bet · GE01AU20 · 1991-05-16 00:00:00 — och uthyrning av arbetskraft, m.m. 1990/91AU20I detta betänkande behandlar utskottetproposition /91:124 om privat arbetsförmedling ochuthyrning av arbetskraft, m.m.10 motioner från allmänna motionstiden 199014 motioner från allmänna motionstiden 19917 motioner väckta med anledning av propositionen1 motion väckt med anledning av proposition 1990/91:87Näringspolitik för tillväxt I propositionen föreslås en ny lag om privat arbetsförmedlingoch uthyrning av arbetskraft som skall ersätta 1935 årsarbetsförmedlingslag. Det principiella förbudet att bedrivaarbetsförmedling i förvärvssyfte bibehålls. Dock utvidgasmöjligheten att efter tillstånd av AMS bedriva sådanarbetsförmedling, nämligen i fråga om företag som förmedlararbetstagare som skall ha företags- eller verksledande ställning(head-hunting). Uthyrning av arbetskraft skiljs ut ur begreppetarbetsförmedling och legaliseras. Den som hyr ut eller hyr inarbetskraft måste dock iaktta vissa regler som syftar till attarbetstagare som fått arbete via uthyrningsföretag inte skallhamna i svårigheter av olika slag. Bl.a. anges en längsta tidsom ett uthyrningsuppdrag får vara. Det ställs också vissa kravpå anställningsavtalet mellan uthyrningsföretaget ocharbetstagaren. I syfte att förstärka de fackligaorganisationernas möjligheter att utöva inflytande i samband medatt en arbetsgivare avser att anlita extern arbetskraft föreslåsvissa ändringar i 38 § medbestämmandelagen.I en gemensam motion har moderata samlingspartiet, folkpartietliberalerna och yrkat avslag på propositionen i sinhelhet. Även har yrkat avslag men från andrautgångspunkter. I enskilda motioner har framställts krav rörandede restriktioner som bör gälla vid uthyrning av arbetskraft.Utskottet ställer sig i huvudsak bakom regeringens förslag.Utskottet anser dock att möjligheten för ett företag att anlitauthyrd arbetskraft bör begränsas ytterligare. Förutom att detskall vara fråga om ett tillfälligt behov av arbetskraft bör detenligt utskottet vara fråga om extra arbetskraft. Även i frågaom vissa andra bestämmelser föreslår utskottet en någotannorlunda utformning än regeringen.I betänkandet behandlas också ett stort antal motionsyrkandenfrån årets och föregående års allmänna motionstid som haranknytning till arbetsförmedlingslagen. Det gäller framför alltyrkanden om upphävande av arbetsförmedlingsmonopolet. Utskottetavstyrker samtliga motionsyrkanden.Reservationer har avgetts av moderata samlingspartiet,liberalerna och gemensamt. Ävenvänsterpartiet reserverar sig men från andra utgångspunkter. I proposition 1990/91:124 föreslår regeringen att riksdagenantar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om privat arbetsförmedling och uthyrning avarbetskraft,2. lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande iarbetslivet.Propositionens lagförslag återfinns i bilaga 1 till dettabetänkande. Motioner med anledning av proposition 1990/91:124 (Privatarbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft, m.m.)1990/91:A33 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förändring i proposition 1990/91:124 omprivat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft, m.m.1990/91:A34 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår proposition 1990/91:124 om privatarbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft, m.m.,2. att -- om yrkande 1 avslås -- hos regeringenbegär förslag om regler som förbjuder uthyrning av arbetskraftmen ger möjlighet för den fackliga organisationen hos inhyrarenatt tillåta inhyrning genom att lämna samtycke med stöd avcentrala kollektivavtal.1990/91:A35 av m.fl. (m,fp,c) vari yrkas1. att hos regeringen begär att 96uppsäges vid första möjliga tillfälle,2. att avslår regeringens förslag till lag om privatarbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft,3. att avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet,4. att beslutar att med verkan från den 1 juli 1991ändra lagen (1935:113) med vissa bestämmelser omarbetsförmedling så att lagens bestämmelser ej omfattaruthyrning av arbetskraft,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående vikten av en väl fungerandekostnadsfri offentlig arbetsförmedling.1990/91:A36 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom förändring i proposition 1990/91:124 om privatarbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft, m.m.1990/91:A37 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen framförts om privat arbetsförmedling.1990/91:A38 av m.fl. (fp,m,c) vari yrkas1. att beslutar att uthyrning av arbetskraft intebegränsas till en fyramånaders period inom ramen för detenskilda uthyrningsuppdraget,2. att beslutar att inhyrning av arbetskraft intebehöver MBL-förhandlas enligt 38 § MBL om arbetet är avkortvarig eller tillfällig natur eller kräver särskildsakkunskap,3. att beslutar att sådan ändring görs i 39 § MBLatt en arbetstagarorganisation inte ges möjlighet att utestängaföretag utan kollektiv/separatavtal från att konkurrera pålikvärdiga villkor.1990/91:A39 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om privat arbetsförmedling och uthyrning avarbetskraft, m.m.Motion med anledning av proposition 1990/91:87 (Näringspolitikför tillväxt)1990/91:A21 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avveckling av arbetsförmedlingsmonopolet.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N33.Motioner från den allmänna motionstiden 19901989/90:A252 av m.fl. (m) vari yrkas4. att beslutar att ändra lagen (1935:113) med vissabestämmelser om arbetsförmedling, så att enskildaarbetsförmedlingar kan etableras i enlighet med vad som imotionen anförts,5. att beslutar att upphäva lagen (1976:157) omskyldighet att anmäla ledig plats till den offentligaarbetsförmedlingen fr.o.m. ,1989/90:A255 av m.fl. (fp) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsförmedlingslagen.1989/90:A283 av m.fl. (c) vari yrkas6. att hos regeringen begär en översyn avarbetsförmedlingslagen i enlighet med vad som anförts imotionen.1989/90:A704 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till en skyndsam förändring avarbetsförmedlingslagen i syfte att tillåta skrivbyråverksamhet.1989/90:A706 av m.fl. (m,fp,c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag i enlighet med vad imotionen anförts avseende fristående arbetsförmedlingar förspecifika yrkesområden samt uppdragsverksamhet.1989/90:A720 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till försök med arbetsförmedling iolika alternativa former.1989/90:A733 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom rätten att bedriva arbetsförmedling i privat regi.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Kr256.1989/90:A750 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av en ny arbetsförmedlingslag.1989/90:A752 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär en översyn avarbetsförmedlingslagen, i första hand för att frånarbetsförmedlingsbegreppet exkludera uppdragsverksamhet.Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Fi515.1989/90:A756 av och () variyrkas att hos regeringen begär en översyn avarbetsförmedlingslagen i syfte att möjliggöra kompletterande,fristående arbetsförmedling på kulturområdet.Motioner från den allmänna motionstiden 19911990/91:A201 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om försök med arbetsförmedling ialternativa former.1990/91:A208 av m.fl. (c) vari yrkas9. att hos regeringen hemställer om en översyn avarbetsförmedlingslagen i enlighet med vad som anförts imotionen.1990/91:A209 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om slopande avarbetsförmedlingsmonopolet.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Fi502.1990/91:A223 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbetsförmedlingens uppgift och slopandeav arbetsförmedlingsmonopolet.1990/91:A250 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att nr 96 skall sägas upp.1990/91:A266 av m.fl. (m) vari yrkas4. att beslutar att uppsäga nr 96 ienlighet med vad som anförts i motionen,5. att beslutar om sådan ändring i lagen (1935:113)med vissa bestämmelser om arbetsförmedling att enskildaarbetsförmedlingar kan etableras i enlighet med vad som anförtsi motionen,6. att beslutar att upphäva lagen (1976:157) omskyldighet att anmäla ledig plats till den offentligaarbetsförmedlingen fr.o.m. 1juli 1991.1990/91:A495 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om dispens från lagstiftningen omarbetsförmedling för Fosie Personalservice i ,1990/91:A725 av m.fl. (m,fp,c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om friståendearbetsförmedlingar för specifika yrkesområden samtuppdragsverksamhet.1990/91:A726 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att säga uppILO-konvention nummer 96,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att upphäva lag med vissa bestämmelser omarbetsförmedling (1935:113).1990/91:A729 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försök med privat arbetsförmedling iJönköpings län.1990/91:A752 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag om slopande avarbetsförmedlingsmonopolet.1990/91:A754 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär att 96sägs upp,2. att hos regeringen begär förslag om avskaffandeav arbetsförmedlingsmonopolet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om Fosieby Personalservice.1990/91:A763 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fri etableringsrätt för privataarbetsförmedlingar,2. att hos regeringen begär förslag som syftar tillatt överföra viss del av den offentligakulturarbetsförmedlingens verksamhet till centrumbildningarna.1990/91:A766 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett avskaffande av det offentligaarbetsförmedlingsmonopolet.I den följande framställningen anges årtal endast för demotioner som väckts under den allmänna motionstiden . BakgrundLagen (1935:113) med vissa bestämmelser om arbetsförmedling(arbetsförmedlingslagen) trädde i kraft . Tillgrund för lagen ligger en av internationellaarbetsorganisationen () antagen konvention omavgiftskrävande arbetsförmedlingsbyråer (nr 34), somratificerades av . Bestämmelserna i konventionensyftade till att inskränka och reglera arbetsförmedling sombedrivs i privat regi. Konventionen reviderades 1949 (nr 96).Den reviderade konventionen ratificerades av året därpå.Arbetsförmedlingslagen reglerar alla typer av arbetsförmedlingsom bedrivs av annan än den offentliga arbetsförmedlingen. Deninnehåller ett principiellt förbud mot privat arbetsförmedling iförvärvssyfte. Den som vill bedriva arbetsförmedling utanförvärvssyfte men mot ersättning måste ha tillstånd av AMS. Densom bedriver arbetsförmedling utan ersättning skall inom visstid göra anmälan till AMS. Lagens regler är straffsanktionerade.Lagen har varit föremål för ett flertal utredningar underårens lopp och ändringar har också gjorts i lagen. Efter enlagändring 1942 innefattas i begreppet arbetsförmedling vad somsenare kommit att kallas uthyrning av arbetskraft. Dettabeskrivs i lagen som en verksamhet som innebär att en utövare avverksamhet för arbetsanskaffning träffar anställningsavtal meden arbetssökande men där det huvudsakliga syftet medanställningen är förmedling av arbete åt arbetssökanden. Sådanverksamhet är således straffbar i den mån den bedrivs iförvärvssyfte eller utan tillstånd. Genom en lagändring 1970genomfördes dels skärpningar i straffskalan för olagaarbetsförmedling, dels en utvidgning av det straffbara områdettill att avse också den som anlitar arbetskraft som harförmedlats genom en otillåten förvärvssyftande förmedling. År1976 återinfördes en möjlighet att under vissa förutsättningarfå tillstånd till förvärvssyftande arbetsförmedling till ochfrån utlandet avseende artister.Bland utredningar från senare tid kan nämnasarbetsförmedlingsutredningen som hade i uppdrag att bl.a.överväga åtgärder för att komma till rätta med vissa problemrörande arbetsförmedlingslagens tillämpning på arbetsmarknadendels för korttidsanställda på kontorsområdet, dels förkulturområdet liksom vissa andra områden av arbetsmarknaden. Iett delbetänkande (Ds A 1982:2) behandlades skrivbyråernasambulerande verksamhet. , som hade i uppdrag attgöra en översyn av arbetsmarknadsverkets ansvarsområde ochorganisation, uttalade sig i slutbetänkandet (SOU 1985:7) ombehovet av en översyn av arbetsförmedlingslagen i syfte att geden ökad klarhet och bättre redaktionell utformning. Något behovav att ompröva lagens allmänna inriktning ansågs emellertid inteföreligga. I proposition 1985/86:138 (AU14, rskr. 338) instämdeföredragande departementschefen i denna uppfattning. Inomdepartementet hade en arbetsgrupp påbörjat ettarbete med en översyn av arbetsförmedlingslagen.Arbetsgruppen avlämnade en promemoria (Ds 1989:30)Arbetsförmedlingslagen -- en översyn. Promemorian harremissbehandlats.Regeringens förslag i huvuddragI propositionen föreslås en ny lag om privat arbetsförmedlingoch uthyrning av arbetskraft som skall ersätta lag. Denoffentliga arbetsförmedlingens verksamhet hålls liksom tidigareutanför lagen och regleras i stället i förordningen om denarbetsmarknadspolitiska verksamheten. Arbetsförmedlingsbegreppetdefinieras, varvid uthyrning av arbetskraft hålls utanför. Ensärskild definition ges också i fråga om begreppet uthyrning avarbetskraft.En möjlighet införs för företag som förmedlar arbetskraft iföretags- eller verksledande ställning att efter tillstånd avAMS bedriva sin verksamhet i förvärvssyfte.I lagen förelås en särreglering av uthyrning av arbetskraft.Särregleringen innebär att verksamheten legaliseras samtidigtsom den som hyr ut eller in arbetskraft måste iaktta vissaregler. Dessa regler har till syfte att förhindra attarbetstagare som fått arbete via uthyrningsföretag hamnar isvårigheter av olika slag. Vissa begränsningar skall gälla ifråga om möjligheten att träffa avtal om tidsbegränsadeanställningar i förhållande till anställningsskyddslagensregler. Arbetstagaren får ställas till beställarens förfogandeunder högst . I förhållande till beställaren skallgälla att uthyrd arbetskraft får anlitas endast om dettaföranleds av ett tillfälligt behov av arbetskraft. Genomkollektivavtal får avvikelser göras från bl.a. den angivnatidsfristen.I syfte att förstärka de fackliga organisationernasmöjligheter att utöva inflytande i samband med att enarbetsgivare avser att anlita extern arbetskraft föreslås vissaändringar i medbestämmandelagen som innebär en skärpning avarbetsgivarens förhandlings- och informationsskyldighet.Regeringen föreslår vidgade möjligheter för AMS att vid sidanav åtalsanmälan meddela förelägganden eller förbud gentemot densom bryter mot vissa av lagens bestämmelser. Ett sådant beslutkan förenas med vite. Regeringen föreslås vara slutinstans ibesvärsärenden enligt lagen. Frågor om vitesföreläggande ellervitesförbud prövas dock av länsrätt i samband med utdömandet avvitet.Lagarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1992.Fråga om avslag på propositionen m.m.Moderata samlingspartiet, liberalerna ochcenterpartiet yrkar i en gemensam motion, A35, avslag påpropositionens förslag i sin helhet. Även yrkaravslag på propositionen i sin motion A34 men från andrautgångspunkter.Till grund för trepartimotionens avslagsyrkande liggeruppfattningen att det inte längre finns något skäl attupprätthålla förbudet mot privat arbetsförmedling, enuppfattning som också framförts i motioner och föregående år. Utskottet återkommer tilldessa motioner. Motionärerna menar att det förbud som gäller och som behålls enligt den nu framlagda propositionen inteär anpassat till dagens situation. Man kan enligt motionenöverväga om det över huvud krävs någon särskild lag som reglerararbetsförmedling. Motionärerna vill av detta skäl att Sverigeskall säga upp nr 96 för att lagdärefter skall kunna upphävas, ett yrkande som utskottet ocksååterkommer till. Fram till dess att uppsägning kan ske börenligt motionen en ändring göras i den nu gällande lagen så attden från sitt tillämpningsområde undantar uthyrning avarbetskraft. Sådan verksamhet bör tillåtas utan begränsningar avdet slag som regeringens lagförslag innehåller. I motionen yrkasavslag även i fråga om förslaget om förstärkning avförhandlingsrätten enligt 38 § medbestämmandelagen.Vänsterpartiet (A34) yrkar också avslag på propositionen i sinhelhet men från andra utgångspunkter. Partiet ser i regeringensförslag en fara för att den svenska arbetsrättsliga modellen förmedinflytande kommer att luckras upp successivt allteftersomuthyrning av arbetskraft blir vanligt förekommande påarbetsmarknaden. Grundprincipen för medinflytandet har varit attdet arbetsrättsliga ansvaret legat på den plats där arbetetutförts. Med förslaget flyttas ansvaret till det uthyrandeföretaget som kan vara beläget i en annan del av landet.Inhyraren kan förändra arbetssituationen utan att behövaförhandla. Även anställningsskyddet kommer att undermineras,sägs det i motionen. Arbetskraften reduceras till en insatsvarasom anlitas vid behov. Till detta kommer att en mängd oseriösaföretag kan bildas. Risken ökar för ekonomisk brottslighet. Detfinns också en uppenbar risk för dumpning av löner ochanställningsvillkor, inte minst vid ett närmande till EG. Omriksdagen avslår yrkande i detta hänseende begärpartiet i stället skärpta regler för tillåtligheten avuthyrning. Utskottet återkommer i den följande framställningentill de regler som skall gälla för att uthyrning skall tillåtas.Arbetsförmedlingsmonopolet m.m.Den föreslagna nya lagen innebär, liksom lag, ettprincipiellt förbud mot arbetsförmedling i förvärvssyftesamtidigt som andra former av arbetsförmedling skall krävatillstånd eller anmälan till AMS. Så till vida behålls alltsådet s.k. arbetsförmedlingsmonopolet.I den nya lagen föreslås en definition av såväl begreppetarbetsförmedling som uthyrning av arbetskraft. Medarbetsförmedling förstås "verksamhet som har till ändamål attskaffa arbete till arbetssökande eller arbetskraft åtarbetsgivare och som inte innebär uthyrning av arbetskraft".Uthyrning av arbetskraft är "ett rättsförhållande mellan enbeställare och en arbetsgivare som innebär att arbetsgivaren motersättning ställer arbetstagare till beställarens förfogande föratt utföra arbete som hör till dennes verksamhet".I propositionen förs ett tämligen ingående resonemang om för-och nackdelar med ett bibehållet monopol. Mycket kortfattatinnebär resonemanget att arbetsförmedlingens tre funktioner --information, förmedling, marknadspåverkan -- skulle försämras omverksamheten spjälkades upp på flera privata förmedlingar vidsidan av den offentliga. Det skäl som framför allt torde halegat bakom lag, risken för exploatering avarbetskraft, har enligt propositionen successivt trätt ibakgrunden. Ett skäl som å andra sidan vuxit sig starkare ärarbetsmarknadspolitiskt. Genom den offentliga förmedlingen fården arbetssökande kontakt med de samhällsorgan som har hand omde arbetsmarknadspolitiska medlen. Genom att utbud ochefterfrågan samlas på ett ställe får statsmakterna kännedom omläget på arbetsmarknaden och därigenom möjlighet att reagera mednödvändiga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Därutöver påpekasrisken för en segregerad arbetsmarknad som erfarenhetsmässigtblivit en effekt av en svag offentlig arbetsförmedling iutlandet.Som nämnts har ett antal motioner väckts, både med anledningav den nu framlagda propositionen och och föregående år, med krav på attarbetsförmedlingsmonopolet avskaffas. I åter andra begärs attprivata, fristående förmedlingar skall tillåtas på speciellaområden.I den med anledning av propositionen väckta trepartimotionenA35 (m, fp, c) framhålls att fristående arbetsförmedlingar somett komplement till den offentliga förmedlingen skulle innebäraen större mångfald och öka den flexibilitet ochanpassningsförmåga som är förutsättningen för en väl fungerandearbetsmarknad. Servicen till såväl arbetssökande somarbetsgivare skulle kunna förbättras och innebära en stimulansför de offentliga förmedlingarna, sägs det i motionen. Det börövervägas om det över huvud krävs någon särskild lag somreglerar arbetsförmedlingen. I motionen yrkas etttillkännagivande av vikten av en väl fungerande kostnadsfrioffentlig arbetsförmedling. Motionärerna anser att denoffentliga arbetsförmedlingen skall tillhandahålla en god ochför den arbetssökande kostnadsfri service över hela landet. Detbehövs ett väl utbyggt kontorsnät med god teknisk utrustning ochformer för att snabbt få kännedom om lediga platser för externrekrytering.Moderata samlingspartiet har framställt yrkanden omavskaffande av arbetsförmedlingsmonopolet i partimotionen1989/90:A733, med motivering i Kr256, och i kommittémotionerna1989/90:A252 och A266 av m.fl., A763 av IngridSundberg m.fl. och A766 av m.fl. Detsamma yrkasäven i en enskild motion, A754 av . I motionernakritiseras det förhållandet att förbudet mot friståendeförmedlingar gör att de tillgängliga resurserna förarbetsförmedling begränsas till den av staten finansieradeförmedlingen. Ingenting talar för att arbetsförmedling bedrivsbäst och mest rationellt i offentlig regi. I kommittémotionerna1989/90:A252 och A266 framhålls också att ett upphävande avmonopolet innebär att den offentliga förmedlingen avlastas.Därigenom frigörs resurser att hjälpa sökande som har svårt attfå arbete.Även liberalerna vill avskaffaarbetsförmedlingsmonopolet enligt såväl parti- somkommittémotioner (1989/90:A255, A21, A209, A223). Ipartimotionen A21, med motivering i N33, sägs att en ökadmångfald inom arbetsförmedlingsområdet är en förutsättning förden flexibilitet och anpassningsförmåga som skapar en välfungerande arbetsmarknad. Det understryks att detta inte innebäratt man får göra avkall på kraven på en effektiv offentligförmedling. Dessa förmedlingar bör tillhandahålla en god serviceöver hela arbetsmarknaden. Men när en sådan service finnstillgänglig för alla utan avgift skulle privata förmedlingar somkomplement innebära stora fördelar, anförs det i motionen.Servicen skulle kunna förbättras och innebära en stimulans förde offentliga förmedlingarna. I kommittémotionen 1989/90:A255 avElver m.fl. framförs därutöver kritik mot den nuvarandelagens gränsdragningar i fråga om begreppet arbetsförmedling.Krav på slopande av arbetsförmedlingsmonopolet framställs ocksåi en enskild fp-motion, A752, av framställs i en enskild c-motion, A726 av GöranEngström m.fl., krav på upphävande av 1935 årsarbetsförmedlingslag.Utskottets övervägandenFrämst två skäl låg bakom den reform som genomfördes med 1935års lag. Det ena var att missförhållanden rådde inom området förden yrkesmässigt bedrivna arbetsförmedlingen och att deövervakande myndigheterna haft svårt att komma till rätta meddessa missförhållanden. Det andra var att staten kommit attutöva en alltmer omfattande, reglerande och understödjandesocial verksamhet, varför behov hade uppstått av en vidgad ochmer ingående kännedom om det aktuella lägetpå arbetsmarknaden (prop. 1935:83 s. 22 f.).Utskottet har under en följd av år haft att ta ställning tillmotioner med krav på såväl ett generellt avskaffande av förbudetmot privat förvärvssyftande arbetsförmedling som tillstånd tillförmedlingar på speciella områden (se t.ex. AU 1982/83:4 och AU1983/84:21).