bet · GE01JoU25 · 1991-04-25 00:00:00 — Syftet med motion Jo45 yrkande1 ärsåledes enligt utskottets mening i allt väsentligt tillgodosett.Motionsyrkandet bör inte medföra någon vidare åtgärd.Utskottet har inte något att erinra mot regeringens förslag omny organisation för och avstyrker på dengrunden motion Jo402 yrkande1.Utskottet har tidigare uttalat sig om det angelägna i att ensamordning sker av de fiskeadministrativa åtgärderna i de storasjöarna men har framfört den synpunkten att den närmareregleringen av organisationen bör ankomma på regeringen ochvederbörande myndigheter (1989/90:JoU22). Som anförs ipropositionen bibehålls nuvarande rutiner för regleringen avfisket i bl.a. de i avvaktan på det arbete sompågår inom med modernisering och förenkling avfiskerättslagstiftningen. Mot denna bakgrund är utskottet inteberett att tillmötesgå motionerna Jo41 yrkande2 och Jo44yrkande2 om ändrad fiskeadministration för de stora sjöarna.Motionsyrkandena avstyrks.I tidigare uttalanden har utskottet framhållit insjöfisketsstora betydelse för såväl livsmedelskonsumtionen somsysselsättningen i glesbygder (1989/90:JoU2 och JoU22). Enligtvad utskottet inhämtat kommer aviseradehandlingsprogram för insjöfisket att läggas fram underinnevarande budgetår. I avvaktan härpå är utskottet inte berettatt förorda någon vidare åtgärd med anledning avmotion Jo45 yrkandena3 och4. Motionsyrkandena avstyrks.AnslagsfrågorStöd till sockerbruken på och Gotlandm.m. (B15)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under B15(s.247--248).Fiskeriverket (D1)PropositionenAnslaget till bör anpassas i förhållande tillfiskeristyrelsens nuvarande anslag dels med hänsyn till derationaliseringar som är möjliga att göra, dels med anledning avde överföringar av resurser som bör ske från andra myndigheter.Överföringarna är en förutsättning för att vissa besparingarskall kunna göras.Av jordbruksverkets resurser bör 770043kr. Regeringen är inte nu beredd att ta ställningtill förslaget om en överföring från utanavser att återkomma när den särskilde utredaren rörandenaturvårdsverkets organisation har presenterat sitt förslag.Besparingarna som rör forskningsfartyget verksamhet ärberoende dels av överföringen till fiskeriverksamhet av resurserfrån , dels en förändring av reglerna som rörbemanningen av Argos. Enligt kan vissneddragning av drifttiden behöva göras. Vad gällerförsöksstationen i gör regeringen den bedömningen attden inte kan läggas ned. Verksamheten är till stor del inriktadpå att bevara de genetiska resurserna hos flera lax- ochöringstammar, bl.a. den viktiga Gullspångslaxen. Dessutom äranläggningen till stor nytta för vattenbruksforskningen iNorrland. Alternativanvändningen för anläggningen kanbedömas som mycket osäker. Verksamheten vid anläggningen bördärför fortsätta tills vidare.Länsstyrelsen i har hos regeringen anhållit omett avskrivningslån till en fiskevårdsanläggning i har föreslagit att ett nytt anslag inrättas förbidrag till laxfond finansierat genom en laxfiskeavgift.Fiskevårdsanläggningen omfattar tre delar, nämligen ettavelsfiske, en fiskodling och en servicebyggnad inkl. ettakvarium. För att möjliggöra ett fortsatt bevarande avde hotade lax- och öringstammarna i bedömer regeringenatt det är angeläget att i första hand avelsfisket kommer tillstånd. För detta ändamål bör kunna disponera demedel som kraft AB ställt till förfogande. Omintressenterna i laxfond i stället prioriterar en nyanläggning får den finansieras av intressenterna. För statensdel är det närmast en fråga för berörda länsstyrelser att bedömai förhållande till andra regionala insatser. Laxfond Vänernerhöll 2milj.kr. av regionalpolitiska medel våren 1990.MotionernaEnligt motionärerna i motion Jo44 (s) finns starka skäl attanta att både ärendehandläggningen och behovet avutvecklingsinsatser för yrkesfisket, sportfisket och fiskevårdenkommer att öka på länsnivå. En omfördelning bör därför skemellan den centrala och den regionala fiskeadministrationen tillförmån för ett bibehållande av den nuvarande regionalakompetensen (yrkande1). Enligt motion Jo43 (c) bör i förstahand regeringens förslag om nedskärningar i fiskenämndernasförvaltningsanslag om 3milj.kr. avvisas, i andra handomfördelning ske från den centrala till den regionalafiskeriadministrationen. anser i motion Jo54yrkande1 att förslaget om besparing för fiskenämnderna med3milj.kr. bör enligtmotion Jo45 (fp) yrkande9 anslås för fiskarenasyrkesutbildning. bör enligt motion Jo52 (c)yrkande3 anvisas till katastrofskydd för fiskenäringen ochmiljöpartiet vill inrätta stöd till fiskare som drabbasekonomiskt av miljöförstöring (Jo54 yrkande13). I motion Jo44(s) yrkande3 begärs översyn och inventering av äldrevattendomar och att åtgärder vidtas för att bevaka ochtillgodose att allmänintresset inte kommer i bakgrunden p.g.a.otillräckliga regionala resurser.För upprustning och drift av undersökningsfartyget Argosbegärs 8milj.kr. i motion Jo41 (v) yrkande6, ochmotionärerna i motion Jo47 (m) yrkande4 anser attundersökningsfartyget verksamhet bör utökas. I motionJo410 (s) uttrycks farhågor för verksamheten vidfiskeriförsöksstationen i , och motionärerna betonarvikten av att verksamheten kan fortsätta.Enligt motion Jo45 (fp) yrkande2 bör laxfisket och dessförutsättningar kunna förbättras genom skydd och återställandeav leklokaler, stopp för ytterligare utbyggnad av vattenkraftensamt överväganden om ändring av fredningstiden. Miljöpartietbegär i motion Jo54 yrkande4 total fredning av lax i de tillSverige hörande uppväxtområdena i södra . Regeringenbör verka för en internationell överenskommelse om fredning avlaxens uppväxtområden i hela . Begränsningar förmängdfångande redskap längs samt i och utanförälvarna bör införas (yrkande5) och förhandlingar bör snarastinledas med yrkesfiskets organisationer om dekompensationsåtgärder som togs fram i laxutredningen(DsJo1984:5) för att möjliggöra ett yrkesfiske som inteäventyrar den naturreproducerade laxen (yrkande6).Laxfond är föremål för flera motioner. Vänsterpartietanser i motion Jo41 yrkande7 att . bör anslås tillLaxfond på nytt anslag och i motionens yrkande8 begärsförslag om framtida finansiering av fondens verksamhet. för utbyggnad av Laxfond under budgetåret1991/92 och anslag till fonden under begärs imotion Jo430(c,m) yrkandena 1 resp.2. Statliga medel börenligt motion Jo435 (v) tillföras fonden. Ett system medlaxfiskeavgift för Laxfond bör införas enligtmotionärerna i motion Jo45(fp) yrkande5. Yrkandet återkommeri motion Jo452 (delvis) från samma parti. I motion Jo793 (fp)begärs i yrkande3 åtgärder för att säkerställa fiskevården ochLaxfond , och motionärerna i motion Jo452(delvis) frånsamma parti vill få till stånd en översyn av fiskebestämmelsernaför så att talrika och storvuxna Vänerlaxar finnstillgängliga för sportfiske och yrkesfiske.I detta sammanhang behandlar utskottet även ett antal motionerom laxfisket från den allmänna motionstiden . Etthandlingsprogram för att få laxen tillbaka till Norrlandsälvarnaefterlyses i motionerna Jo401 och Jo440 yrkande1 (bådafp).Enligt motion Jo420 (v) bör åtgärder vidtas för att rädda dennaturreproducerade laxen i Norrlandsälvarna. ProjektVästerbottenslax bör enligt motionären i motion Jo436 (s)erhålla samma stöd som Laxfond . Även i motion Jo439 (c)begärs finansiellt stöd till projektet. Dessutom måste laxen iuppväxtområdena i södra fredas. Åtgärder till skyddför Östersjölaxen måste vidtas enligt motionerna Jo403 (s),Jo422 (s), Jo428 (fp) yrkande2 och Jo447 (c) yrkande3. Etthandlingsprogram för restaurering av naturliga havsörings- ochlaxbestånd i outbyggda älvsträckor bör enligt motion Jo428(fp)yrkande3 utarbetas av . Enligt motionärerna imotion Jo425 (m) yrkande7 bör det ske en noggrann bevakning avutvecklingen av lax- och torskbestånd och fortsattaåtgärder vidtas för att underlätta den naturreproducerade laxensuppgång i älvarna.Utskottets övervägandenFiskenämnderna har ansvar för flertalet regionala frågorsom rör myndighetsutövning, utveckling och information avseendeyrkesfiske, fisk- och kräftodling, sportfiske och fiskevård.Arbetsinsatserna varierar länen emellan beroende på tillgängligaresurser och regionala förutsättningar och behov. Fisket somnäring spelar stor roll i glesbygder och kustområden och påolika håll drivs många projekt i syfte att skapa sysselsättningpå landsbygden genom satsningar på regional utveckling avyrkesmässigt fiske, matfiskodling och fisketurism. Fisket äräven en viktig fritidssysselsättning. Det kan konstateras attfiskenämnderna med sin regionalt anknutna kompetens på fisketsområde är av stor betydelse för bibehållande och förbättring avmöjligheterna till ett ökat sportfiske. Fiskenämnderna verkaräven för att tillgodose både yrkesfiskets och sportfisketsbehov av hög avkastning av eftertraktade fiskarter. Pågåendefiskevårdsåtgärder ingår i flera fall som ett led i detlångsiktiga miljövårdsarbete som syftar till att både bevarautrotningshotade arter och anpassa fiskproduktionen så attfisken som naturresurs skall kunna utnyttjas i så hög grad sommöjligt av olika kategorier fiskande. Utskottet har tidigareanslutit sig till regeringens förslag att inordna fiskenämndernai länsstyrelserna (prop.1989/90:123, JoU22, rskr.341). I detsammanhanget framhöll utskottet vikten av att fiskenämndernaskompetens och lokalkännedom tillvaratas på länsnivå. Denförestående regionala omorganisationen torde snarare komma attmedföra en ökning än en minskning av de länsanknutna uppgifternapå fiskets område. I syfte att säkerställa nuvarande regionalakompetens bör i största möjliga mån en omfördelning avresurserna ske från den centrala till den regionalafiskeadministrationen. Dessutom bör länsstyrelserna särskiltuppmärksamma fiskefrågorna vid fördelning av anslagen för sinaområden. Det anförda innebär att ansvar för bl.a.regionala fiskefrågor och sportfiskefrågor i motsvarande del kanminska. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo44yrkande1 bör ges regeringen till känna. Med det anförda finnerutskottet syftet med motionerna Jo43 och Jo54 yrkande1tillgodosett. Motionerna bör inte medföra någon ytterligareåtgärd från sida.Utskottet har inte något att anföra mot de synpunkter påyrkesfiskarnas utbildning som framförs i motion Jo45yrkande9 men ser ingen anledning att tillmötesgå kravet påytterligare medel för verksamheten. Motionsyrkandet avstyrks.Vid flera tidigare tillfällen och harutskottet avstyrkt förslag om inrättande av en fond för atthålla yrkesfiskare skadeslösa vid miljöförstöring(1989/90:JoU22). Utskottet hänvisar till sina tidigareställningstaganden och avstyrker motion Jo52 yrkande3.På samma grund avstyrks även motion Jo54 yrkande13.Något uttalande med anledning av motion Jo44 yrkande3 ombeaktande av allmänintresset vid omprövning av äldre vattendomaranser utskottet inte påkallat. Motionsyrkandet avstyrks.Som anförs i propositionen är de besparingar som rörforskningsfartyget verksamhet beroende av delsöverföringen till fiskeriverksamhet av resurser frånnaturvårdsverket, dels en förändring av reglerna som rörbemanningen av Argos. Enligt kan besparingarnakomma att innebära viss neddragning av drifttiden. Havsmiljönstillstånd har en avgörande inverkan på fiskbeståndens fortlevnadoch kvalitet. Härvidlag vill utskottet framhålla den betydelseforskningsfartyget har för resurs- och miljöövervakningen tillhavs, inte minst vad gäller fullgörande av Sverigesinternationella åtaganden på havsforskningsområdet. Utskottet,som har kunnat konstatera de behov som föreligger av renoveringoch modernisering av fartyget, är emellertid inte berett att idetta sammanhang frångå regeringens förslag ommedelstilldelning. Utskottet avstyrker således motionerna Jo41yrkande6 och Jo47 yrkande4.Av propositionen framgår att verksamheten vid försöksstationeni kommer att fortsätta tills vidare. Utskottet finnerdärför inte anledning att tillmötesgå motion Jo410. Motionenavstyrks.Vid sin behandling av ett antal motioner omlaxfisket hänvisade utskottet till fiskeristyrelsensprincipprogram om åtgärder för att bevara det genetiskamaterialet och stärka laxstammarna i hela . Enligt detdå antagna programmet skulle styrelsen begära hosregeringen att inom ramen för det internationella samarbetet påfiskets område verka för en reduktion av havsfisket, bl.a. genomminskat totalt uttag (TAC) och restriktioner fördrivlinefisketm.m. Vidare föreslog införandeav obligatorisk laxfiskelicens för yrkesfiskare samt att densedan några år bedrivna försöksverksamheten med fördröjdutsättning av lax institutionaliseras. Enligt programmet börfiskeristyrelsens kungörelser ändras så att fiske med fastaredskap förbjuds i och under vissavår- och höstmånader medan drivnäts- och drivlinefisket förbjudsi hela den svenska fiskezonen under 40dagar kring årsskiftet.Med anledning härav gjorde utskottet följande uttalande(1989/90:JoU2):Utskottet finner för egen del angeläget att åtgärder vidtasför att bevara den vilda laxens fortlevnad. Förekomsten avsjälvreproducerande laxstammar anses, som utskottet vidupprepade tillfällen framhållit, utgöra förutsättningen för ettuthålligt laxfiske i . Som framgår av den lämnaderedogörelsen följer den ansvariga myndigheten noga situationenoch har även framlagt förslag till åtgärder. Genomförande avdessa kräver till viss del överenskommelser med andra nationer.Utskottet utgår från att ansträngningarna att stärka ettuthålligt laxfiske fortsätter och att de åtgärder vidtas som ärmöjliga.Våren 1990 gjorde utskottet följande uttalande om laxfisketoch vården av laxens reproduktionsområden (1989/90:JoU22):Som jordbruksministern anför bör laxfisket utformas så att detinte hotar de naturreproducerade laxstammarna och så att derasgenetiska mångfald bevaras. Alla fiskande har ett gemensamtansvar för att medverka till att rädda den naturreproduceradelaxen. Det är nödvändigt att vidta ytterligare effektivaåtgärder för att skydda den. Åtgärderna måste beröra såväl älv-och kustfisket som det traditionella havsfisket.Ansträngningarna att få till stånd internationell reglering avhavsfisket efter lax bör fortsätta. Sedan överenskommelseträffats med om uppdelning av den s.k. vita zonenhar vi fått bättre förutsättningar att driva denna fråga i deinternationella förhandlingarna. 1989visades enligt jordbruksministern väsentligt större förståelseför inställning. Vi bör därför kunna vänta ossframgångar.Sedan antog sitt ovan nämnda principprogramhar -- enligt vad utskottet erfarit -- iÖstersjökommissionen med framgång drivit frågan om ett tak föruttaget av lax (TAC). har härutöver begärt hosregeringen att i internationella fora verka för en fördröjdutsättning av lax. Med hänvisning härtill och till utskottetstidigare uttalanden i frågan finner utskottet syftet med motionJo45 yrkande2 i allt väsentligt tillgodosett. Motionsyrkandetbör inte medföra någon vidare åtgärd.Utskottet avstyrker motion Jo54 yrkandena4, 5 och6 i denmån motionsyrkandena inte kan anses tillgodosedda med vadutskottet anfört.Vad utskottet anfört ovan tillgodoser i allt väsentligt syftetäven med motionerna Jo403, Jo422, Jo425 yrkande 7, Jo428yrkande2, Jo439 delvis och Jo447 yrkande3. Motionsyrkandenaavstyrks.Projekt inleddes år1988 och har sommålsättning att öka uppgången av lax och havsöring i länetslaxälvar. Projektet finansieras till lika delar av staten,länets kommuner samt näringslivet och innebär bl.a. avelsarbetemed älvtypiska laxarter, åtgärder för att skydda och restaurerabiotoper och begränsning av mynningsfisket. Motionerna Jo436 ochJo439 delvis avstyrks i den mån de ej tillgodoses med detanförda.Vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovan tillgodosersyftet även med motionerna Jo401, Jo420 och Jo440 yrkande1.Motionsyrkandena avstyrks.I likhet med motionärerna i motion Jo428 finner utskottet detangeläget att berörda myndigheter fortsätter sitt arbete för attge naturliga havsörings- och laxbestånd ett tillfredsställandeskydd. Något särskilt uttalande om ett handlingsprogram medanledning av motionens yrkande3 anser utskottet emellertidinte påkallat. Motionsyrkandet avstyrks i den mån det inte kananses tillgodosett med vad utskottet anfört.Med anledning av ett antal motioner om stöd till projektetLaxfond uttalade vid sin budgetbehandling våren1990 att regeringen bör lägga fram förslag om lämpliga åtgärderför att stödja fonden (1989/90:JoU14, rskr.194). I den nuaktuella propositionen gör jordbruksministern den bedömningenatt för ett fortsatt bevarande av de hotade lax- ochöringstammarna i det är angeläget att avelsfisketprioriteras. För ändamålet bör kunna disponerade medel som kraft AB har ställt till förfogande.Finansieringen av en eventuell ny anläggning är enligtjordbruksministern i första hand intressenternas ansvar ochnärmast en fråga för berörda länsstyrelser att avgöra. Utskottetgör samma bedömning som jordbruksministern och vill erinra omatt Laxfond erhöll 2milj.kr. har beslutat uppdraåt regeringen att närmare utreda frågan om införande av enallmän fiskevårdsavgift (prop. 1990/91:100, bil.11, JoU22,rskr. En sådan metod för finansiering av angelägnafiskevårdsåtgärder bör även kunna komma Laxfond till del.I avvaktan på regeringens förslag i frågan avstyrker utskottetmotionerna Jo41 yrkande8, Jo430 och Jo435.Med vad utskottet i tillämpliga delar anfört ovan avstyrkerutskottet motionerna Jo45 yrkande5 och Jo452 delvis ominförande av laxfiskeavgift för Laxfond Vänern.Utskottet avstyrker även motionerna Jo452 delvis och Jo793yrkande3 i den mån motionsyrkandena inte kan ansestillgodosedda med vad utskottet anfört ovan.Utskottet ansluter sig till regeringens förslag ommedelstilldelning och finner -- i likhet med regeringen -- inteanledning att inrätta ett nytt anslag för bidrag till LaxfondVänern. Motion Jo41 yrkande7 avstyrks således.Främjande av fiskerinäringen och Isbrytarhjälp åtfiskarbefolkningen (D2--D3)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under D2--D3(s.250--251).Bidrag till fiskets rationaliseringm.m.PropositionenNågon fördelning på olika ändamål under detta anslag bör intelängre göras av statsmakterna. Medlen bör emellertid i ökadutsträckning disponeras så att de främjar en strukturanpassningav den svenska fiskeflottan.MotionenDe betydande försämringar för det svenska sillfisket somregeringens förslag enligt motionärerna i motion Jo47 (m)innebär, kommer att få till följd att större delen av densvenska fiskeflottan övergår till annat fiske. Det enda tänkbaraalternativet är torskfiske i , där tyvärr kvoterna ärotillräckliga. Mot denna bakgrund bör 300000kr. ställas tilldisposition för fraktstöd till foderfisk från (yrkande3).Utskottets övervägandenUtskottet delar jordbruksministerns bedömning av anslagsbehovoch disponering av medlen. I enlighet härmed och med hänvisningtill vad utskottet anför om konkurrensläget för den svenskafiskenäringen nedan under punkten D6 (s. 48) avstyrkerutskottet motion Jo47 yrkande3.Täckande av förluster vid statlig kreditgaranti tillfiske(D5)Utskottet tillstyrker regeringens förslag under D5(s.252).Prisreglerande åtgärder på fiskets område (D6)PropositionenI regeringens proposition 1989/90:123 om fisket sades bl.a.att en successiv anpassning skall ske av prisregleringen ochövrigt statsstöd mot bakgrund av EFTA-överenskommelsen och attEFTA-ländernas ojämlika konkurrensvillkor inom fisket till följdav naturliga förutsättningar inte får förstärkas genomhandelssnedvridande stödåtgärder. uttalade ianslutning härtill bl.a. att den svenska avregleringen bör hållajämna steg med motsvarande process i övriga EFTA-länder. Dessauttalanden och den osäkerhet som råderbeträffande de övriga EFTA-ländernas anpassningsåtgärder och depågående EES-förhandlingarna motiverar att prisregleringen påfisk under /92 anpassas i något långsammare taktän vad som föreslagits av jordbruksnämnden och fiskeristyrelsen.Den totala utgiftsramen för prisregleringen under regleringsåret1991/92 bör minskas med 9milj.kr. Inomutgiftsramen bör 5milj.kr. avsättas för strukturella åtgärderinom fiskeflottan på ostkusten. ochfiskeristyrelsen bör inom ramen för sitt nuvarande uppdrag attutreda vissa frågor rörande fisket lämna närmare förslag tillhur medlen skall användas. Regeringen har tidigare under hösten1990 i en skrivelse till (skr.1990/91:50) förordatatt subventionen i fiskerilånen bör upphöra, vilket innebär attlånen slopas. Subventionen uppgår till knappt 3milj.kr.Fiskerilånen bör sålunda slopas fr.o.m. nästa budgetår.Förslaget ingår som en del i regeringens ambitioner attgenerellt minska det statliga branschstödet. Den föreslagnasänkningen av normpriserna för sill/strömming bör integenomföras . Normpriserna bör fastställas till samma nivå somunder innevarande budgetår, dvs. för stor sill/strömming till3,/kg och för liten sill/strömming till 2,75kr./kg.Normpriser för övriggrupperna bör inte fastställas ifortsättningen eftersom de har haft en mycket snabbprisökningstakt. Vad gäller torsk bör samma system och nivåerfastställas som gäller för innevarande regleringsår.Normkvantiteten för sill bör fastställas till 40000ton motbakgrund av att normpriserna för sill/strömming är oförändrade.Det bör ankomma på regeringen att besluta om ökning avnormkvantiteten vid samtidig minskning av rambeloppen för stödtill foderfisk och statshandelsexport.Procentsatserna för rörliga pristillägg och procentsatsen föröverskottspris bör fastställas på det sätt som föreslagits.Svensk fisk bör få besluta om avsättning av överskotten i sammautsträckning som för närvarande.De regionala pristilläggen och de fasta pristilläggen börfastställas på det sätt som föreslagits. Förslaget om att sänkarambeloppet för stöd till statshandelsexport bör genomföras.Exportstöd för sill från bör inte ges i fortsättningen.Vidare bör rambeloppet för stöd till foderfisk minskas enligtförslaget. Inom ramen 6,5 milj.kr. bör kunna lämnas ett särskiltfraktstöd om högst /kg för foderfisk som utgör bifångstvid konsumtionsfiske i och som levereras tillfiskmjölsfabrik på . Det bör ankomma på regeringenatt besluta om eventuell omfördelning av medel mellanfoderfiskstöd och statshandelsexportstöd. Den centralafiskemyndigheten bör av regeringen kunna bemyndigas att betalaut 70milj.kr. till Svensk fisk för kostnaderna förpristillägg, överskottshantering och Svensk fisks administrationm.m. För utsättning av fisk inkl. fördröjd utsättning av lax böranvisas 6,8 milj.kr.Som framgår av det föregående är regeringen inte nu beredd attta ställning till förslagen rörande de framtida fiskeripolitiskamedlen. Mot bakgrund härav är regeringen inte heller beredd attta ställning till förslaget om användning av medlen tillkonsumentfrämjande åtgärder.MotionernaVänsterpartiet anser att den internationella anpassningen påfiskets område skall från svensk synpunkt ske ömsesidigt och isamma takt i de olika länderna (Jo41 yrkande9). De svenskafiskeriintressena bör enligt inte bytas ut motandra handelsintressen (Jo54 yrkande7). Som villkor förupplåtelse av fiskerättigheter bör enligt motion Jo425 (m)yrkande2 gälla att upplåtelse får ske endast mot erhållande avandra fiskerättigheter. Beträffande tredje landsfiskerättigheter i den f.d. vita zonen måste i träffade avtalalltid finnas ekonomisk balans (yrkande3), och den svenskafiskerinäringen skall ha rätt att konkurrera på lika villkor medomvärlden (yrkande4). Konkurrensneutralitet bör enligtmotionärerna i motion Jo413 (m) råda mellan EFTAs fiskenationer.I motion Jo47 (m) yrkande5 begärs förlängning av nuvarandeprisregleringsavtal att gälla även /92.Motionärerna i motion Jo49 (s) framhåller behovet av stöd föratt bibehålla och utveckla den svenska fiskeflottan och detsvenska yrkesfisket. Eftersom konkurrensvillkoren enligtmotionärerna i motion Jo432 (s) skiljer sig från grannländernasmåste produktionsförutsättningarna, finansieringsvillkoren ochomständigheterna i övrigt för svenskt vattenbruk skyndsamtprövas av regeringen.Enligt motionerna Jo41 (v) yrkande3, Jo45 (fp) yrkande6,Jo47 (m) yrkande1 (delvis), Jo48 (c) (delvis), Jo50 (v)yrkande1, Jo53(c) yrkande1 (delvis), Jo54 (mp) yrkande 2,Jo415 (c) och Jo447 (c) yrkande1 bör de statliga fiskerilånenbibehållas.