bet · GE01NU35 · 1991-05-16 00:00:00 — 10 (mp)5. beträffande främjande av utländska investeringar iSverigeatt med bifall till proposition 1990/91:87 avsnitt11 punkt C 4 momenten 1 och 2 och med avslag på motion1990/91:N33 yrkande 8 och motion 1990/91:N298 yrkande 5a) medger att under budgetåren 1991/92 och 1992/93, utöverunder /91 ej disponerade medel, sammanlagt12100000 kr. får användas för att främja utländskainvesteringar i ,b) till Åtgärder för att främja utländska investeringarför /92 under tolfte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,res. 11 (m, fp, c)res. 12 (mp)6. beträffande ömsesidigt ägandeatt avslår motion 1990/91:N255 yrkande 7 och motion1990/91:N351 yrkande 2,res. 13 (m, fp, c, mp)Teknisk utveckling7. beträffande betydelsen av fri forskningatt avslår motion 1990/91:N357 yrkande 13,res. 14 (m, fp, c)res. 15 (mp) motiv.8. beträffande teknikvetenskapliga forskningsrådetatt med bifall till proposition 1990/91:87 avsnitt11 punkt F 4 och med avslag på motion 1990/91:N42 yrkande 37till för budgetåret1991/92 under tolfte huvudtiteln anvisar ett reservationsanslagpå ,res. 16 (mp)9. beträffande europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbeteatt med bifall till proposition 1990/91:87 avsnitt10 moment 8 och avsnitt 11 punkt F 7 och med avslag på motion1990/91:N34 yrkandena 14 och 22 och motion 1990/91:N42 yrkande38dels godkänner de i propositionen (avsnitt 4.3) angivnariktlinjerna för svenskt deltagande i europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbete,dels till Europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbete för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,res. 17 (m)res. 18 (mp)10. beträffande informationsteknologiatt avslår motion 1990/91:N40,res. 19 (v, mp)11. beträffande bioteknikatt avslår motion 1990/91:N32 yrkande 6 och motion1990/91:N45 yrkande 14,res. 20 (c, v)12. beträffande Materialcentrum vid högskolan iFalun--Borlängeatt avslår motion 1990/91:N306,13. beträffande miljöteknikatt avslår motion 1990/91:N42 yrkande 24 och motion1990/91:N45 yrkande 5,res. 21 (v)res. 22 (mp)14. beträffande insatser för ökad vidareförädling iskogsindustrinatt avslår motion 1990/91:N28 yrkandena 1--3 ochmotion 1990/91:N242,res. 23 (v, mp)15. beträffande högre utbildning och forskning rörandeskogsindustrinatt avslår motion 1990/91:N281,16. beträffande kollektiv forskningatt avslår motion 1990/91:N214, motion 1990/91:N327yrkande 1 och motion 1990/91:N355 yrkande 4,res. 24 (c, mp)17. beträffande teknisk provningatt med bifall till proposition 1990/91:87 avsnitt10 momenten 5 och 9dels antar i propositionen framlagt förslag till lag omändring i lagen (1989:164) om kontroll genom teknisk provningoch om mätning,dels godkänner de i propositionen (avsnitt 4.5) angivnariktlinjerna för utseende av provnings- och certifieringsorgan,18. beträffande internationellt standardiseringsarbeteatt avslår motion 1990/91:N36 yrkande 2,19. beträffande Industrifondenatt med anledning av proposition 1990/91:87 avsnitt10 moment 51 och med avslag på motion 1990/91:N34 yrkande 13 ochmotion 1990/91:N45 yrkande 13 godkänner de ändrade riktlinjeroch den minskning av kapitalet för stöd till industrielltutvecklingsarbete genom stiftelsen fonden för industrielltutvecklingsarbete som anges i propositionen (avsnitt 8.2),res. 25 (m)res. 26 (v)res. 27 (mp) motiv.20. beträffande produktutvecklingatt med bifall till proposition 1990/91:87 avsnitt10 moment 52 godkänner det förslag till nytt finansieringssystemsom framläggs i propositionen (avsnitt 8.3),21. beträffande utvärdering av systemet med teknikcheckaratt avslår motion 1990/91:N34 yrkande 15,res. 28 (m, fp)22. beträffande inriktning av statligateknikspridningsåtgärderatt avslår motion 1990/91:N42 yrkande 19,res. 29 (mp)23. beträffande teknikspridningsinsatser i Sjuhäradsbygdenatt avslår motionerna 1990/91:N41 och 1990/91:N279,24. beträffande forskning och utveckling rörande tekniskahjälpmedelatt avslår motion 1990/91:N21,25. beträffande Teknikens husatt avslår motion 1990/91:N307,res. 30 (mp)26. beträffande vissa regionala teknikfrågor ()att avslår motionerna 1990/91:N244 och 1990/91:N286och motion 1990/91:N373 yrkande 2,res. 31 (mp)27. beträffande utvärdering av stöd till tekniskutvecklingatt avslår motion 1990/91:N33 yrkande 12 iifrågavarande del,res. 32 (m, fp, mp)28. beträffande anslag till teknisk forskning ochutvecklingatt med bifall till proposition 1990/91:87 avsnitt11 punkt momenten 1 och 2 och med avslag på motion1990/91:N42 yrkandena 35 och 36 och motion 1990/91:N317 yrkande7 i frågavarande deldels bemyndigar regeringen att i enlighet med vad somanförts i propositionen under /92 ikläda statenekonomiska förpliktelser i samband med stöd till tekniskforskning och utvecklingsarbete m.m. som, inberäknat löpandeavtal och beslut, innebär åtaganden på högst 366000000 kr.under /94, högst . /95 och högst . under budgetåret1995/96,dels till Teknisk forskning och utveckling /92 anvisar ett reservationsanslag på851157000 kr.,res. 33 (mp)Småföretagsutveckling29. beträffande riskkapitalförsörjning ochriskkapitalbolagatt avslår motion 1990/91:N22, motion 1990/91:N45yrkande 3, motion 1990/91:N225 yrkandena 4 och 6, motion1990/91:N227 yrkandena 1--7, det sistnämnda i ifrågavarande del,motion 1990/91:N317 yrkande 6, motion 1990/91:N322 yrkandena 1och 2 och motion 1990/91:N357 yrkande 16,res. 34 (m, fp, c)res. 35 (v)res. 36 (mp)30. beträffande Småföretagsfondenatt avslår motion 1990/91:N225 yrkande 5, motion1990/91:N254 yrkande 1 och motion 1990/91:N323 yrkande 1,res. 37 (m, fp, c)31. beträffande utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhetatt avslår motion 1990/91:N353, motion 1990/91:N355yrkande 1, motion 1990/91:N357 yrkande 15, motion 1990/91:N368yrkande 1 och motion 1990/91:N374,res. 38 (m, fp)res. 39 (c, v, mp)32. beträffande utvecklingsfondernas stöd till kvinnorsföretagandeatt avslår motion 1990/91:N327 yrkande 2 ochmotionerna 1990/91:N328 och 1990/91:N354,res. 40 (m, fp) motiv.res. 41 (c)33. beträffande utvecklingsfondernas stöd till kooperativaföretagatt avslår motion 1990/91:N347 yrkande 2 och motion1990/91:N348 yrkande 2,res. 42 (m, fp) motiv.34. beträffande utvecklingsfond med ekologisk inriktningatt avslår motion 1990/91:N213,res. 43 (mp)35. beträffande Norrlandsfondenatt avslår motion 1990/91:N368 yrkande 2,res. 44 (m, fp)36. beträffande egenföretagares borgensåtagandenatt avslår motion 1990/91:N248,res. 45 (m, fp, c)37. beträffande kapitalförsörjning för kooperativa företagatt avslår motion 1990/91:N42 yrkande 18,res. 46 (m, fp) motiv.res. 47 (mp)38. beträffande utvidgat ägaransvaratt avslår motion 1990/91:N31,res. 48 (mp)39. beträffande forskningsbaserade småföretag ochutvecklingscentra för nya företagatt avslår motion 1990/91:N20 och motion1990/91:N235 yrkande 9,40. beträffande nyetableringslånatt avslår motion 1990/91:N225 yrkande 7 och motion1990/91:N291 yrkande 4,res. 49 (m, fp, c)res. 50 (mp)41. beträffande Centrala hantverksrådetatt avslår motion 1990/91:N216 yrkande 2 och motion1990/91:N336,res. 51 (m, fp, c, mp)42. beträffande främjande av svenskt hantverkatt avslår motion 1990/91:N216 yrkande 1,res. 52 (fp, c, mp)43. beträffande hantverkskonsulenteratt avslår motion 1990/91:N216 yrkande 3,res. 53 (fp, mp)44. beträffande hantverkscentrum i Landskronaatt avslår motion 1990/91:N325,45. beträffande utvärdering av stödet till företagandeatt avslår motion 1990/91:N33 yrkande 12 iifrågavarande del,res. 54 (m, fp)46. beträffande EG-program för småföretagatt avslår motion 1990/91:N32 yrkande 22,res. 55 (c)47. beträffande stöd till kvinnors företagandeatt avslår motion 1990/91:N352 yrkande 5,res. 56 (m, fp) motiv.res. 57 (v)48. beträffande småföretagsutvecklingatt med bifall till proposition 1990/91:87 avsnitt11 punkt B 7 och med avslag på motion 1990/91:N33 yrkande 10,motion 1990/91:N42 yrkande 34, motion 1990/91:N227 yrkande 7 iifrågavarande del, motion 1990/91:N298 yrkande 2 och motion1990/91:N317 yrkande 5 till Småföretagsutveckling /92 under tolfte huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag på ,res. 58 (m)res. 59 (fp)res. 60 (mp)49. beträffande stöd till kooperativ utvecklingatt med bifall till proposition 1990/91:100 bilaga15 punkt H 6 och med avslag på motion 1990/91:N347 yrkande 1 ochmotion 1990/91:N348 yrkande 1 till Stöd till kooperativutveckling för /92 anvisar ettreservationsanslag på ,res. 61 (m, fp) motiv.Ändrad myndighetsstruktur m.m.50. beträffande ändrad myndighetsstrukturatt med bifall till proposition 1990/91 avsnitt 10momenten 54 och 55 och med avslag på motion 1990/91:N32yrkandena 19 och 21, det förra i ifrågavarande del, motion1990/91:N33 yrkande 9, motion 1990/91:N34 yrkandena 16--18,motion 1990/91:N42 yrkandena 22 och 23, motion 1990/91:N45yrkande 16 och motion 1990/91:N357 yrkande 14 beslutardels att en ny myndighet för näringspolitiska frågor skallinrättas ,dels att statens energiverk, statens industriverk ochstyrelsen för teknisk utveckling avvecklas vid utgången av juni1991.res. 62 (m, fp, c)res. 63 (mp)51. beträffande arbetsfördelning mellan den nyanäringspolitiska myndigheten och länsstyrelser resp.utvecklingsfonderatt avslår motion 1990/91:N32 yrkande 20,res. 64 (c, mp)52. beträffande lokalisering av den nya näringspolitiskamyndighetenatt avslår motion 1990/91:N32 yrkande 19 iifrågavarande del, motionerna 1990/91:N35, 1990/91:N37 och1990/91:N299,res. 65 (c)53. beträffande vissa anslagatt med bifall till proposition 1990/91:87 avsnitt11 punkt A6, med anledning av proposition 1990/91:87 avsnitt11 punkt A 7 och med avslag på motion 1990/91:N33 yrkande 11,motion 1990/91:N34 yrkandena 19--21, motion 1990/91:N298 yrkande1 och motion 1990/91:N317 yrkandena 4 och 7, det senare iifrågavarande del,dels till Näringspolitisk myndighet:Förvaltningskostnader för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på ,dels till Näringspolitisk myndighet: Utredningar ochinformation för /92 under tolftehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag på ,res. 66 (m, fp)res. 67 (c)res. 68 (mp)54. beträffande särskilda avvecklingsinsatseratt med bifall till proposition 1990/91:87 avsnitt11 punkt A 8 till Särskilda avvecklingsinsatser /92 under tolfte huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,res. 69 (m, fp, c) motiv.res. 70 (mp) motiv.55. beträffande statens elektriska inspektionatt med bifall till proposition 1990/91:87 avsnitt11 punkt H 4 till /92 under tolfte huvudtiteln anvisar ettramanslag på ,Övriga frågor56. beträffande bilindustrins framtidatt avslår motion 1990/91:N42 yrkandena 21 och 33och motionerna 1990/91:N215 och 1990/91:N243,res. 71 (v, mp)57. beträffande forskningsprogram för utveckling av mermiljövänliga motoreratt avslår motion 1990/91:N56 yrkande 2 iifrågavarande del, motion 1990/91:N60 i ifrågavarande del,motion 1990/91:N370 i ifrågavarande del och motion 1990/91:N377yrkande 1,res. 72 (fp, c, mp)58. beträffande utveckling av elbilenatt avslår motion 1990/90:59 yrkandena 1 och 2, detförra i ifrågavarande del, och motion 1990/91:N282,res. 73 (fp, c, mp)59. beträffande batterier med längre livslängdatt avslår motion 1990/91:N245,60. beträffande utveckling av Alvarmotornatt avslår motion 1990/91:N343,res. 74 (mp)61. beträffande kommission för stålindustrin och miljöriktigråjärnsframställningatt avslår motion 1990/91:N276 yrkandena 1 och 3,res. 75 (v)62. beträffande Bruksinvest ABatt avslår motion 1990/91:N277,63. beträffande utveckling av livsmedelsindustrinatt avslår motion 1990/91:N241,64. beträffande Aspa brukatt avslår motion 1990/91:N338,65. beträffande turistnäringenatt avslår motionerna 1990/91:N27 och 1990/91:N30,66. beträffande livscykelspecifikationer m.m.att avslår motionerna 1990/91:N58, 1990/91:N280,1990/91:N315, 1990/91:N320 och 1990/91:N362,res. 76 (m, fp, c) motiv.res. 77 (v, mp)67. beträffande produktkoncessionatt avslår motion 1990/91:N314,res. 78 (m, fp, c) motiv.res. 79 (mp)68. beträffande produktmärkning om elförbrukning m.m.att avslår motion 1989/90:N463 yrkandena 5 och 6 ochmotion 1990/91:N68 yrkandena 6, 7, 10 och 11,res. 80 (v, mp)69. beträffande företags miljöredovisningaratt avslår motion 1990/91:N366,res. 81 (v, mp)70. beträffande vissa regionala frågoratt riksdagena) avslår motion 1990/91:N29 (län),b) avslår motion 1990/91:N46 yrkandena 1, 3 och 4 (),c) avslår motion 1990/91:N47 yrkandena 1, 2, 4 och 5 ochmotion 1990/91:N290 (),d) avslår motion 1990/91:N23 (),e) avslår motion 1990/91:N43 yrkande 1 (),f) avslår motion 1990/91:N48 (),res. 82 (mp)71. beträffande friregioner i Mälarregionenatt avslår motion 1990/91:N44,72. beträffande EGs Économie Sociale och svensklagstiftningatt avslår motion 1990/91:N269,73. beträffande statliga industrisubventioneratt avslår motion 1990/91:N228,74. beträffande lån till personalkonvertibleratt avslår motion 1990/91:N372 yrkande 6.Stockholm den 16 maj 1991På näringsutskottets vägnarLennart PetterssonNärvarande: (), (fp) (mom.1, 2, 4--6, 9--39, 41--44), (), Per ()(mom. 1, 2, 4--6, 9--39, 41--60), (), Per-OlaEriksson (c), (), Bo Finnkvist (s) (mom.3, 7, 8, 40, 45--74), () (mom. 3, 7, 8,30--74), (), () (mom. 1, 2,4--6, 9--39, 41--44), (), (), LeifMarklund (s), (), () (mom. 3, 7,8, 40, 45--74), () (mom. 3, 7, 8, 40, 45--74),() (mom. 1, 2, 4--6, 9--39, 41--44), LarsAhlström (m) (mom. 3, 7, 8, 40, 45--74), ()(mom. 1, 2, 4--6, 9--39, 41--44), () (mom. 1, 2,4--6, 9--29) och (). Näringspolitikens förutsättningar och inriktning (mom. 1)(fp), Per Westerbeg (m), (),(), () () ochStig () anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås.28 med "Detta riksdagsbeslut" och slutar på s.29 med"berörda delar" bort ha följande lydelse:Utskottets grundsyn på näringspolitikens inriktning ochutformning överensstämmer med den som kommer till uttryck imotionerna från moderata samlingspartiet, folkpartietliberalerna och . Marknadsekonomi är det endaekonomiska system som kan åstadkomma tillväxt,anställningstrygghet och resurser för välståndsutveckling i helalandet. Marknadsekonomin skapar valfrihet, lämnar utrymme förenskilda människors initiativ och ger konsumenterna en starkställning.I en marknadsekonomi är statsmakternas viktigaste roll iförhållande till näringslivet att ange ramar, mål och inriktningför näringspolitiken, dvs. att utforma fasta spelregler.Detaljstyrning och byråkratiska inslag måste elimineras.Det personliga ägandet är en viktig drivkraft för attåstadkomma förnyelse och investeringar i näringslivet. Det ärviktigt att det personliga ägandet breddas och stimuleras.Regeringens politik har lett till att denekonomiska tillväxten har stagnerat. En av statsmakternasviktigaste uppgifter är nu att se till att förutsättningarna förtillväxt i den svenska ekonomin förbättras. Utskottetkonstaterar att regeringen genom propositionen dokumenterar sinoförmåga att klara av denna uppgift.Ekonomisk tillväxt är, vill utskottet betona, en nödvändiggrund för att miljön skall kunna förbättras. är en godmiljö en förutsättning för en gynnsam ekonomisk utveckling ochuthållig tillväxt.Vad som krävs nu är åtgärder på en rad områden.Näringspolitiken måste inriktas på utveckling av ny teknik, nyaföretag, en ökad mångfald och decentralisering. Skattetrycketoch den offentliga utgiftskvoten måste sänkas. På skatteområdetbör förmögenhetsskatten på -- i första hand -- arbetande kapitali företag helt avskaffas. Vidare bör arvs- och gåvoskatternasänkas och omsättningsskatten på aktier avskaffas.En sänkning av skattetrycket får inte innebära attfinanspolitiken försvagas. Snarare är det så att denna politikbör ha en stramare inriktning än . Detta kanåstadkommas om den offentliga utgiftskvoten sänks parallellt medatt skattetrycket sänks. Ett sätt att åstadkomma en sänkning avden offentliga utgiftskvoten är att avreglera den offentligasektorn.Ökad satsning på investeringar i infrastruktur är ocksååtgärder som är tillväxtfrämjande. måstestora satsningar göras på infrastrukturens område i vid mening.Satsningar måste -- i högre grad än som föreslås i propositionen-- göras på förbättrade kommunikationer och på forskning ochutveckling. Genom att statliga företag försäljs, såsomföreslagits av moderata samlingspartiet, liberalernaoch , omvandlas ett passivt statligt ägande varsresurser sedan kan användas för investeringar i infrastruktur.För ett litet land som är en fri handel med omvärldenav avgörande betydelse. bör därför i och på annatsätt verka för ökad och fri handel.Hälften av den svenska exporten går till . Förnäringslivet och den ekonomiska tillväxten är ett svensktdeltagande i den europeiska integrationen av stor betydelse. Ettomfattande är nödvändigt, och bör under år1991 ansöka om medlemskap i deltagande i deteuropeiska samarbetet är av primär betydelse för att välståndoch sysselsättning skall kunna upprätthållas i vårt land.Konkurrensen på olika områden måste stärkas. En effektivkonkurrens förutsätter dels etablerings- och näringsfrihet, delsen effektiv konkurrensbefrämjande politik samt att utländskainvesteringar främjas. Den offentliga sektorn måste avregleras.Med vad som har anförts ansluter sig utskottet tillgrundtankarna i samtliga här aktuella motioner från moderatasamlingspartiet, liberalerna och centerpartiet.Riksdagen bör anmoda regeringen att återkomma med förslag tillutformning av näringspolitiken i enlighet med vad som förordas idessa motioner och som här har redovisats.I konsekvens med det sagda ställer sig utskottet kritiskt tillden syn på näringspolitikens inriktning och utformning somkommer till uttryck i de här aktuella motionerna frånvänsterpartiet och . Dessa motioner avstyrks såledesi aktuella delar.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande näringspolitikens förutsättningar ochinriktningatt med bifall till motion 1990/91:N32 yrkandena1--5 och 16, motion 1990/91:N33 yrkande 1, motion 1990/91:N34yrkandena 1 och 2, motion 1990/91:N225 yrkande 1, motion1990/91:N292 yrkande 1 och motion 1990/91:N357 yrkandena 1--3och med avslag på motion 1990/91:N42 yrkandena 1--5 och 16,motion 1990/91:N45 yrkandena 1 och 4, motion 1990/91:N317yrkande 1 och motion 1990/91:N356 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.2. Näringspolitikens förutsättningar och inriktning (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås.28med "Detta riksdagsbeslut" och slutar på s.29 med"berörda delar" bort ha följande lydelse:Regeringens ekonomiska politik -- den s.k.tredje vägens politik -- har, som sägs i motion1990/91:N45, varit misslyckad. Denna politik syftade till attåstadkomma en högre vinstnivå i än i andra jämförbaraländer. Löneläget har därigenom hamnat under vad som kanbetraktas som ett långsiktigt jämviktsläge.Stora delar av den svenska industrin står nu inför omfattandeomställningsproblem. Återupprättandet av de kostnadsrelationersom rådde före den tredje vägens politik har inneburit att enlång rad av de satsningar som genomfördes under mitten av1980-talet, speciellt inom de arbetsintensiva delarna avtillverkningsindustrin, har blivit olönsamma. Den tredje vägenspolitik har lett till en näringslivsstruktur som inte ärförenlig med full sysselsättning. Det som krävs är enomstrukturering av den svenska industrin.Regeringen har i sitt förslag till utformning och inriktningav näringspolitiken tagit alltför ringa hänsyn till deekologiska betingelserna. Ekonomisk tillväxt är ingetsjälvändamål. Produktion vilken leder till en onödiglyxkonsumtion som baseras på hög energiförbrukning och sommedför att människor och miljö förslits innebär motsatsen tillökad välfärd.I dag finns det en mycket stor insikt om hur allvarligsituationen på miljöområdet är. Denna insikt måste ligga tillgrund inte bara för miljöpolitik i traditionell mening utan ävenför industripolitiken, forskningspolitiken osv. Det behövs enmedveten styrning av näringslivets utveckling motproduktionsmetoder, teknik och material som är skonsamma motmiljön.Tyngdpunkten i svenska företags investeringar förflyttasfortlöpande mot utlandet. Denna utveckling har underlättats avatt valutaregleringen har slopats och att regeringensnäringspolitik ensidigt har inriktats på exportfrämjande ochpräglats av eftergivenhet för EG. Industripolitiken styrs frånden av kapitalet kontrollerade marknaden, vilket har resulterati att investeringar främst görs inom "mogna" branscher. Detkrävs nu en medveten näringspolitik från regeringens sida somkan hejda privatkapitalets äventyrliga transaktioner och somgaranterar framtidsinvesteringar i . Allmännapensionsfonden bör fungera som finansiell bas för en sådanpolitik.Regeringen bör anmodas att utarbeta ett näringspolitisktprogram som beaktar vad utskottet här har anfört. Därmed blirmotionerna 1990/91:N45 (v) och 1990/91:N356 (v) tillgodosedda ihär aktuella delar. Av det sagda följer att utskottet inteansluter sig till de tankegångar och synpunkter som förs fram ide borgerliga motionerna. Dessa avstyrks således. Även de häraktuella motionerna från avstyrks av utskottet,även om de till vissa delar ger uttryck för samstämmighet medutskottet i fråga om krav på att näringspolitiken utformas medhänsyn till ekologiska betingelser.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande näringspolitikens förutsättningar ochinriktningatt med bifall till motion 1990/91:N45 yrkandena 1och 4 och motion 1990/91:N356 yrkande 2 och med avslag på motion1990/91:N32 yrkandena 1--5 och 16, motion 1990/91:N33 yrkande 1,motion 1990/91:N34 yrkandena 1 och 2, motion 1990/91:N42yrkandena 1--5 och 16, motion 1990/91:N225 yrkande 1, motion1990/91:N292 yrkande 1, motion 1990/91:N317 yrkande 1 och motion1990/91:N357 yrkandena 1--3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.3. Näringspolitikens förutsättningar och inriktning (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås.28 med "Detta riksdagsbeslut" och slutar på s. 29 med"berörda delar" bort ha följande lydelse:Propositionen präglas av en okritisk och onyanseradtillväxtfixering. I stället bör, som anförs i miljöpartietspartimotioner 1990/91:N42 och 1990/91:N317, ett ekologisktsynsätt prägla alla politikområden, även näringspolitiken. Dettainnebär att de fyra solidaritetskraven -- solidaritet med djuroch natur, med kommande generationer, med andra folk och medvårt eget folk -- skall vara vägledande för politiken.Den rådande ekonomiska krisen -- som förmodligen är mycketallvarligare än vad regeringen medger -- bottnar delvis i denekologiska krisen. Till följd av det linjära resursutnyttjandesom industrivärlden sedan århundraden ägnar sig åt accelererardenna kris. Närings- och regionalpolitiken måste inriktas på ensträvan bort från detta resursslöseri och en övergång tillförsiktig hushållning med naturresurserna baserad på cirkuläraförlopp. Av detta synsätt följer att såväl negativ som positivtillväxt kan vara önskvärd. På områden som präglas avresursslöseri bör tillväxten vara negativ, medan det på områdensom präglas av cirkulära förlopp och resurssnålhet finns utrymmeför en positiv tillväxt.Kraftfulla åtgärder krävs för att främja resurshushållning ochomställning från linjära förlopp till cirkulära. Härför krävsett investeringsprogram särskilt inom ekologi-, transport- ochkommunikationssektorerna. Ett sådant program kan dessutommotverka arbetslösheten genom att skapa arbete särskilt påindustriorter och i glesbygd.Även vad avser internationalisering och förhållandet till EGintar regeringen en alltför onyanserat positiv attityd. mening nonchalerar man de negativa effekterna --minskad konkurrens, maktkoncentration och därav följandemaktlöshet, alienation, sårbarhet, energislöseri, specialiseringoch stordrift.Näringspolitiken bör bygga på principen om generella åtgärder.Som ett led i detta bör priset på arbete sänkas genom attarbetsgivaravgifterna reduceras, medan priset på energi ochråvaror bör drivas upp genom höjda skatter.Mot bakgrund av det anförda bör anmoda regeringenatt återkomma med ett nytt förslag till näringspolitikkännetecknat av den ekologiska grundsyn som kommer till uttrycki motionerna 1990/91:N42 (mp) och 1990/91:N317 (mp).