bet · GE01KU38 · 1991-05-23 00:00:00 — I motionen hävdas att det i vissakommuner förekommer att minoriteten nekas bordläggning.Motionärerna anser det angeläget att alla förtroendevalda gessamma rätt till rimlig förberedelse- och samrådstid.I motion K51 yrkande 9 av m.fl. (fp)yrkas att beslutar om sådan ändring i regeringensförslag till ny kommunallag att en tredjedel av ledamöterna ikommunala styrelser och nämnder alltid har rätt att fåbordläggning till stånd.I motionen anförs skäl av det slag som anförts i ovanståendemotion. Motionärerna erinrar i sammanhanget om att röstpliktgäller för nämndledamöter vid beslut som innefattarmyndighetsutövning.I motion K59 yrkande 21 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen beslutar att ett ärende skall bordläggas om minst entredjedel av närvarande ledamöter i en nämnd begär det.Motionen i denna del har samma innebörd som de båda föregåendemotionerna.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. I motionerna i förevarandeavsnitt begärs att den föreslagna regeln om att det förbordläggning av ett ärende i nämnd fordras enkel majoritet skallersättas av en minoritetsregel enligt vilken det räcker om minsten tredjedel av de närvarande ledamöterna begär bordläggning.Utskottet, som erinrar om att propositionsförslaget i denna delinte innebär någon ändring av gällande rätt, anser inte att detfinns skäl att på denna punkt frångå förslaget. Med hänvisningtill det anförda tillstyrker utskottet förslaget. Motionerna K48yrkande 10, K51 yrkande 9 och K59 yrkande 21 avstyrks.9.6.3 Protokollet; Delgivning; Reglementen (6 kap. 30--32 §§KL)PropositionenSpecialmotiveringen s. 202.Utskottets bedömningFörslaget i dessa delar tas inte upp i någon av motionerna iärendet. Utskottet tillstyrker förslaget.9.6.4 Delegering av ärenden inom en nämnd; Brukarmedverkan(6kap. 33--38 §§ KL)PropositionenAvsnitt 4.6.8 (s. 101 f.); specialmotiveringen s. 203 f.Nya lagregler om delegering införs som innebäratt det delegeringsbara området utvidgas utom i fråga omärenden om myndighetsutövning mot enskilda,att nämnderna själva får besluta om delegering,att nämnderna själva får besluta om i vilken utsträckningdelegerade beslut skall anmälas,att förvaltningschefer får vidaredelegera till andraanställda,att brådskande ärenden får delegeras.MotionerFörslaget i dessa delar tas upp i sex av motionerna. Dessaredovisas nedan i avsnitten 9.6.4.1--9.6.4.4.LagrådetDetta är en av de delar av förslaget som remitterats tilllagrådet för yttrande. Lagrådet, som påpekat att vissa avparagraferna bör underkastas en redaktionell omarbetning, harföreslagit en ändring av 6 kap. 35 §. Enligtpropositionsförslaget får nämnderna själva besluta i vilkenutsträckning delegerade beslut skall anmälas. Lagrådets förslaginnebär en obligatorisk anmälningsskyldighet. Sistnämnda förslagredovisas nedan under avsnitt 9.6.4.3.9.6.4.16 kap. 33 § KLPropositionenEnligt förslaget i denna del får en nämnd uppdra åt ettutskott, åt en ledamot eller suppleant eller åt en anställd hoskommunen eller att besluta på nämndens vägnar i ettvisst ärende eller viss grupp av ärenden, dock inte i de fallsom avses i 34 §.MotionerI motion K48 yrkande 11 av m.fl. (mp) yrkasatt i stället för regeringens förslag antar följandelydelse av 6 kap. 33 § kommunallagsförslaget:En nämnd får uppdra åt ett utskott, åt en ledamot ellersuppleant eller åt en anställd hos kommunen eller landstingeteller ett särskilt brukarorgan att besluta på nämndensvägnar i ett visst ärende eller viss grupp av ärenden, dock intei fall som avses i 34 §.Enligt motionen krävs det för att brukarinflytandet skallkunna ökas att delegeringsmöjligheterna vidgas till att avsesärskilda brukarorgan såsom styrelsen för en skola eller ettdaghem. Motionärerna anser att uppräkningen i 6 kap. 33 § KL avde organ och personer som en nämnd kan delegera beslutanderättenpå skall kompletteras med "ett särskilt brukarorgan".I motion K57 av och (båda v)yrkas att hos regeringen begär förslag om ändring avkommunallagen för att möjliggöra brukarinflytande genomsjälvförvaltning inom offentlig verksamhet i enlighet med vad imotionen anförts.Motionärerna framhåller att det för att den offentligaverksamheten skall kunna utvecklas krävs att den blir engemensam angelägenhet för alla de människor som är berörda.Motionärerna är kritiska mot att förslaget inte innehåller någonmöjlighet att delegera beslut till grupper av brukare eller tillnågra "brukarsammansatta" organ. I motionen framställs önskemålom att det skall bli möjligt för de politiskt valda delegera beslutanderätten till grupper av brukare ellerbrukarsammansatta organ. Motionärerna hänvisar i sammanhangettill den modell som framtagits av den av regeringen tillsattaungdomskommittén i ett avlämnat betänkande, Ungdom ochmakt (SOU 1991:12).Rapporten (Ds 1991:18) brukarinflytandet!En av stat--kommunberedningen tillsatt arbetsgrupp --Arbetsgruppen för vidgat brukarinflytande -- avgav i februari1991 sin slutrapport (Ds 1991:18) brukarinflytandet! Irapporten erinras om att stat-kommunberedningens uppgifterbehandlades i proposition (1988/89:1) Förlängning och utvidgningav frikommunförsöket. I den propositionen angavs att det enligtregeringens mening var en viktig uppgift att på olika sättunderlätta medborgarnas möjligheter att ta ansvar för och aktivtdelta i det kommunala arbetet. Det framhölls vidare ipropositionen att ett vidgat brukarinflytande utgjorde enbetydelsefull del i det pågående förnyelse- ochutvecklingsarbetet.Arbetsgruppens rapport innehåller en beskrivning av bakgrundenoch motiven till ett vidgat brukarinflytande samt försök tillklargörande definitioner och avgränsningar beträffande begreppoch företeelser på området. Vidare redovisas den faktiskasituationen i kommuner och landsting vad gäller arbetet medbrukarinflytande och de möjligheter som föreligger enligtnuvarande bestämmelser. En genomgång görs av de sektorer inomvilka brukarinflytande är aktuellt. Rapporten avslutas däreftermed en diskussion om hur brukarinflytande kan vidgas och spridassamt arbetsgruppens förslag till åtgärder. Det är arbetsgruppensuppfattning att det är nödvändigt med fortsatta, breda insatserför att vidareutveckla brukarinflytande.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. I motion K48 begärs att denföreslagna bestämmelsen i 6 kap. 33 §, som innehåller de organoch personer till vilka en nämnd kan lämna ettdelegeringsuppdrag, skall kompletteras så att det blir möjligtatt även delegera ärenden till grupper av brukare ellerbrukarsammansatta organ. Utskottet, som erinrar om attpropositionsförslaget i denna del inte innebär någon ändring avgällande rätt, anser inte att det finns skäl att göra den imotionen föreslagna ändringen. Med hänvisning till det anfördatillstyrker utskottet förslaget i här aktuell del. Motion K48yrkande 11 avstyrks.Med anledning av yrkandet i motion K57 om att hosregeringen skall begära förslag om ändring i kommunallagen föratt möjliggöra brukarinflytande får utskottet anföra följande.Utskottet vill erinra om att regeringen i propositionen (s. 19)har angivit att det kan finnas anledning att återkomma tillbrukarfrågorna i annat sammanhang. Enligt vad utskottet erfaritpågår inom ett beredningsarbete i dennafråga, bl.a. med utgångpunkt i dels ungdomskommitténsbetänkande (SOU 1991:12) Ungdom och makt, dels det av ovannämndaarbetsgrupp avlämnade betänkandet (Ds 1991:18) Vidgabrukarinflytandet! Med hänsyn till detta anser utskottet detinte nödvändigt med något tillkännagivande av det slag somförordats i motion K57 varför motionen avstyrks.9.6.4.26 kap. 34 § KLPropositionenEnligt förslaget får följande slag av ärenden inte delegeras.1. ärenden som avser verksamhetens mål, inriktning, omfattningeller kvalitet,2. framställningar eller yttranden till fullmäktige liksomyttranden med anledning av att nämndens eller fullmäktigesbeslut har överklagats,3. ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda, om de ärav principiell beskaffenhet eller annars av större vikt,4. vissa ärenden som anges i särskilda föreskrifter.I motion K49 yrkande 11 av m.fl. (m) yrkasatt klargör gränsen mellan beslut och renverkställighet i enlighet med vad i motionen anförts.I motionen erinras om att flera av remissinstanserna vänt sigmot kommunallagskommitténs resonemang gällande gränserna mellanbeslut och ren verkställighet. Motionärerna hänvisar särskilttill JOs remissvar enligt vilket resonemangen är både "grumligaoch äventyrliga". Enligt motionärerna har de resonemang som JOvänt sig emot tagits med i propositionen. Motionärerna anserinte att bör ställa sig bakom regeringens motiv idenna del.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. Bestämmelserna om delegering avärenden inom en nämnd innebär att den till vilken delegeringensker skall besluta på nämndens vägnar. Från delegering får, påsätt närmare utvecklas i propositionen, skiljas uppdrag attvidta åtgärder som inte innefattar att det skall fattas beslut ilagens mening, utan som endast går ut på att företa vad sombrukar kallas ren verkställighet. I propositionen (s. 204) gesflera exempel på de gränsdragningar som här får göras. Som ovanframgått anser motionärerna i motion K49 inte dessa uttalandentillräckliga utan önskar att ytterligare klargörgränsen mellan beslut och ren verkställighet. Utskottet för sindel finner emellertid inte detta erforderligt utan anser attuppkommande frågor på området får lösas i rättstillämpningen.Med det anförda avstyrker utskottet motion K49 yrkande 11.Förslaget i här aktuell del ger i övrigt utskottet endastanledning föreslå den redaktionella ändring av lagtexten i 6kap. 34§ som framgår av utskottets i bilaga 3 framlagdaförslag.9.6.4.36 kap. 35 § KLPropositionenEnligt den nuvarande kommunallagen skall alla beslut som harfattats med stöd av ett delegeringsuppdrag anmälas tillvederbörande nämnd, som dock har frihet att bestämma på vilketsätt och hur ofta anmälningsskyldigheten skall fullgöras.Enligt propositionsförslaget skall den obligatoriskaanmälningsskyldigheten tas bort. Förslaget föreskriver endastatt nämnderna skall besluta om i vilken utsträckning beslut somhar fattats med stöd av uppdrag enligt 33 § skall anmälas tilldem.Beslut som inte anmälts skall protokollföras särskilt, ombeslutet får överklagas enligt föreskrifterna i 10 kap.MotionI motion K59 yrkande 20 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om lagregleradanmälningsskyldighet av alla delegationsbeslut.Enligt motionen anser i likhet med JO attanmälningsskyldigheten av delegationsbeslut även ifortsättningen bör vara lagreglerad. De vidgade möjligheternatill delegering gör det angeläget att nämndernas grundläggandeansvar för verksamheten klart markeras. En sådananmälningsskyldighet kan enligt motionärerna rimligen inte varasärskilt betungande.Lagrådets yttrandeLagrådets yttrande i denna del har följande innehåll:I 6 kap. 35 § föreslås en uppmjukning av den nuvarandeanmälningsskyldigheten när det gäller beslut som har fattats medstöd av delegeringsuppdrag så att nämnderna själva skall fåbestämma i vilken utsträckning sådan anmälan skall ske. Enligtparagrafens andra stycke skall vidare beslut som inte anmälsprotokollföras särskilt, om beslutet får överklagas enligtföreskrifterna i 10 kap.Lagrådet, som utgår ifrån att det är meningen att justeringenav de särskilt protokollförda besluten fortlöpande skalltillkännages på kommunens eller anslagstavla,ifrågasätter om den föreslagna ordningen är tillräcklig för atttillgodose medborgarnas möjligheter till insyn i den kommunalabeslutsprocessen. Särskilt för en enskild som vill fålagligheten av ett beslut prövad kan förslaget medförasvårigheter att bevaka ett ärende på ett sådant sätt att inteöverklagandetiden går förlorad. Från rättssäkerhetssynpunktfinner lagrådet därför att den nuvarande obligatoriskaanmälningsskyldigheten är att föredra. Lagrådet föreslår att 6kap. 35 § får följande lydelse:Beslut som har fattats med stöd av uppdrag enligt 33 § skallanmälas till nämnderna, som bestämmer i vilken ordning dettaskall ske.Utskottets bedömningLagrådets förslag innebär ett tillgodoseende av de i motionK59 yrkande 20 framförda synpunkterna. Den utformning som 6 kap. 35 § därigenom erhållerframgår av bilaga 3. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att antar den lydelse som detta lagrumerhåller i den som Utskottets förslag i bilagan betecknadelydelsen.9.6.4.46 kap. 36 § KLPropositionenGenom förslaget i denna del ges viss möjlighet att delegerabrådskande ärenden.MotionEnligt motion K50 av () är lagtexten i6 kap. 36 § oklar. Motionären erinrar om att det i 6 kap. 33 §anges att besluten på delegation fattas på nämndens vägnar,något som innebär att ett sådant beslut kan överklagas som ettvanligt nämndbeslut. I 6 kap. 36 §, som innehåller enbestämmelse om att ordföranden får fatta beslut i brådskandefall, anges däremot inte att sådant beslut fattats på nämndensvägnar. Enligt motionen är det alltså oklart om ett sådantbeslut kan överklagas.Utskottets bedömningUtskottet finner med anledning av påpekandet i motion K50 skälatt föreslå den redaktionella ändring av 6 kap. 36 § som framgårav bilaga 3. Med detta förtydligande tillstyrker utskottetförslaget i här aktuell del.9.6.4.56 kap. 37 § KLPropositionenFörslaget i denna del innebär bl.a. följande.Förvaltningschefer får vidaredelegera beslutanderätt till andraanställda. Enligt propositionen ankommer det på kommunerna ochlandstingen att i en arbetsordning eller liknade dokumentbestämma vilka förvaltningschefer som skall ha rätt attvidaredelegera. Det framhålls att sådan rätt normalt endast börtillkomma en person inom en nämnds verksamhetsområde, t.ex. ensocialdirektör eller en fastighetschef. I propositionenframhålls vidare att rätten att vidaredelegera måste utnyttjaspå ett sådant sätt att nämnden alltid har vetskap om vem som harrätt att fatta beslutet. Enligt propositionen är detta viktigtför att nämnden skall kunna utöva sin kontroll av verksamhetenoch återkalla ett sådant uppdrag om behov av detta skulleuppkomma.MotionI motion K59 av m.fl. (v) yrkas att riksdagenavslår 6 kap. 37 § om vidaredelegering i regeringens lagförslag(yrkande 18) samt att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om delegeringdirekt till dem som skall fatta beslut i det delegerade ärendet(yrkande 19).Enligt motionen kan inte godta attförvaltningschefer får vidaredelegera till anställda, eftersomsådan delegering kan leda till oklara ansvarsförhållanden.Motionärerna anser att delegering alltid bör ske direkt till demsom skall fatta beslut i det delegerade ärendet, t.ex.personalgrupper.Utskottets bedömningI motion K59 hävdas att det framlagda förslaget om rätt ivissa fall för förvaltningschef till vidaredelegering kan ledatill oklara ansvarsförhållanden. Utskottet delar inte dennauppfattning. Enligt utskottets mening är förslaget utformat påsådant sätt att det rätt tillämpat inte skall behöva uppkommanågon tveksamhet om vem som bär ansvaret för ett fattat beslut.Utskottet tillstyrker förslaget. Motion K59 yrkandena 18 och 19avstyrks.9.6.4.66 kap. 38 § KLPropositionenBestämmelserna i denna paragraf-- som i sak motsvarar 3 kap.13 a§ nuvarande kommunallag -- syftar till att förstärkabrukarinflytandet när beslut skall fattas. Det kan ske genomatt villkor om brukarmedverkan ställs upp när ärenden delegeras.Paragrafen har följande lydelse.Om en nämnd med stöd av 33 § uppdrar åt en anställd attbesluta på nämndens vägnar, får nämnden uppställa villkor sominnebär att de som utnyttjar nämndens tjänster skall gestillfälle att lägga fram förslag eller att yttra sig, innanbeslut fattas.Nämnden får också föreskriva att en anställd får fatta beslutendast om företrädare för dem som utnyttjar nämndens tjänsterhar tillstyrkt beslutet.MotionerI motion K51 yrkande 8 av m.fl. (fp)yrkas att beslutar om sådan ändring i regeringensförslag till ny kommunallag att reglerna om s.k.brukarinflytande utgår.Enligt motionen är begreppet "brukare" inte avgränsat på ettgodtagbart sätt. Vidare hävdas att rättsverkan av ett beslutfattat tillsammans med "brukare" inte är klarlagd. Motionärernaanser att med hänsyn till de kommunaldemokratiskaprinciper som väglett arbetet med den nya kommunallagen i övrigtbör låta bestämmelserna om brukarinflytande utgå.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. Förslaget i denna del innebäratt de regler om s.k. brukarmedverkan som infördes i dennuvarande kommunallagen genom lagstiftning (prop.1986/87:91, KU 1987/88:23) överförts -- utan någon ändring i sak-- till förevarande paragraf. Utskottet finner inte att vad somanförts i motion K51 ger anledning till någon förändring avdessa regler. Utskottet tillstyrker förslaget. Motion K51yrkande 8 avstyrks.9.6.5 (6 kap. 39--42 §§ KL)PropositionenSpecialmotiveringen s. 206--207.Utskottets bedömningFörslaget i dessa delar tas inte upp i någon av motionerna iärendet. Utskottet tillstyrker förslaget.10. 7 kap. kommunallagen (Medbestämmandeformer)PropositionenAvsnitt 4.7 (s. 106 f.); specialmotiveringen s. 207 f.Innehållet i de nuvarande reglerna i kommunallagen ompartssammansatta organ och närvarorätt för de anställda flyttasöver till den nya lagen och samlas där i förevarande kapitel.Bestämmelserna om partssammansatta organ finns i kapitlets 1--7§§ medan bestämmelserna om närvarorätt för personalföreträdarefinns i de följande paragraferna i detta kapitel, dvs. 8--17 §§.10.1 Partssammansatta organ (7 kap. 1--7 §§ KL)MotionI motion K55 yrkande 10 delvis av m.fl.yrkas att de föreslagna bestämmelserna i 7 kap. 1--7 §§ ompartssammansatta organ skall utgå. Som skäl anges bl.a. attlagstiftningen i fråga endast i begränsad omfattning kommit tillanvändning.I motionen yrkas vidare att "beslutar om sådanaövergångsbestämmande partssammansatta organ" att nu gällanderegler skall gälla så länge kollektiva avtal föreligger(yrkande 11).I motionen anförs i sistnämnda del följande. Med hänsyn tillatt frågorna om partssammansatta organ också är reglerade ikollektivavtal på den kommunala arbetsmarknaden bör enövergångsbestämmelse införas som innebär att äldre bestämmelsergäller så länge kollektivavtal föreligger. Därmed kommer de fåpartssammansatta organ som finns att verka intill dess attkollektivavtalen därom sagts upp. Motionens förslag leder tillföljdändringar i andra bestämmelser som talar ompartssammansatta organ, se bl.a. 3 kap. 6 §.Utskottets bedömningDe föreslagna bestämmelserna om partssammansatta organöverensstämmer med de regler rörande sådana organ som finns inuvarande kommunallag. I motion K55 har yrkats attbestämmelserna skall utgå. Utskottet finner inte att vad somdärvid anförts eller som i övrigt framkommmit i ärendet i dennadel givit utskottet anledning frångå propositionsförslagetsåvitt är i fråga. Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet förslaget. Motion K55 yrkandena 10 delvis och 11avstyrks.10.2 Närvarorätt för personalföreträdare (7 kap. 8--17 §§ KL)PropositionenFörslaget i denna del innebär att innehållet i de nuvarandereglerna i kommunallagen om närvarorätt för personalföreträdareflyttas över till den nya lagen (7 kap. 8--17 §§). Dessabestämmelser innehåller dock i två hänseenden ändringar i sak.Den första nyheten är en inskränkning i fråga om i vilka organsom närvarorätt skall få förekomma. Enligt 8 § andra stycketskall således närvarorätt inte få förekomma i revisionsnämnder,förtroendenämnder, valnämnder och överförmyndarnämnder. Denandra nyheten är en uttrycklig bestämmelse om att en uteblivenkallelse av personalföreträdare inte skall leda till att beslutsom fattas vid sammanträde upphävs.MotionerI motionerna K48 yrkande 12 av m.fl. (mp),K51 yrkande 11 av m.fl. (fp) och K55yrkande 10 delvis av m.fl. (c) yrkas attbestämmelserna om närvarorätt för personalföreträdare utgår.Enligt motionerna innebär lagstiftningen om närvarorätt förpersonalföreträdare att de fackliga organisationerna getts ensärställning som från olika synpunkter är principielltoacceptabel. Motionärerna anser inte att det går att motiveraatt dessa organisationer skall ha en rätt till representation inämnder och styrelser som t.o.m. går längre än rätten för vissapartier som har representanter i fullmäktige. Enligt motionernaK51 och K55 har lagstiftningen vidare medfört en extra ekonomiskbelastning för kommunerna och en ökad byråkrati.På liknande skäl begärs i motion K238 yrkande 2 av SonjaRembo m.fl. (m) att närvarorätten för personalföreträdare ikommunala nämnder skall upphävas.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. Gällande bestämmelser inuvarande kommunallag om närvarorätt för personalföreträdaretillkom genom lagstiftning (prop. 1984/85:200, KU1985/86:3). Utskottet har därefter vid skilda tillfällenavstyrkt motioner vari begärts att bestämmelserna skulleupphävas, varefter följt utskottet. Bestämmelserna harnu -- efter att i två smärre hänseenden ha ändrats -- överförtstill förevarande kapitel i den föreslagna kommunallagen. I de nuaktuella motionerna begärs ånyo att närvarorätten förpersonalföreträdare i kommunala nämnder skall upphävas, varvidåberopas de skäl som tidigare anförts i saken. Utskottet finnerinte att vad som sålunda och i övrigt förekommit ger anledningför att frångå förslaget. Med hänvisning till detanförda får utskottet, som avstyrker motionerna K48 yrkande 12,K51 yrkande 11, K55 yrkande 10 delvis och K238 yrkande 2,tillstyrka förslaget.11. 8 kap. kommunallagen (Ekonomisk förvaltning)PropositionenAvsnitt 4.8 (s. 108 f.), specialmotiveringen s. 210 f.Kommunerna och landstingen föreslås bli skyldiga att upprättatreåriga ekonomiska planer som komplement till de ettårigabudgeterna (4--5 §§). Syftet med en sådan plan är att underlättasådana strukturella åtgärder som kan skapa balans i kommunernasoch landstingens ekonomi.När det gäller frågan om redovisning framhålls det ipropositionen (s. 21) att den pågående utvecklingen mot ökadmålstyrning i den kommunala verksamheten gör att redovisningensroll som uppföljningsinstrument får större betydelse. Därförföreslås ett flertal åtgärder som syftar till att stärkaredovisningen och revisionen. En principiell nyhet är förslagetatt "koncernredovisningar" skall vara obligatoriska (17 § andrastycket). Detta förslag skall, framhålls det i propositionen,ses mot bakgrund av att alltmer verksamhet sker iprivaträttsliga former och att det därför är av stort intressebl.a. för medborgarna att få en fullständig redovisning avkommunernas och landstingens verksamhet.MotionerI motion K55 tas upp en redovisningsfråga, som utskottetåterkommer till nedan under avsnitt 11.2. I övrigt innehållermotionerna i ärendet inte några yrkanden kopplade tillförevarande kapitel.11.1 Mål för den ekonomiska förvaltningen;; Budgetens innehåll; Budgetprocessen;Utgiftsbeslut under budgetåret; Förbud mot pantsättning(8kap. 1--13 §§ KL)PropositionenAvsnitten 4.8.1--8.2; 4.8.4--4.8.5 (s. 108 f.);specialmotiveringen s.210f.Utskottets bedömningFörslaget i dessa delar tas inte upp i någon av motionerna iärendet. Utskottet finner endast anledning till ett påpekande ifråga om den föreslagna bestämmelsen i 8 kap. 3 §, vari angesatt fullmäktige skall meddela närmare föreskrifter ommedelsförvaltningen. Av den diskussion som propositioneninnehåller om kommunernas och landstingens ekonomiskahushållning (s. 110 f.) framgår vilken typ av föreskrifter somkan komma i fråga. Utskottet vill tillägga att sådanaföreskrifter också bör avse placering och upplåning av medel ochäven sådana organisatoriska regleringar som kan vara påkallade.Med detta förtydligande tillstyrker utskottet förslaget i häraktuella delar.11.2 Räkenskapsföring och redovisning (8 kap. 14--23 §§ KL)PropositionenAvsnitt 4.8.8 (s. 120 f.); specialmotiveringen s. 215 f.8 kap. 14--23 §§ innehåller bestämmelser om räkenskapsföringoch redovisning. Enligt 15 § skall styrelsen bestämma när övriganämnder senast till styrelsen skall redovisa sinmedelsförvaltning under föregående budgetår. I 16 § föreskrivsatt styrelsen -- sedan den fått nämndernas redovisningar --skall avsluta räkenskaperna med ett årsbokslut och sammanfattadetta i en årsredovisning.