bet · GE01JuU34 · 1991-05-14 00:00:00 — Mot denbakgrunden kan utskottet tillstyrka regeringsförslaget.Justitieutskottet föreslår att socialutskottet med bifall tillpropositionen i denna del avstyrker bifall till nu behandlatyrkande i motion Ju13.ÖvrigtEnligt regeringsförslaget skall den nuvarande terminologin förpsykisk sjukdom m.m. i LSPV och BrB bytas ut mot begreppetallvarlig psykisk störning.Enligt propositionen innebär det föreslagna uttryckssättet enanpassning till vedertagen medicinsk terminologi. Det nyabegreppet innebär vidare, anförs det, en viss minskning av dengrupp lagöverträdare som kan särbehandlas i förhållande till vadsom nu gäller enligt BrB.I motionerna So41 och So42 har det riktats invändningar motden nya terminologin.Utskottet konstaterar att frågor om medicinsk terminologiligger utanför utskottets beredningsområde, och utskottet avstårfrån att yttra sig närmare i denna fråga. Utskottet konstateraremellertid också att det framstår som i flera hänseendenlämpligt och ändamålsenligt att det sjukdomsbegrepp som liggertill grund för psykiatrisk tvångsvård görs enhetligt. Dennuvarande regleringen med något olika sjukdomsbegrepp ivårdlagstiftningen respektive regleringen i BrB bör alltså tasbort.Utskottet kan också redan nu slå fast att utskottet inte harnågra principiella invändningar mot en inskränkning av den grupplagöverträdare som kan särbehandlas.Till sist noterar utskottet att en i proposition 1990/91:80föreslagen ändring i lagen (1971:289) om allmännaförvaltningsdomstolar kan behöva beaktas vid ställningstagandetill lagförslag 5 i detta ärende.Stockholm den 26 mars 1991På justitieutskottets vägnarBritta BjelleNärvarande: (), (),(), (), (), (), (), (),(), (), (), BerithEriksson (v), (), (), BarbroAndersson (s), () och ().Avvikande meningar1. Domstolsprövning m.m.Ingbritt Irhammar och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som börjar med "I och för sig" ochslutar med "So32 och So42" bort ha följande lydelse:Dessa problem skulle, som socialministern påpekar, kunna lösasgenom en utbyggnad av nämndorganisationen, och utskottet anserinte att de skäl som anförs häremot i propositionen ärtillräckligt tungt vägande. Det finns nämligen ytterligare skälsom talar för att den nuvarande ordningen behålls. mening måste det i prövningen ges utrymme för enbedömning grundad på en sammanvägning av bl.a. medicinska ochsociala faktorer som utskrivningsnämnden är väl skickad attgöra. Sådana krav tillgodoses inte i tillräcklig utsträckning iregeringsförslaget, och det innebär att rättssäkerheten sätts ifara. Härtill kommer de praktiska problem det kan medföra attföra över prövningen till länsrätterna och inte minst kraftigtökade handläggningskostnader.Sammantaget förordar utskottet att den nuvarandeorganisationen med utskrivningsnämnder och psykiatriska nämndenbehålls. Behovet av ett ökat samhällsskydd bör tillgodoses genomatt också åklagaren ges möjlighet att överklagautskrivningsnämnds beslut.Det bör ankomma på regeringen att lägga framlagförslag som tillgodoser vad som sagts.Justitieutskottet föreslår att socialutskottet hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vadjustitieutskottet nu anfört med anledning av motionerna So35,So42, So539 och So500 i här behandlade delar.2. Experter i domstolenIngbritt Irhammar och (båda c) anser för detfall inte ansluter sig till avvikande mening 1 att dendel av utskottets yttrande som börjar med "Mot den här" ochslutar med "So32 och So42" bort ha följande lydelse:Utskottet anser emellertid att det när det gäller psykiatrisktvångsvård handlar om mer komplicerade bedömningar än vad som ärfallet när det gäller andra former av administrativafrihetsberövanden. Den ordning med sakkunniga som föreslås ipropositionen är enligt utskottets mening inte tillräcklig föratt tillgodose de höga krav på tillgång till medicinsktpsykiatriskt kunnande som bör ställas. Utskottet delar lagrådetsuppfattning att förvaltningsdomstolarna bör kompletteras medpsykiatrisk expertis i ifrågavarande mål. Regeringen bör få iuppdrag att komplettera lagförslaget i detta hänseende.Justitieutskottet föreslår att socialutskottet hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetnu anfört.3. Experter i domstolenBerith () anser att den del av utskottets yttrandesom börjar med "Mot den här" och slutar med "So32 och So42" bortha följande lydelse:Utskottet anser att bedömningen av om behov föreligger avpsykiatrisk vård är av en annan svårighetsgrad än som är falletvid andra typer av administrativa frihetsberövanden. Skriftligaläkarintyg i länsrätterna är därför inte tillräckliga när detgäller beslut om psykiatrisk tvångsvård. Länsrätterna måstedärför tillföras psykiatrisk kompetens för att nödvändigakompletteringar av det skriftliga materialet och enhelhetsbedömning av personens situation skall kunna göras.Regeringen bör få i uppdrag att lägga fram förslag somtillgodoser vad som sagts.Justitieutskottet föreslår att socialutskottet hemställer attriksdagen med anledning av motionerna So32 och So42 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet nu anfört.4. Utredning av särskild utskrivningsprövning m.m.Britta Bjelle och (båda fp) anser att den del avutskottets yttrande som börjar med "Sammantaget anser" ochslutar med "i denna del" bort ha följande lydelse:Sammantaget kommer utskottet fram till att frågan om särskildutskrivningsprövning -- som till sin natur inte är okomplicerad-- är av sådan principiell vikt att det inte är lämpligt attavstå från ett remissförfarande av sedvanlig omfattning.Utskottet kan alltså ställa sig bakom kravet i motion So41 påytterligare beredning av frågan om särskildutskrivningsprövning. Utskottet förutsätter att ett sådantarbete hinns med under innevarande år och att alltsåkan föreläggas ett bättre underbyggt förslag i sådan tid attikraftträdandet av det nya systemet inte behöver uppskjutas.Det bör ankomma på regeringen att ombesörja vad utskottet nuförordat.Justitieutskottet föreslår att socialutskottet hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vadjustitieutskottet nu anfört.5. FrigångIngbritt Irhammar och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som börjar med "Utskottet delar" ochslutar med "motion So42" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är detta emellertid intetillräckligt. En större hänsyn måste tas till att de patienterdet här gäller har bedömts som farliga -- en förutsättning försärskild utskrivningsprövning är ju att det finns risk föråterfall i allvarlig brottslighet. Här behövs alltså enskärpning av bestämmelserna. En väg skulle kunna vara att fråganom frigång i princip prövas av länsrätten i samma ordningsom gäller för permissioner och utskrivning och attchefsöverläkaren först därefter får besluta tillåta utevistelseutan övervakning. Regeringen bör få i uppdrag att läggafram förslag till kompletteringar i nu berört hänseende.Justitieutskottet föreslår att socialutskottet hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vadjustitieutskottet nu anfört.6. Underrättelse till målsägandenIngbritt Irhammar och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som börjar med "Utskottetförutsätter" och slutar med "i propositionen" bort ha följandelydelse:Strängt taget är lösningen i regeringsförslaget oacceptabel,och utskottet vill understryka att hänsynen till målsägandenkräver att chefsöverläkaren utan vidare överväganden kanunderrätta henne när det behövs. Denna fråga bör regleras isamband med den översyn av sekretesslagen som blir en följd avett bifall till förslagen i propositionen. Utskottet förutserdärvid även ett tillägg till 28 § förslaget till lag omrättspsykiatrisk vård. Ett lagstiftningsuppdrag i enlighet medhär uppdragna riktlinjer bör ges till regeringen.Justitieutskottet föreslår att socialutskottet hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vadjustitieutskottet nu anfört.7. Utredning om det rättspsykiatriska undersökningsväsendetBritta Bjelle och (båda fp) anser att den del avutskottets yttrande som börjar med "Med anledning" och slutarmed "So506" bort ha följande lydelse:Utskottet måste alltså konstatera att frågor om organisationenav undersökningsväsendet varit föremål för granskning ochöverväganden vid flera olika tillfällen sedan mitten av1970-talet. Utskottet kan också med beklagande konstatera attmånga frågor trots detta lämnas obesvarade i propositionen ochatt saken därför kräver ytterligare beredning. Det gäller t.ex.frågor om rättspsykiatrins organisation och resursbehov samtolika personalfrågor.Mot den angivna bakgrunden saknas det anledning för utskottetatt nu göra uttalanden om huvudmannaskapet för deträttspsykiatriska undersökningsväsendet.Regeringen bör få i uppdrag att för läggafram den utredning som krävs för ett ställningstagande tillregeringsförslaget i denna del.Justitieutskottet föreslår att socialutskottet hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetnu anfört med anledning av motionerna So32, So33, So38, So39,So40, So41 och So506 i här behandlade delar.8. Utredning om det rättspsykiatriska undersökningsväsendetGöthe , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som börjar med "Medanledning" och slutar med "och So506" bort ha följande lydelse:Utskottet måste alltså konstatera att frågor om organisationenav undersökningsväsendet varit föremål för granskning ochöverväganden vid flera olika tillfällen sedan mitten av1970-talet. Utskottet kan också med beklagande konstatera attmånga frågor trots detta lämnas obesvarade i propositionen ochatt saken därför kräver ytterligare beredning. Det gäller somframhålls bl.a. i motion So40 t.ex. frågor om rättspsykiatrinsorganisation och resursbehov och olika personalfrågor.När det gäller förslaget om en samordning av denrättspsykiatriska undersökningsverksamheten med denrättspsykiatriska vården vill utskottet emellertid , ilikhet med vad som anförs bl.a. i motionerna So38 och So40, slåfast att detta förslag knappast skulle medföra några fördelar.Snarare måste förslaget mer allmänt ses som en halvmesyr,tillkommet i ett försök att tillgodose motstridigauppfattningar. Starka rättssäkerhetsskäl talar enligt utskottetsuppfattning för en ordning med staten som huvudman förundersökningsverksamheten, och utskottet förordar en sådanordning.Regeringen bör få i uppdrag att lägga fram förslag förriksdagen som tillgodoser vad som anförts.Justitieutskottet föreslår att socialutskottet hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetnu anfört med anledning av här behandlade delar av motionernaSo32, So33, So38, So39, So40, So41 och So506.9. Huvudmannaskapet för rättspsykiatriska undersökningarBerith () anser att den del av utskottets yttrandesom börjar med "Regeringsförslaget öppnar" och slutar med "ochSo506" bort ha följande lydelse:Regeringsförslaget öppnar för en samordning av denrättspsykiatriska undersökningsverksamheten med denrättspsykiatriska vården. Utskottet kan emellertid inte se attdetta skulle skulle medföra fördelar som väger upp nackdelarna.Ur den aspekt som väger tyngst, nämligen rättssäkerheten, stårdet helt klart att ett regelrätt statligt huvudmannaskap är attföredra, och utskottet förordar en sådan ordning.Det sagda innebär att utskottet anser att 5 § första stycketförslaget till lag om rättspsykiatrisk undersökning bör haföljande lydelse: "Rättspsykiatriska undersökningar utförs vidsärskilda statliga undersökningsenheter. Fördelningen avrättspsykiatriska undersökningar mellan olika enheter skerenligt föreskrifter som regeringen beslutar. "föreslår att socialutskottet hemställer attriksdagen med avslag på propositionen i denna del antarjustitieutskottets förslag till lydelse av 5 § första stycketförslaget till lag om rättspsykiatrisk undersökning.10. Den rättspsykiatriska undersökningenBerith () anser att den del av utskottets yttrandesom börjar med "Mot den" och slutar med "motion Ju13" bort haföljande lydelse:Utskottet vill emellertid också betona att ett annat starkträttssäkerhetsintresse är att tvångsvård som brottspåföljd barakommer till stånd när det är klarlagt att vårdbehov verkligenföreligger. Utskottet ifrågasätter möjligheten av att göra entillräckligt säker medicinsk bedömning utan en rättspsykiatriskundersökning och anser att möjligheten till läkarundersökningenligt 7 § lagen om personundersökning i brottmål börutmönstras. Regeringen bör få i uppdrag att återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag i här aktuella delar. Utskottetförutsätter att ett sådant arbete hinns med under innevarande åroch att alltså kan föreläggas ett förslag enligt härangivna riktlinjer i sådan tid att ikraftträdandet av det nyasystemet inte behöver uppskjutas.Justitieutskottet föreslår att socialutskottet hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vadjustitieutskottet nu anfört.11. Den rättspsykiatriska undersökningenKrister Skånberg (mp) anser att den del av utskottets yttrandesom börjar med "Mot den" och slutar med "motion Ju13" bort haföljande lydelse:Utskottet vill emellertid också betona att ett annat starkträttssäkerhetsintresse är att tvångsvård som brottspåföljd barakommer till stånd när det är klarlagt att vårdbehov verkligenföreligger och ifrågasätter att läkarundersökning enligt 7 §lagen om personundersökning i brottmål ger en tillräckligt säkermedicinsk bedömning. I alla händelser måste det införas enovillkorlig rätt för den misstänkte att få till stånd enrättspsykiatrisk undersökning i de fall en läkarundersökningeljest kommer i fråga. Regeringen bör få i uppdrag att återkommatill med ett nytt förslag i här aktuella delar.Utskottet förutsätter att ett sådant arbete hinns med underinnevarande år och att alltså kan föreläggas ettförslag enligt här angivna riktlinjer i sådan tid attikraftträdandet av det nya systemet inte behöver uppskjutas.Justitieutskottet föreslår att socialutskottet hemställer attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vadjustitieutskottet nu anfört.12. Allvarlig psykisk störningBritta Bjelle (fp), (), ()och () anser att den del av utskottets yttrandesom börjar med "Utskottet kan" och slutar med "kan särbehandlas"bort ha följande lydelse:Utskottet kan också redan nu slå fast att utskottet inte harnågra principiella invändningar mot en inskränkning i den grupplagöverträdare som kan särbehandlas. Utskottet ifrågasätteremellertid om den valda terminologin på ett tillräckligt tydligtsätt pekar ut de lagöverträdare som kan ifrågakomma försärbehandling, och utskottet anser att också andra lösningar,t.ex. sådana som anges i motionerna So41 och So42, börövervägas.Socialutskottets yttrande1990/91:SoU6yBilaga 2Psykiatrisk tvångsvård m.m.Till justitieutskottetJustitieutskottet har berett socialutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1990/91:58 Psykiatrisk tvångsvårdm.m. samt de motioner som väckts med anledning av propositionen.Socialutskottet har också beretts tillfälle att yttra sig övervissa motioner, som väckts under de allmänna motionstiderna 1990och 1991.Socialutskottet begränsar sitt yttrande till frågor somjustitieutskottet särskilt önskar få belysta och motionerna1990/91:Ju13 yrkandena 3--4, 1990/91:Ju14 yrkandena 1 och 3--5,1990/91:Ju17 yrkandena 1--3 samt två motionsyrkanden, somsocialutskottet tidigare överlämnat till justitieutskottet,nämligen motion 1990/91:So500 yrkandena 2 och 3.SocialutskottetBegreppet allvarlig psykisk störningGällande bestämmelserRegler om psykiatrisk vård oberoende av samtycke finns förnärvarande i lagen (1966:293) om beredande av slutenpsykiatrisk vård i vissa fall (LSPV). Lagen anger bl.a. undervilka förutsättningar tvångsvård får ges på grund av psykisksjukdom och därmed jämställd psykisk abnormitet. Den regleraräven vården av psykiskt störda lagöverträdare som av domstol haröverlämnats till sluten psykiatrisk vård.De tillstånd som motiverar vård enligt LSPV anges i 1 §. Däranknyts frågan om lagens tillämplighet till dels engeneralindikation, som har avseende på sjukdomsbilden, dels femolika specialindikationer. Enligt generalindikationen får densom lider av psykisk sjukdom, oberoende av eget samtycke,beredas sluten psykiatrisk vård med stöd av LSPV, om sådan vårdär oundgängligen påkallad med hänsyn till sjukdomens art ochgrad. Med art avses den typ av sjukdom som föreligger och medgrad omfattningen av det ingrepp i personligheten som sjukdomenhar förorsakat. I LSPV används begreppet psykisk sjukdom somsamlingsbeteckning för alla sjukdomar med psykiska symtomoavsett orsaker, alltså såväl psykoser och neuroser sominsufficienstillstånd av olika slag. Med psykisk sjukdomjämställs psykisk abnormitet, som inte är att hänföra tillpsykisk sjukdom eller utgörs av hämning i förståndsutvecklingen.I propositionen med förslag till LSPV anförde föredragandestatsrådet (prop. 1966:53 s. 163) att begreppet psykiskabnormitet borde tolkas så att det förutom psykopati äveninnefattar defekter och invalidtillstånd efter olika slag avhjärnsjukdomar eller hjärnskador, där förändringar ipersonligheten ofta dominerar bilden. Tvångsintagning för deabnormas del skulle inskränkas till svårare fall.Avsikten med specialindikationerna är bl.a. att ge enbeskrivning av hur de i generalindikationen angivna psykiskatillstånden skall yttra sig för att en tvångsvis meddelad vårdskall kunna komma till stånd. Indikationerna skall föreliggatill följd av sjukdomen, och i det enskilda fallet kan flera avspecialindikationerna föreligga samtidigt.Specialindikationerna utgörs av en medicinsk och fyra sociala;farlighetsindikationen, hjälplöshetsindikationen,störandeindikationen och kriminalindikationen. Intagningför sluten psykiatrisk vård med åberopande avkriminalindikationen (dvs. farlighet för annans egendom ellerannat av lagstiftningen skyddat intresse än någons personligasäkerhet eller hälsa) kan ske bara efter beslut av domstolenligt 31 kap. 3 § (BrB), medan intagning medåberopande av övriga specialindikationer får ske även iadministrativ ordning med stöd av vårdintyg.Lagöverträdare med psykiska avvikelser särbehandlas i olikaavseenden. De särskilda bestämmelserna i om denstraffrättsliga behandlingen av de psykiskt stördalagöverträdarna innebär bl.a. följande. För brott som en personhar begått under inflytande av sinnessjukdom, sinnesslöhet ellernågon annan själslig abnormitet av så djupgående natur att denmåste anses jämställd med sinnessjukdom (jämställdhetsbegreppet)får rätten, enligt 30 kap. 6 § första stycket, inte dömatill någon annan påföljd än överlämnande till särskild vård,böter eller skyddstillsyn. Föreskriften i 29 kap. 3 § förstastycket 2. innebär att det såsom förmildrande omständighetervid bedömningen av straffvärdet skall, vid sidan av vad som ärföreskrivet för vissa fall, särskilt beaktas om den tilltaladetill följd av bl.a. själslig abnormitet haft starkt nedsattförmåga att kontrollera sitt handlande. I 31 kap. 3 §föreskrivs att rätten får förordna att den som begått enbrottslig gärning skall överlämnas till sluten psykiatrisk vårdeller vård i specialsjukhus för psykiskt utvecklingsstörda. Dengrundläggande förutsättningen är att den dömde, enligt vad somframgår av föreskriven medicinsk utredning, kan beredas vård medstöd av LSPV eller vård i specialsjukhus med stöd av 35 § 1967års omsorgslag och att rätten finner behov av sådan vårdföreligga. Om gärningen inte har begåtts under inflytande avsinnessjukdom, sinnesslöhet eller någon annan själsligabnormitet av så djupgående natur att den måste anses jämställdmed sinnessjukdom, får emellertid ett förordnande omöverlämnande till vård meddelas bara om det finns särskilda skältill det. I 36 kap. 13 § finns en regel om i vilkenutsträckning rätten får besluta om särskild rättsverkan tillföljd av ett brott, som någon har begått under inflytande avsådan själslig abnormitet som avses i 30 kap. 6 § BrB.Begreppet psykisk sjukdom i LSPV är vidare än begreppetsinnessjukdom i , och en psykisk abnormitet enligtLSPV kan föreligga även om den inte utgör en själslig abnormitetav så djupgående natur, att den måste anses jämställd medsinnessjukdom enligt brottsbalken.PropositionenI propositionen föreslås en ny lagstiftning om psykiatrisktvångsvård, som skall ersätta LSPV. Vårdlagstiftningen föreslåsuppdelad på en lag om psykiatrisk tvångsvård (den allmännaregleringen) och en lag om rättspsykiatrisk vård (regleringen avtvångsvården för lagöverträdare). Vidare föreslås ändringarbl.a. i påföljdsregler för psykiskt stördalagöverträdare.Enligt förslaget skall villkoren för tvångsvård utformas medsikte på att sådan vård skall begränsas till vad som äroundgängligen nödvändigt. Tre förutsättningar skall, enligt denföreslagna lagen om psykiatrisk tvångsvård, varauppfyllda. En första förutsättning skall vara att patientenlider av en allvarlig psykisk störning (punkt 1 i 3 § förstastycket). Vidare skall krävas att patienten, på grund av sittpsykiska tillstånd och sina personliga förhållanden i övrigt,har ett oundgängligt behov av psykiatrisk vård, som inte kantillgodoses på annat sätt än genom att patienten är intagen påen sjukvårdsinrättning (punkt 2). Ytterligare skall fordras attpatienten motsätter sig vården eller att han på grund av sittpsykiska tillstånd uppenbart saknar förmåga att ge uttryck förett grundat ställningstagande i fråga om behovet av vård genomintagning (punkt 3). Vid bedömningen av patientens behov avpsykiatrisk vård skall även beaktas om han, till följd av sinpsykiska störning, är farlig för annans personliga säkerheteller fysiska eller psykiska hälsa, anges det i propositionen.Den straffrättsliga särregleringen i förpsykiskt störda lagöverträdare skall även i fortsättningeninnehålla en möjlighet att sätta ned straffet. Vidare skallfängelse liksom nu i vissa fall vara uteslutet som påföljd. Densom har begått ett brott under påverkan av en allvarlig psykiskstörning skall sålunda inte få dömas till fängelse. Dennabegränsning av möjligheten att döma till fängelse är mindre änden som gäller. Regleringen föreslås bli anpassad till nutidaterminologi inom psykiatrin. Begreppen sinnessjukdom ochsinnesslöhet, liksom det s.k. jämställdhetsbegreppet, ersättsmed samma begrepp som i lagstiftningen om psykiatrisktvångsvård, dvs. allvarlig psykisk störning. Detta medför enviss begränsning av den grupp som omfattas av denstraffrättsliga särregleringen. Det nuvarande kravet påorsakssamband -- s.k. kausalsamband -- mellan brottet och denpsykiska störningen behålls i regleringen för vissa situationermen avskaffas för andra.Den föreslagna nya lagen om rättspsykiatrisk vård gällerden som efter beslut av domstol skall ges rättspsykiatrisk vård,den som är anhållen, häktad eller intagen på en enhet förrättspsykiatrisk undersökning eller den som är intagen i ellerskall förpassas till kriminalvårdsanstalt. Om den som lider aven allvarlig psykisk störning har begått ett brott, för vilketpåföljden inte bedöms kunna stanna vid böter, skall domstolenenligt 31 kap. 3 § första stycket BrB få överlämna honom tillpsykiatrisk tvångsvård som påföljd för brottet (rättspsykiatriskvård). En förutsättning är att det med hänsyn till dentilltalades psykiska tillstånd och personliga förhållanden iövrigt är påkallat att han är intagen på en sjukvårdsinrättningför psykiatrisk vård, som är förenad med frihetsberövande ochannat tvång. Om den som är anhållen, häktad eller intagen ikriminalvårdsanstalt m.m. lider av en allvarlig psykiskstörning, får han enligt förslaget ges psykiatrisk tvångsvårdunder vissa angivna förutsättningar.MotionernaI motion 1990/91:Ju13 av m.fl. (v)hemställs om tillkännagivanden dels om psykisk störning(yrkande 3), dels om specifika indikationer som definierarvad som anses vara psykisk sjukdom av en grad som kräverrättspsykiatrisk vård (yrkande 4). Motionärerna vill mönstraut begreppet psykiskt störda när det gäller rättspsykiatriskvård. De anser att sådan vård skall komma i fråga för personer,som lider av en klar och väldefinierad psykisk sjukdom, medanövriga skall behandlas av kriminalvården.