bet · GE01LU21 · 1991-03-26 00:00:00 — Härtill kommer att en sådan begränsningav sambolagens tillämpningsområde som förespråkas avmotionärerna skulle innebära inte bara att åtskilligaheterosexuella sambor skulle ställas utanför det skydd lagen gerutan också att rättsverkningarna av samtliga homosexuellasamboförhållanden skulle upphöra.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion L424.Barns arvsrätt1987 års reform av den äktenskapsrättsliga lagstiftningeninnefattade som tidigare berörts betydande ändringar i ÄB. Denya reglerna innebär bl.a. att då en av makarna i ett äktenskapdör har den efterlevande rätt att ärva kvarlåtenskapen föremakarnas gemensamma bröstarvingar. Vad maken ärver innehar makenmed s.k. fri förfoganderätt. Då den efterlevande maken i sin turavlider har bröstarvingarna rätt till efterarv efter den förstavlidne maken, dvs. en rätt att ärva en andel i boet sommotsvarar vad den efterlevande innehaft med fri förfoganderätt.I sin egenskap av bröstarvingar till också den sist avlidnemaken har de även rätt till arv i vad den maken ägt.Efterlämnar den först avlidne maken bröstarvingar som inte ärockså den efterlevandes bröstarvingar, t.ex. barn från etttidigare äktenskap, har de rätt att få ut sin arvslottomedelbart. Sådana arvingar -- i fortsättningen benämndasärkullbarn -- har dock givits möjlighet att avstå från sin rätttill arv till förmån för den efterlevande maken. Görde det blir särkullbarnen berättigade till efterarv på sammasätt som makarnas gemensamma bröstarvingar.Ett avstående från rätten att få ut sin arvslottkan ske sedan arvlåtaren avlidit. Några hinder mot attsärkullbarn avstår från sin rätt redan under arvlåtarens livstidfinns inte. Ett sådant avstående torde bli att bedöma enligtbestämmelserna om arvsavtal i ÄB. 2§ ÄB följer atten arvinge med bindande verkan skriftligen kan avsäga sig sinrätt till arv. Bröstarvinge har dock oavsett att avsägelse skettalltid rätt att få ut sin laglott, dvs. hälften av arvslotten,såvida han inte avstått från denna mot skäligt vederlag ellervissa andra förutsättningar är uppfyllda.I motion L406 av () framhålls att dennuvarande ordningen, som innebär att hel- och halvsyskonbehandlas olika i arvsrättsligt hänseende, kan leda tillotrygghet för den efterlevande maken och till problem syskonenemellan. Enligt motionären bör ÄB ändras så att halvsyskonjämställs med helsyskon när det gäller rätten att få ut sittarv.Som framhålls i motionen är det numera inte ovanligt medfamiljer där makarna har både gemensamma barn och barn fråntiden före äktenskapet. Om den ena maken i sådana familjer dörkan det av familjemedlemmarna upplevas som naturligt att denavlidnes särkullbarn på samma sätt som makarnas gemensamma barnväntar med att ta ut sitt arv till dess den efterlevande dött.Som nämnts medger också de nya arvsreglerna att särkullbarnenavstår från sin rätt att få ut arvslotten till förmånför den efterlevande maken. Vid en bedömning av arvsrätten förefterlevande make måste emellertid beaktas att de känslomässigabanden mellan en make och den andre makens barn från tiden föreäktenskapet i många fall kan vara svaga. Det är därförförståeligt att -- som framhölls av departementschefen underförarbetena till äktenskapsreformen (prop. 1986/87:1) -- de integemensamma bröstarvingarna inte alltid anser sig ha anledningatt avvakta den efterlevandes död för att få ut sitt arv. Detföreligger också en risk att det vid den efterlevandes död intefinns något kvar för dessa bröstarvingar att ärva. Denefterlevande kan bl.a. vilja av olika skäl prioritera sina egnaarvingar på bekostnad av den avlidnes särkullbarn. Särskilt storär naturligtvis den risken när det är fråga om bröstarvingar somhar haft ringa eller ingen kontakt alls med den efterlevandeunder dennes äktenskap med den avlidne, exempelvis därför att deväxt upp i en annan familj. Av stor betydelse i sammanhanget ärockså att barn till föräldrar som inte varit gifta med varandraförst fick rätt till arv efter sin faderoch dennes släkt och att den reformen enligt vad utskottetuttalade i samband med riksdagsbehandlingen av förslaget tilläktenskapsbalk m.m. (se LU 1986/87:18 s. 29) ännu inte slagitigenom helt i den allmänna rättsuppfattningen. I synnerhetgäller det sagda de barn som fötts före ikraftträdandet av dessaarvsregler och som för sin arvsrätt är beroende av att deantecknats i faderns personakt.I sammanhanget vill utskottet också erinra om att enligt dens.k. basbeloppsregeln i ÄktB en efterlevande make alltid harrätt att ärva så mycket av den avlidnes kvarlåtenskap att dettillsammans med den efterlevandes enskilda egendom och vad hanerhåller vid bodelningen uppgår till fyra basbelopp. Regelngäller även gentemot särkullbarn och innebär således en garantiför att i dödsbon med begränsade tillgångar den efterlevande fåröverta hela eller större delen av boet.Mot bakgrund av det anförda är utskottet lika litet nu som dåfrågan behandlades (se bet. 1988/89:LU22) berett attförorda någon ändring av arvsreglerna på sätt som begärts imotion L406. Utskottet avstyrker följaktligen bifall tillmotionen.Boutredning m.m.I motion L426 av () anförs att samhälletskontroll över boutredningar och bouppteckningar är mycket dålig.I motionen begärs därför (yrkande 1) att det införskompetenskrav vid auktorisation/godkännande av boutredare.Motionären begär vidare (yrkande 2) att det skall införas etiskaregler för hur en boutredare skall arbeta. Enligt motionären ärockså tingsrätternas kontroll av inlämnade boutredningarotillräcklig och i motionen begärs (yrkande 3) att dennakontroll skall ökas.Regler om dödsboförvaltning, boutredningsman och bouppteckningfinns i 18--20 kap. (ÄB).Huvudregeln är enligt 18kap. 1§ att dödsbodelägarna (dvs.efterlevande make eller sambo, arvingar och universellatestamentstagare) gemensamt förvaltar den dödes egendom underboets utredning. Om någon dödsbodelägare begär det skall rättenbesluta att egendomen skall avträdas till förvaltning avboutredningsman (19kap. Rätten skall vidare utseboutredningsman. 3§ skall val avboutredningsman ske på sådant sätt att uppdraget kan förväntasbli utfört med den insikt som boets beskaffenhet kräver.Enligt 20kap. 1§ ÄB skall bouppteckning förrättas inom tremånader efter dödsfallet om inte rätten efter ansökan förlängerdenna tid. Det åligger dödsbodelägare som har hand om egendomeni boet eller boutredningsman att bestämma tid och plats förbouppteckning samt utse två kunniga och trovärdiga gode män attförrätta den (20 kap. 2§). Vid förrättningen skall den somvårdar egendomen eller den som i övrigt bäst känner till boetsåsom bouppgivare lämna uppgifter om boet. Bouppgivaren skall påbouppteckningen teckna försäkran på heder och samvete attuppgifterna är riktiga och att inga uppgifter avsiktligt harutelämnats (20 kap. 6§). Vidare skall gode männen påbouppteckningen intyga att allt har blivit riktigt antecknat ochatt tillgångarna värderats efter bästa förstånd. Inom en månadefter upprättandet skall bouppteckningen inges till behörigdomstol för registrering (20kap. Det åligger rättenenligt 20kap. 9§ att tillse att bouppteckning förrättas ochinges i laga tid. Om bouppteckning inte lämnas in i rätt tid kanrätten förordna om vitesföreläggande. Har bouppteckning inteskett kan rätten förordna någon att föranstalta därom. Rättenkan även tillgripa vitesföreläggande vid bristfälligabouppteckningar.Enligt utskottets mening får ÄBs bestämmelser om upprättandeav bouppteckning och om boutredning anses vara till fyllest.Några skärpningar när det gäller kraven på en boutredningsmanoch dennes arbete liksom i fråga om kontrollen av inlämnandebouppteckningar kan utskottet inte finna motiverade. Utskottetavstyrker därför bifall till motion L426. beträffande nordiskt lagstiftningssamarbeteatt avslår motion 1990/91:L913,2. beträffande obligatorisk medlingatt avslår motion 1990/91:L401res. 1 (c)3. beträffande avtal om pensionsförsäkringaratt avslår motionerna 1990/91:L410 yrkande 1 och1990/91:L421 yrkande 1,res. 2 (m, fp, c)4. beträffande tillämpningen av 10 kap. 3§ tredje stycketäktenskapsbalkenatt avslår motion 1990/91:L421 yrkande 2,res. 3 (m, fp)5. beträffande beaktande av det totala pensionsskyddet vidbodelningatt avslår motionerna 1990/91:L410 yrkande 2 och1990/91:L421 yrkande 3,res. 4 (m, fp)6. beträffande förmånstagarförordnande om enskild egendomatt avslår motion 1990/91:L411,res. 5 (m, fp, c, mp)7. beträffande internationell äktenskapsrättatt avslår motion 1990/91:L422,8. beträffande registrerat partnerskap för homosexuellaatt avslår motionerna 1990/91:L408, 1990/91:L416,1990/91:L417, 1990/91:L418, 1990/91:L419 och 1990/91:L423,res. 6 (v)9. beträffande lagen om sambors gemensamma hematt avslår motion 1990/91:L424,10. beträffande barns arvsrättatt avslår motion 1990/91:L406,11. beträffande boutredning m.m.att avslår motion 1990/91:L426.Stockholm den 26 mars 1991På lagutskottets vägnarRolf DahlbergNärvarande: (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (), (), (),(), (), LolaBjörkquist(fp) och (). Obligatorisk medling (mom. 2)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "Utskottet delar" och på s. 26 slutar med "motionL401" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas oro för de höga skilsmässotaleni vårt land. Såväl beprövad erfarenhet som sociala forskningsrönvisar att en skilsmässa är en svår upplevelse som sätter djupaspår hos de inblandade. Barnen är därvid den svagaste parten ochdrabbas i många fall hårt. Utskottet instämmer vidare imotionärernas uppfattning att människor som befinner sig i enskilsmässosituation ofta är i behov av stöd och hjälp. Inteminst viktigt är det enligt utskottets mening att familjer medbarn får stöd i krissituationer.Liksom motionärerna finner utskottet det angeläget attmänniskor som upplever en situation av söndring i sina äktenskapbehöver hjälp att få sin situation analyserad från detperspektiv en objektiv och kunnig person kan anlägga. Konfliktermellan makar bör därigenom i vissa fall kunna lösas.I motionen föreslås återinförande av den obligatoriskamedlingen för makar med barn som en lämplig form förerforderliga stödåtgärder för att lösa konflikter och om möjligtbegränsa antalet skilsmässor. Enligt utskottets mening fylldedock inte den obligatoriska medlingen de funktioner som varönskvärda, bl.a. beroende på att den oftast företogs i omedelbaranslutning till väckande av talan om äktenskapsskillnad.Utskottet vill därför inte i första hand förorda en återgångtill systemet med obligatorisk medling. I stället bör enutbyggnad av den frivilliga familjerådgivningen prövas så attmänniskor genom denna kan få erforderlig hjälp för att lösa sinakonflikter. Det räcker dock inte enbart med ekonomiska ochpersonella resurser för familjerådgivningen. Det fordras ävenatt kännedomen om sådan rådgivning ökar och att människor ikonfliktsituationer verkligen ser det som naturligt att sökahjälp där. Upplysning och information bör ges främst tillblivande föräldrar och småbarnsfamiljer om möjligheten av attvid behov vända sig till familjerådgivningen.Med hänsyn främst till barnens rätt att få växa upp underharmoniska förhållanden finner utskottet det väsentligt attregeringen noga prövar förutsättningarna för att även genomandra åtgärder ge makar stöd och hjälp för att så långt möjligtlösa sina konflikter innan skilsmässan är ett faktum.Vad utskottet med anledning av motion L401 sålunda anfört börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande obligatorisk medlingatt med anledning av motion 1990/91:L401 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Avtal om pensionsförsäkringar (mom. 3)(), (), (),(), (), CharlotteCederschiöld (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Vad först" och på s. 29 slutar med "tillmotionsyrkandena" bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna i motionerna L410 och L421 anserutskottet att makar som vill och kan sinsemellan ordna sinapensionsfrågor och andra ekonomiska förhållanden bör hamöjlighet till det. Det bör således råda fullständigavtalsfrihet för makar i fråga om privata pensionsförsäkringar.I enlighet härmed bör det vid sidan av den nya jämkningsregeln i10kap. 3§ ÄktB -- som Svenska försäkringsbolags riksförbundanförde i sitt remissyttrande över den till grund förjämkningsregeln liggande departementspromemorian (Ds 1989:41)Vissa äktenskapliga frågor -- finnas möjlighet för makar attträffa avtal om hur pensionsförsäkringar skall fördelas dememellan. En sådan avtalsmöjlighet bör gälla både försäkringarsom tecknas och redan tecknade försäkringar.Regeringen bör därför framlägga förslag till lagändringsom medger makar att i förväg avtala om hur pensionsförsäkringarskall fördelas vid en eventuell framtida bodelning. med bifall till motionerna L410 yrkande 1 och L421yrkande 1 således anfört bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande avtal om pensionsförsäkringaratt med bifall till motion 1990/91:L410 yrkande 1och motion 1990/91:L421 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.3.Tillämpningen av 10kap. 3§ tredje stycketäktenskapsbalken (mom. 4)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Också den" och på s. 30 slutar med "yrkande 2" bortha följande lydelse:Vad härefter gäller den i motion L421 väckta frågan omtillämpningen av jämkningsbestämmelsen i 10kap. 3§ tredjestycket ÄktB erinrar utskottet om att utskottet ilagstiftningsärendet accepterade den i propositionen föreslagnalydelsen av bestämmelsen, som innebär att pensionsförsäkringarhelt eller delvis skall ingå i bodelningen om det med beaktandeav vissa angivna omständigheter skulle vara oskäligt att undantapensionsrätten från bodelningen. I motivuttalanden anfördedepartementschefen (se prop. 1989/90:30) att den nyajämkningsregeln skall betraktas som en undantagsregel, som skalltillämpas restriktivt. Enligt utskottets mening får emellertidde begränsningar för tillämpningen av bestämmelsen som framgårav dess lydelse anses tillräckliga. Utskottet är därför numerainte berett att ställa sig bakom motivuttalandena i fråga.Utskottet vill i stället framhålla att man vid tillämpningen avjämkningsregeln bör sträva efter faktisk rättvisa i det enskildafallet. Eftersom det inte torde vara möjligt att styrarättstillämpningen genom att skriva nya motiv till redan antagnalagar utan att göra ändringar i deras lydelse, förordarutskottet att jämkningsregeln omarbetas så att det klart framgåratt den inte skall tillämpas restriktivt. Regeringen bör snarastframlägga förslag till ny lydelse av 10kap. 3§ ÄktB ienlighet med det anförda.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande tillämpningen av 10kap. 3§ tredje stycketäktenskapsbalkenatt med anledning av motion 1990/91:L421 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Beaktande av det totala pensionsskyddet vid bodelning(mom. 5)(), (), () () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "I avvaktan" och slutar med "yrkande 3" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening är frågan om behandlingen av makarnassamtliga pensionsrättigheter vid bodelningen ytterstbetydelsefull. Det går enligt utskottet inte att bortse från detfaktum att män och kvinnor först i en mycket avlägsen framtidkan komma att uppnå jämställdhet i fråga om inkomst ochATP-pension. För överblickbar tid måste därför andra möjligheterövervägas i syfte att söka uppnå en större rättvisa ipensionshänseende vid makars bodelning. En lösning som därvidbör prövas är enligt utskottets mening att makar frivilligt kanavtala att de samlade pensionsrättigheter som tjänats in underäktenskapet skall delas vid en kommande bodelning. Ett sådantavtal skulle kunna träffas såväl vid äktenskapets ingående somunder äktenskapets bestånd. Ytterligare en framkomlig väg är denav pensionsberedningen skisserade lösningen om en utvidgning avtillämpningsområdet för jämkningsregeln i 10kap. 3§ ÄktBtill att avse även pensionsrätt inom ATP ochkollektivavtalsreglerade tjänstepensioneringar. Utskottet anseratt de nu redovisade lösningarna bör utredas vidare. sålunda anfört med anledning av motionerna L410yrkande 2 och L421 yrkande 3 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande beaktande av det totala pensionsskyddet vidbodelningatt med anledning av motion 1990/91:L410 yrkande 2och motion 1990/91:L421 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.5. Förmånstagarförordnande om enskild egendom (mom. 6)(), (), (),(), (), CharlotteCederschiöld (m), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Vad slutligen" och på s. 31 slutar med "motion L411"bort ha följande lydelse:När det sedan gäller det i motion L411 upptagna spörsmåletangående förmånstagarförordnande om enskild egendom kanutskottet för sin del inte finna några sakliga skäl att göraskillnad mellan å ena sidan förmånstagarförordnanden och å andrasidan förordnanden i samband med gåva eller testamente.Utskottet kan därför instämma i motionärens uppfattning att detär omotiverat och inkonsekvent att det inte genomförmånstagarförordnande i försäkring går att föreskriva att denegendom som avses med förordnandet skall vara mottagarensenskilda. Vid den hearing som utskottet hållit i ärendet harockså företrädarna för försäkringsinspektionen,försäkringsbranschen och uttalat sittstarka stöd för förslaget i motionen. Från försäkringsbranschensföreträdare har vidare upplysts att förhållandena påförsäkringsmarknaden ändrats väsentligt . Desynpunkter i saken som framfördes avfamiljelagssakkunniga i huvudbetänkandet (SOU 1981:85) och somdepartementschefen anslöt sig till i proposition 1986/87:1 medförslag till äktenskapsbalk m.m. har därför numera inte någontyngd. I sammanhanget vill utskottet även hänvisa till attnuvarande ordning kritiserats i den rättsvetenskapligalitteraturen också från rent juridiska utgångspunkter (se t.ex.Gösta , Supplement till etc., 1988, s. 223ff.). Med hänvisning till det anförda förordar utskottet att7kap. 2§ ÄktB ändras så att det blir möjligt att åstadkommaenskild egendom genom förmånstagarförordnande. Vad utskottetanfört bör med bifall till motion L411 ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under moment 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande förmånstagarförordnande om enskild egendomatt med bifall till motion 1990/91:L411 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Registrerat partnerskap för homosexuella (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34börjar med "Med hänsyn" och slutar med "vidare åtgärd" bort haföljande lydelse:Enligt utskottet mening framstår det som självklart attsamhället möjligt bör tillmötesgå de önskemål som dehomosexuella själva och deras organisationer framfört om attfrivilligt kunna välja mellan ett formaliserat och etticke-formaliserat samliv. I har också antagits en lag omregistrerat partnerskap, som ger de homosexuella möjlighet att-- med vissa undantag -- få sin samlevnad reglerad i enlighetmed vad som gäller för gifta par. Någon tvekan i självaprincipfrågan har utskottet således inte. Vad som däremot kanbehöva övervägas ytterligare är vilka rättsverkningar som skallknytas till en ny samlevnadsform för homosexuella par.Utskottet anser det därför i och för sig tillfredsställande attregeringen nu beslutat tillkalla en utredning röranderegistrerat partnerskap för homosexuella. måsteutskottet konstatera att direktiven för utredningsarbetet intehar den utgångspunkten att en lagstiftning om registreratpartnerskap skall införas. I stället lämnas kommittén friahänder att överväga om en sådan lagstiftning bör komma tillstånd.Det anförda leder utskottet till den uppfattningen att ettprincipbeslut bör fattas om införande av registreratpartnerskap. Regeringen bör därför framlägga ett förslagtill lagstiftning i enlighet härmed. Vidare bör regeringen genomtilläggsdirektiv inskränka utredningens uppdrag till att avsespörsmål om rättsverkningarna av registrerat partnerskap samtutvärdering av den nuvarande lagen om homosexuella sambor. sålunda anfört bör med bifall till motionL417 samt med anledning av motionerna L408, L416, L418, L419 ochL423 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande registrerat partnerskap för homosexuellaatt med bifall till motion 1990/91:L417 samt medanledning av motionerna 1990/91:L408, 1990/91:L416,1990/91:L418, 1990/91:L419 och 1990/91:L423 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Obligatorisk medling (mom. 2)och (båda fp) anför:Enligt vår mening är det mycket angeläget att familjer ikrissituationer får den hjälp och det stöd som de önskar.Den frivilliga familjerådgivningen har därför en viktig funktionatt fylla. För att en sådan familjerådgivning skall fungera påavsett sätt måste den dock finnas tillgänglig i erforderligomfattning. Informationen om dessa möjligheter till hjälp ochstöd måste också öka. Med hänsyn till gjordauttalande att verksamheten med familjerådgivning bör tryggasutgår vi emellertid från att en väl fungerande familjerådgivningsnarast kommer till stånd.2. Internationell äktenskapsrätt (mom. 7)() anför:Enligt min mening är utlandssvenskarna berörda av ologiskaoch tveksamma lagregler i ett flertal avseenden. Jag har därföri ett annat sammanhang begärt en utredning av utlandssvenskarnassituation. Därvid har jag också tagit upp informationsbehovetsett ur ett större perspektiv. Jag anser det angeläget attinformationen är klar och tydlig också i det avseende sombehandlas i motion L422. Enligt min mening kan det ifrågasättasom så varit fallet med hänsyn till de reaktioner som kommit frånutlandssvenskarna. Bl.a. ifrågasätter jag om det verkligenframgår av informationsbroschyrer i frågan att rättsförlusterkan komma att drabba den utlandssvensk som inte kan få den andremaken att träffa avtal, men som kan förmå maken att genomföraskilsmässan i min mening bör informationen till utlandssvenskarförbättras men detta bör göras mer allmänt och prövas i ettstörre sammanhang. Jag avstår därför nu från något yrkande medanledning av motion L422.3. Registrerat partnerskap för homosexuella (mom. 8)och (båda fp) anför:Folkpartiet liberalernas landsmöte uttalade sig för idénom införande av ett registrerat partnerskap för homosexuella.Socialstyrelsen -- som haft till uppgift att följautvecklingen rörande homosexuellas rättigheter -- har också lagtfram förslag till ett sådant partnerskap.Regeringen har beslutat att tillsätta en kommitté för attdels göra en utvärdering av lagen om homosexuella sambor, delsöverväga en lagstiftning om registrerat partnerskap. ta hänsyn till nordisk rättslikhet påfamiljerättens område och utvärdera de erfarenheter som harvunnits i , där sådan lagstiftning infördes . Viförutsätter att denna utredning fullföljs och kan verka för attfrågan om registrerat partnerskap för homosexuella blirskyndsamt behandlad.4. Registrerat partnerskap för homosexuella (mom. 8)() anför:Enligt min mening är det av flera skäl angeläget att enlagstiftning om registrerat partnerskap för homosexuellaverkligen införs i . Innan så sker bör dock ett flertalfrågor övervägas. Det gäller bl.a. den närmare utformningen aven sådan lagstiftning och vilka rättsverkningar som bör knytastill ett registrerat partnerskap. Jag utgår från att den avregeringen tillkallade kommittén skyndsamt prövar dessa frågoroch lägger fram förslag till lagstiftning.5. Lagen om sambors gemensamma hem (mom. 9), och (allam) anför:Vid riksdagsbehandlingen av regeringens förslag tilllagstiftning om sambors gemensamma hem (bet. LU 1986/87:18)reserverade sig företrädarna för moderata samlingspartiet ilagutskottet och framhöll att det saknades behov av en sådanlagstiftning.