bet · GE01FiU22 · 1991-03-21 00:00:00 — Statistikfrågor(prop. 1990/91:100 bil. I detta betänkande behandlar utskottet anslagen tillstatistiska centralbyrån och till folk- och bostadsräkningar.Utskottet tillstyrker anslagen i propositionen.I betänkandet behandlas 23 motioner om bl.a. statistiskacentralbyråns (SCB) partisympatiundersökningar, företagensuppgiftslämnande, om krav på tioåriga intervall i folk- ochbostadsräkningarna och om en utvidgad statistikproduktion inomen mängd områden.SCBs partisympatiundersökningar bör enligt förslag ipropositionen läggas ned. I fem motioner från företrädare försocialdemokraterna, liberalerna, ochvänsterpartiet föreslås att dessa undersökningar skall fortsättai samma omfattning som . Utskottet biträder dettaförslag och avstyrker således förslaget i propositionen.Övriga motioner avstyrks av utskottet.Till betänkandet har fogats 12 reservationer.InledningI betänkandet behandlar utskottetdels proposition 1990/91:100 bilaga 15 ,i vad avser Litt. C Statistik, förvaltning m.m.punkterna C 2, C 3 och C 15,dels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1990/91:Fi211, 1990/91:Fi214, 1990/91:Fi218,1990/91:Fi401, 1990/91:Fi402, 1990/91:Fi403,1990/91:Fi407, 1990/91:Fi408, 1990/91:Fi410,1990/91:Fi411, 1990/91:Fi412, 1990/91:Fi413,1990/91:Fi416, 1990/91:Fi418, 1990/91:Fi419,1990/91:Fi420, 1990/91:Fi422, 1990/91:Fi425,1990/91:Fi426, 1990/91:Fi427, 1990/91:Fi510,1990/91:Fi605 yrkande 2 och 1990/91:Fi704yrkande 1.TRETTONDE HUVUDTITELN Regeringen föreslår i proposition 1990/91:100 bilaga 15()dels under punkt C 2 (s. 33--37)att till : Statistik,register och prognoser för /92 anvisar ettramanslag på ,dels under punkt C 3 (s. 37--38)att till Statistiska centralbyrån:Uppdragsverksamhet för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,dels under punkt C 15 (s. 47)att till Folk- och bostadsräkningar för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på . Nationalräkenskaper och tillväxtbegrepp1990/91:Fi211 av m.fl. (c) vari yrkas1. att hos regeringen begär attmiljöräkenskapsutredningen får tilläggsdirektiv om en analys aveffekterna av en grön BNP i enlighet med vad i motionen anförts.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Jo749.1990/91:Fi214 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ett alternativt ekonomiskttänkande inom statsförvaltningen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att ett alternativt tänkandeinförs i ekonomiutbildningen på alla nivåer.1990/91:Fi408 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att medanledning av kommande generationers möjlighet till överlevnadett nytt beräkningssätt för BNP införs i vilket ävenmiljöförstöringen inräknas.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So226.Det obetalda arbetet i nationalräkenskaperna1990/91:Fi426 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen begär att regeringen tar fram mått påhushållsproduktionens samhällsekonomiska värde som komplementtill det traditionella BNP-måttet.1990/91:Fi427 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att värdet av det obetalda arbetet tas medi nationalräkenskaperna.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A812.Alternativa långtidsutredningar1990/91:Fi218 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om utarbetande avalternativa långtidsutredningar på sätt som i motionen anförts.Förbättrad miljöstatistik1990/91:Fi211 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en förbättrad miljöstatistik.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Jo749.Fördelningspolitiska studier1990/91:Fi422 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av statistik, forskning, studier ochdebatt kring fördelningspolitik och inkomstfördelning.Konsumentprisindex1990/91:Fi411 av m.fl.(m,s,fp,c,v,mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omexkludering av tobakspriser i prisindex.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So236.1990/91:Fi412 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tobak inte skall vara inkluderad iprisindex för att inte prishöjningar skall varainflationsdrivande.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So238.1990/91:Fi418 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett från tobakspriserna rensatkonsumentprisindex.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So473.Statistik över kooperativ verksamhet1990/91:Fi419 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kooperativ statistik.Företagens uppgiftslämnande1990/91:Fi510 av m.fl. (fp,m,c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en precisering i lagar och förordningar avde uppgifter myndigheter har rätt att samla in.1990/91:Fi605 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om byråkrati och krångel.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N291.1990/91:Fi704 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående myndigheters krav påuppgiftslämnande från företag.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N254.Statistiska centralbyråns medelstilldelning ochpartisympatiundersökningarna1990/91:Fi402 av tredje vice talman och () vari yrkas1. att beslutar att SCBs undersökningar avväljarsympatierna skall fortsätta,2. att anvisar 3 milj.kr. för genomförandet avväljarundersökningar under nästkommande budgetår.1990/91:Fi403 av och () vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av fortsattaväljarundersökningar i SCBs regi.1990/91:Fi410 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom anslaget till förpartisympatiundersökningar.1990/91:Fi413 av () vari yrkas att riksdagenvid anvisning av medel till SCB (bil. 15 anslag C 2) avvisarförslaget om nedläggning av partisympatiundersökningarna.1990/91:Fi416 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen under anslaget C 2. Statistiska centralbyrån:Statistik, register och prognoser för /92 anslår421 442 000 kr.1990/91:Fi425 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om SCBs partisympatiundersökningar.Omlokalisering av SCBs verksamhet i till Örebro1990/91:Fi407 av och (c,v)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utlokalisering av SCB frånStockholm till Örebro.1990/91:Fi420 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning om förutsättningarna för attflytta hela till Örebro.Folk- och bostadsräkningar1990/91:Fi401 av m.fl. (m) vari yrkas1. att uttalar att folk- och bostadsräkningar inteskall genomföras oftare än ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hänsynen till den enskildes integritet vidfolk- och bostadsräkningar.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:K216. Inriktningen av () verksamhetDen treårsram och allmänna inriktning av SCBs verksamhet förbudgetåren 1990/91--1992/93 som presenterades ibudgetpropositionen 1990 (bil. 15 s. 34 f.) ligger till grundför anslagsberäkningarna för /92. I de fallförslag till utökningar förekommer har också enfinansieringslösning presenterats.I föregående års budgetproposition aviserades en översyn avden beslutsmodell som tillämpas för statistiken. En särskildutredare har tillsatts (dir. 1990:68) för att ge statistikensanvändare ett större inflytande över statistikens inriktning ochinnehåll, göra styrning och finansiering mer effektiv ochklargöra förutsättningarna för den statligastatistikproduktionen. Utredaren skall ha avslutat sitt arbetesenast . Utredningens förslag bör komma attinnebära minskade kostnader för den statliga statistiken.En försöksverksamhet med förändrad finansieringsmodell förinvesteringar i viss ADB- och kommunikationsutrustninginitierades /91. SCB ingår i den pågåendeförsöksverksamheten. För investeringar i ADB-utrustning beräknasSCB för /92 ta upp ett lån i på7200000kr.För inredning och utrustning m.m. av till- och ombyggnaden avSCBs hus i har regeringen fastställt en planeringsram om46000000kr. För /92 har beräknats35280000kr. på anslaget.I propositionen föreslås att SCB för nästa budgetår anvisasett ramanslag under C 2. : Statistik,register och prognoser på 431442000kr. Detta motsvarar deni föregående års budgetproposition lagda planen för andra året iden treåriga budgetramen efter prisomräkning och efter detillägg och neddragningar som föreslagits i budgetpropositionen.Utöver anslagen till SCB och hithörande motion behandlas i detföljande 18 motioner i vilka framläggs förslag till utvidgningareller förbättringar av nuvarande statistikproduktion. Vidarebehandlas tre motioner där åtgärder föreslås för att begränsauppgiftslämnandet och två motioner om utlokalisering av SCBshela verksamhet till Örebro.Utskottet tolkar de krav på en utvidgning avstatistikproduktionen som förs fram i här aktuella motioner så,att motionärerna vill att den begärda statistiken skallfinansieras över SCBs anslag C2. Allmänt kan sägas att det mednågra få undantag inte föreligger några svårlösbara statistiskaeller tekniska hinder att ta fram den i motionerna efterfrågadestatistiken. Det bör därför nämnas att möjligheter finns förorganisationer eller företag att om så önskas från SCB motersättning beställa dessa uppgifter.Nationalräkenskaper och tillväxtbegreppI motionerna Fi211 yrkande 1 av m.fl. (c),Fi214 av m.fl. (s) och Fi408 av IngerSchörling m.fl. (mp) krävs att ett nytt beräkningssätt förvärdet av vår samlade produktion, bruttonationalprodukten (BNP),införs. I motion Fi214 anförs att materiell tillväxt inte fårvara det enda eftersträvansvärda målet. En kvalitativ dimensionmåste tillföras BNP. En "grön" BNP, sägs det i motion Fi211,måste vara utgångspunkten för att mäta en uthållig utveckling.En "grön" BNP-definition måste uppfylla följande kriterier.Begreppet skall vara absolut.Det skall syfta till uthållig samhällsutveckling.Det skall vara enhetligt och innehålla så få undantag sommöjligt.I motion Fi211 föreslås att miljöräkenskapsutredningen (dir.1990:31) ges tilläggsdirektiv av denna innebörd.Enligt utskottets mening är det svårt att få en klar bild avvilka specifika krav motionärerna ställer på ett nyttBNP-begrepp. Utskottet gör den tolkningen att de frågor rörandeett utvidgat BNP-begrepp som tas upp i här aktuella motionerkommer att behandlas av miljöräkenskapsutredningen. Utredningenkommer senare i vår att redovisa resultatet av sitt arbete.Utskottet vill emellertid betona att utredningens uppgift attange riktlinjerna för ett nytt system för naturresurs- ochmiljöräkenskaper inte innebär att de hittillsvarandenationalräkenskaperna skall ersättas av ett nytt system. Ensådan omläggning av de nuvarande nationalräkenskaperna ärnämligen inte förenlig med FNs rekommendationer för System ofNational Accounts (SNA). Det skulle dessutom göra det omöjligtatt utnyttja räkenskaperna inom ett flertal av de nuvarandeanvändningsområdena. Miljöräkenskaperna kommer i stället attutföras som kompletterande beräkningar eller satelliträkenskaper(satellite accounts). För att möjliggöra jämförelser ochsamkörning med uppgifter ur nationalräkenskaperna är det av storvikt att satelliträkenskaperna så långt möjligt tillämpar sammadefinitioner, näringsgrensindelning och konton som SNA.Med det anförda avstyrks motionerna Fi211 yrkande 1, Fi214 ochFi408.Det obetalda arbetet i nationalräkenskapernaI motionerna Fi426 av m.fl. (v) ochFi427 av och (båda c) anförsatt det är hög tid att mäta och värdera det obetalda arbetet.Kvinnornas bidrag till välfärden måste synliggöras. I motionFi427 understryks vikten av att tidsanvändningsstudier görs föratt få ett bra underlag att mäta det obetalda arbetet.Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionen attdet obetalda arbetet, som i stor utsträckning utförs av kvinnor,måste göras synligt. Tidsanvändningsstudier, som genomförs avSCB, är ett nödvändigt underlag för att bl.a. analyserafördelningen av betalt och obetalt arbete mellan kvinnor och mänoch för att studera den ekonomiska betydelsen av arbetet ihemmet. Genom att mäta omfattningen av det obetalda arbetet blirdet också möjligt att studera förskjutningar mellan den formellaoch informella ekonomin. I motsats till vad som framhålls imotionerna anser emellertid utskottet att den primäraanvändningen av tidsanvändningsstudier är att analysera härangivna frågeställningar. En utvidgad redovisning i enlighet medvad som förordas i motionerna blir på grund av svårigheterna attvärdera det obetalda arbetet i kronor mycket svårtolkad.Som utskottet ser det innebär SCBs pågående arbete medtidsanvändningsstudier att yrkandena i motionerna Fi426 ochFi427 i stort är tillgodosedda. Motionerna avstyrks sålunda.Alternativa långtidsutredningarI motion Fi218 av m.fl. (mp) föreslås attresurser skall avsättas i kommande långtidsutredningar för attutarbeta ett eller flera alternativa scenarier där radikalamiljömål sätts i första rummet även om detta skulle medföra enlägre ekonomisk tillväxt i traditionell mening. Dessa alternativskall vara konsistenta och liksom långtidsutredningenstraditionella scenarier belysa konsekvenserna på de flestaviktigare områden av betydelse för samhällsekonomin. Vidutarbetandet av alternativen bör berörda myndigheter bidra påsamma sätt som . Dessutom bör oberoende forskare, även"alternativforskare", anlitas för arbetet. Innan nästalångtidsbudgetarbete påbörjas bör ett brett rådslag med bl.a. depolitiska partierna ske för att lägga fast förutsättningarnasamt för att ange riktlinjer för vilka alternativscenarier sombör tas fram.Som ett försök att belysa hur ett alternativ skulle kunna seut presenteras i en bilaga till motionen en skiss till ettalternativt utvecklingsscenario till Långtidsutredning 90(LU90).Detta scenario innebär bl.a.:Den ekonomiska tillväxten antas uppgå till per år.Energiförbrukningen antas minska med ca 2 %per år. Detta medger avveckling av kärnkraften och påbörjande avkoldioxidreduktion.Arbetstiden förutsätts minska till 35 timmars arbetsvecka år2000.Av de beräkningar som redovisas i den nämnda bilagan framgåratt genom neddragningen i energiförbrukningen kan kärnkraftenvara avvecklad som en viss minskning kan skeav koldioxidutsläppen. I redovisningen av dettautvecklingsscenario ges också en belysning av de problem somuppkommer i ekonomin om den långsiktiga tillväxten inte tillåtsatt överstiga . Bl.a. framhålls att en omstrukturering avde offentliga välfärdssystemen blir nödvändig eftersomskatteinkomsterna inte räcker till för att finansiera enfortsatt tillväxt i dessa system. Den privata varukonsumtionenkan inte heller tillåtas fortsätta att öka med ,vilket innebär att några reallöneökningar inte är möjliga. Sommotionärerna ser det är emellertid inte detta någon nackdel,eftersom en sådan konsumtionsökning innebär en oacceptabelresursförbrukning och miljöförslitning. I bilagan förutsättsäven att handelsbalansen fortsätter att utvecklas positivt. Detbehövs, sägs det i motionen, bl.a. för att under 1990-taletminska skuld till utlandet, klara åtaganden inomu-hjälp och miljöhjälp till andra länder. Som framhålls ibilagan till motionen har problemen med utrikeshandeln intenärmare studerats men antagandet har gjorts att såväl import somexport ligger på en klart lägre nivå i detta alternativ jämförtmed LU90.Utskottet är av samma mening som motionärerna att det ärviktigt att alternativa utvecklingsscenarier redovisas ilångtidsutredningarna. När det gäller vilken effekt olikaantaganden om mål för miljöpolitiken får på tillväxten iekonomin så har detta också redovisats i LU90.Inom ramen för långtidsutredningens arbete har en studiegenomförts (Tillväxt och miljö -- en studie av målkonflikter,bilaga 9 till LU90) som belyser de målkonflikter som kanuppkomma mellan ekonomisk tillväxt och strävandena att uppnå engod miljö. Syftet med denna studie var att undersöka om detföreligger en målkonflikt i den långsiktiga ekonomiska politikeni , dvs. om en viss uppsättning miljöpolitiska mål ärförenlig med en BNP-tillväxt på . Därvid harförutsatts att de omvärldsförutsättningar som gäller för LU90i övrigt också är giltiga för detta alternativ. De uppställdamiljöpolitiska målen är också i stora drag desamma som anges imotion Fi218. De i utredningen redovisade resultaten tyder påatt det inte går att uppnå en tillväxt i BNP på om deangivna miljöpolitiska målen skall uppfyllas. Även omosäkerheten om den exakta tillväxten i och utvecklingen påsektornivå är stor, är detta, enligt utredaren, en mycket säkerslutsats. En allmän värdering av vilka anpassningskostnader somkan uppstå och de ekonomisk-politiska reaktionerna på dessabidrar till att förstärka denna slutsats.De slutsatser som kan dras av den studie som redovisas iLU90s bilaga 9 i vad avser konflikten mellan ekonomisktillväxt och de uppställda miljömålen strider inte mot deslutsatser som redovisas i motion Fi218.I motion Fi218 föreslås vidare att de politiska partiernainför nästa långtidsutredning bör medverka vid fastställandet avde alternativscenarier som skall studeras i nästalångtidsutredning.Utskottet vill i detta sammanhang framhålla attlångtidsutredningarna är en tjänstemannaprodukt som utarbetasinom . Dessa utredningar är ett viktigtunderlag för regeringens ekonomiska politik. Regeringenredovisar sitt ställningstagande i en särskild proposition tillriksdagen. Utskottet finner det mot denna bakgrund naturligt attdet är regeringen som skall ange de ämnesområden som skallbelysas i en långtidsutredning. Utskottet anser sålunda inte attlångtidsutredningarnas status bör ändras.Mot bakgrund av vad utskottet här anfört avstyrks motionFi218.Förbättrad miljöstatistikI motion Fi211 yrkande 2 av m.fl. (c)konstateras att när det gäller utsläpp via de produkter somproduceras i vårt samhälle är kontrollen, mätningarna ochstatistiken näst intill obefintliga. Ett annat problem meddagens miljöstatistik är enligt motionärerna att merparten avalla data har brutits ur sitt sammanhang. Denna fragmentering avverkligheten innebär att beslutsunderlaget är spritt på ettflertal statliga verk och institutioner. Motionärerna anser motdenna bakgrund att hos regeringen måste begära förslagtill en förbättrad miljöstatistik, som åskådliggör omfattningenav utsläppen via produkterna och miljösituationen i sin helhet.Utskottet vill med anledning av motion Fi211 anföra följande.Motionärerna tar upp viktiga aspekter på dagens miljöstatistik.Kemikaliestatistiken är klart otillräcklig.Kemikalieinspektionen (KemI) och SCB har därför påbörjat ettsamarbete innebärande en utveckling av statistiken överkemikalier som återfinns i olika produkter. Delvis kan KemIsproduktregister därvid nyttjas, men man behöver ocksåkomplettera med andra datainsamlingar. görs försök medinsamling av uppgifter rörande ett antal hälso- och miljöfarligakemikalier med hjälp av SCBs industristatistik, vilket är ettuppdrag till SCB från kemikalieinspektionen. SCB och KemIdiskuterar också möjligheten att göra en särskild studie omanvändningen av kemikalier i textilindustrin.Det kan tilläggas att den tidigare nämndamiljöräkenskapsutredningen undersöker möjligheterna av attutveckla s.k. produktflödesanalyser över vissa riskkemikalier.Dessa produktanalyser kan liknas vid nationalräkenskapernasinput-output-tabeller.Arbetet med att ta fram statistik av den omfattning sommotionärerna efterfrågar är emellertid resurskrävande. En del avde medel som föreslås för kemikalieinspektionen under punktenSärskilda undersökningar i prop. 1990/91:90 En god livsmiljö(s.493) kommer att kunna utnyttjas för en förbättring avmiljöstatistiken.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi211 yrkande 2.Fördelningspolitiska studierI motion Fi422 av m.fl. (s) anförs att detföreligger ett stort behov av statistik, forskning och studierom fördelningspolitiska frågor som underlag för denfördelningspolitiska debatten. Motionärerna är oroade av att SCBpå grund av resursbrist haft svårt att redovisaoch publicera angelägen statistik inom detta område.Som nämns i motionen publicerar SCB regelbundet undersökningarav levnadsförhållanden (). Vidare kan nämnas att enutvärdering av skatteomläggningens fördelningseffekter pågår. Ifebruari innevarande år har Ekonomiska Rådet i sin årsbok(Välfärd och välfärdsmätning) inom det ämnesområde som motionenbehandlar presenterat olika uppsatser. Bland övrigaforskningsinstitutioner som arbetar inom de områden sommotionärerna åsyftar kan nämnas universitet.Som utskottet ser det är det inte motiverat attanslå ytterligare medel till de ändamål som nämns i motionen.Utskottet avstyrker därför motion Fi422.KonsumentprisindexI tre motioner tar man upp frågan om konsumentprisindex (KPI)konstruktion. I motionerna Fi411 av . (m,s,fp,c,v,mp), Fi412 av . (mp) och Fi418 av och (båda c) föreslås ett särskilt KPI som rensats fråntobaksprisernas utveckling. I motion Fi418 framhålls att ettrensat index kan publiceras jämsides med har tidigare, , , våren1989 och , behandlat motioner med liknande innehållsom i här berörda motioner.Utskottet vill kraftigt understryka att sammansättningen avKPI måste styras av vad de svenska hushållen faktiskt konsumeraroch av vad SCBs nationalräkenskaper definierar som konsumtion.Sammansättningen av vilka varor som skall ingå i indexenomprövas löpande av . Detovillkorliga kravet att kunna göra jämförelser avprisutvecklingen mellan olika länder innebär att nämnden i sittöversynsarbete måste följa den internationella överenskommelsesom ger en övergripande definition av KPI (ILO-RecommendationNo.170).Utskottet avstyrker med det anförda här aktuella motioner.Statistik över kooperativ verksamhetI motion Fi419 av m.fl. (s) anförs attbehovet av en väl utvecklad kooperativ statistik harunderstrukits genom de senaste årens kooperativa lösningar inomen rad olika samhällsområden. Enligt motionärerna föreligger detett behov av en systematiskt uppbyggd faktasammanställning överkooperativ verksamhet. I motionen framhålls att EG-kommissionenunder har publicerat rapporter som berör utvecklingenav de s.k. social-ekonomiska företagsformerna. I samband därmedhar man också aktualiserat frågan om kooperativ statistik.Utskottet behandlade en motion med delvismotsvarande innehåll. Utskottet konstaterade därvid att SCBt.o.m. redovisade omsättningsstatistik för detaljhandelnfördelad på bl.a. konsumentkooperativ handel. Därefter redovisasomsättningsstatistiken enligt en ny internationellt anpassadbranschkod. I den årliga företagsstatistiken redovisas i ettsärskilt appendix företag med minst 50 anställda efterägarkategori, bl.a. konsumentkooperativa företag ochproducentkooperativa företag fördelade branschvis. Fram t.o.m.år 1967 redovisades vidare viss statistik rörande kooperationeni en särskild publikation som finansierades bl.a. av . Publikationen lades ned när förbundet upphörde medsitt stöd.De krav på en kooperativ statistik som ställs i motioneninnebär bl.a. att näringslivet skall kunna beskrivas ochuppdelas efter ägarkategori. kan detta ske förföretag med minst 20 anställda. Denna storleksavgränsning medföremellertid att nya intressanta kooperativa aktiviteter som nämnsi motionen -- t.ex. föräldrakooperativa daghem och löntagarägdaföretag -- inte kan belysas. För att avhjälpa denna bristbehöver dels nya register byggas upp, dels statistikinsamlinggenomföras för aktuella kategorier av företag. Kostnaden för atti statistiken kunna redovisa företag med mindre än 20 anställdaenligt vad som ovan anförts kan beräknas till ca 0,2milj.kr.per år.Kostnaderna för att redovisa kooperativ statistik ialla de avseenden som efterfrågas i motionen är betydande.