strategi förSveriges utveckling där utgångspunkten är atthela skall leva och utvecklas. En grundläggandeförutsättning för att en sådan positiv utveckling skall blimöjlig är naturligtvis att det finns tillgång till bostäder ihela landet och då också på landsbygden.I många avseenden finns de bästa förutsättningarna för ett braboende på landsbygden och på mindre orter. Detta gäller inteminst mot bakgrund av att en bra boendemiljö förutsätter ettboende och en bebyggelseplanering som hushållar väl med naturensresurser. Närheten till arbete, service, natur och naturligamötespunkter är dock en nödvändighet för att en eftersträvadresurshushållning skall uppnås.