bet · GE01JuU11 · 1991-02-19 00:00:00 — 1990/91JuU11SkrivelseI skrivelse 1990/91:73 har regeringen() till överlämnat enredogörelse för tillämpningen av lagen (1989:530) om åtgärderför att förebygga våldsdåd med internationell bakgrund(terroristlagen) -- den 30 juni1990. 1990/91:Ju19 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attsådan ändring av terroristlagen bör ske att ärenden enligt dennalag skall handläggas av allmän domstol,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att beskrivningen av vad som betecknas somterroristaktiviteter i måste göras mot bakgrund av denfaktiska situationen i landet.1990/91:Ju20 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ett nytt nationellt program motterrorism. BakgrundSärskilda regler i syfte att bekämpa internationell terrorisminfördes i svensk lagstiftning genom lagen (1973:162) omsärskilda åtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd medinternationell bakgrund. Lagen hade det primära syftet att göradet möjligt att hindra presumtiva terrorister från att komma ini eller stanna kvar i . syftade bestämmelsernatill att skapa möjlighet till särskild kontroll i de fall dåsådana utlänningar av humanitära skäl ändå måste beredas enfristad här i landet. Lagen var tidsbegränsad.År 1975 införlivades huvuddelen av lagens bestämmelser med dendå gällande utlänningslagen (1954:193). fick reglernaom telefonavlyssning och vissa andra tvångsåtgärder bilda ensärskild lag, lagen (1975:1360) om tvångsåtgärder ispaningssyfte i vissa fall, den s.k. spaningslagen. Lagen, somvar tidsbegränsad, gavs genom successiva beslut fortsattgiltighet till den 1 juli 1989.1954 års utlänningslag ersattes av en ny lag tillvilken terroristbestämmelserna överfördes med i stort settoförändrat sakligt innehåll. Denna lag har från och med den 1juli 1989 ersatts av utlänningslagen (1989:529). brötsterroristbestämmelserna ut och bildar, tillsammans medspaningslagens bestämmelser, den nu gällande lagen (1989:530) omåtgärder för att förebygga våldsdåd med internationell bakgrund(terroristlagen). Lagen trädde i kraft ;upphörde spaningslagen att gälla (prop. 1988/89:86,SfU19 och 22, rskr. 325; jfr 1988/89:JuU25).Regeringen har till lämnat redovisning förtillämpningen av de aktuella bestämmelserna (se 1989/90:JuU21 s.2 och där gjorda hänvisningar). Den nu ifrågavarande skrivelsenavser tillämpningen -- den 30 juni1990.Gällande ordningTerroristbestämmelserna ger möjlighet att under speciellaförutsättningar ingripa med åtgärder som syftar till att minskariskerna för att våldsdåd utförs i av internationelltförgrenade terroristorganisationer.I första hand är det fråga om möjligheter att från Sverigeavvisa eller utvisa en utlänning som bedöms vara presumtivterrorist. För de mycket speciella fall då utlänningen trotsbeslut om avlägsnande tillåtits stanna i landet finns regler omvillkor för utlänningens vistelse här och om viss kontroll ochövervakning av honom.Enligt den gällande terroristlagen skallen utlänning avvisas vid ankomsten till eller, om hanredan uppehåller sig här, utvisas om två förutsättningar äruppfyllda. För det första skall det finnas grundad anledning attanta att han tillhör eller verkar för en sådan organisationeller grupp som, med hänsyn till vad som är känt om dessverksamhet, kan befaras utanför sitt hemland använda våld, hoteller tvång för politiska syften och därvid begå sådanahandlingar här i landet -- organisationsrekvisitet. För detandra skall det, med hänsyn till vad som är känt om utlänningenstidigare verksamhet eller i övrigt, föreligga fara för att hanhär i landet medverkar till att använda våld, hot eller tvångför politiska syften -- det personliga rekvisitet. Beslut omavvisning eller utvisning meddelas av regeringen.En förutsättning för att den som av regeringen har bedömtsvara terrorist skall kunna avlägsnas ur landet är dock att detinte föreligger något hinder enligt 8 kap. 1--4 §§utlänningslagen (1989:529) att verkställa beslutet om avvisningeller utvisning. Om så är fallet -- eller om beslutet av någonannan särskild anledning inte bör verkställas -- skallregeringen förordna att verkställighet tills vidare inte får ske(inhibition). Avvisnings- eller utvisningsbeslutet samtförordnandet om inhibition skall prövas på nytt när det finnsskäl därtill. Har ett beslut om avvisning eller utvisninginhiberats får regeringen, som antytts, besluta ominskränkningar och villkor i fråga om utlänningens vistelseort,byte av bostad och anställning samt anmälningsplikt. Det ärföreskrifter i fråga om vistelseort m.m. som allmänt kommit attkallas "kommunarrest".För handläggningen av ärenden av de slag som nämnts finnsdetaljerade bestämmelser.En sådan utlänning som det här gäller kan under sin vistelse ilandet bli föremål för viss kontroll och övervakning, t.ex. kanpolisen besluta om husrannsakan och domstol besluta om hemligteleavlyssning.Lagstiftningen innehåller vidare bl.a. straffbestämmelser förden som bryter mot sådana av regeringen meddelade föreskrifterom vistelseort och anmälningsskyldighet m.m. som nämnts.Översyn av terroristbestämmelsernaTerroristlagstiftningen har setts över av enparlamentariskt tillsatt kommitté --terroristlagstiftningskommittén. Översynen har avsett bådereglernas effektivitet som ett skydd mot terrorismen ochmöjligheterna att förena dem med en högre grad av rättssäkerhet.Uppdraget har redovisats i betänkandet (SOU 1989:104)Terroristlagstiftningen. Betänkandet, som innehåller bl.a.förslag till en lag om särskild kontroll av utlänningar, harremissbehandlats. En proposition i ämnet är aviserad tillinnevarande riksmöte.Regeringens skrivelseAv den vid regeringens skrivelse fogade redogörelsen framgårbl.a. följande.Inga terrordåd hänförliga till begreppet internationellterrorism har inträffat i under redovisningsperioden.Regeringen har utvisat en person (palestinier)med stöd av terroristlagen. En annan person aktualiseradessamtidigt, men lämnade frivilligt varför ärendetavskrevs.De särskilda möjligheterna till hemlig teleavlyssning m.m.,som efter tillstånd av rätten kan företas med stöd avterroristlagen, har inte använts.År 1984 beslutade regeringen med stöd av 47 § utlänningslagen(1980:376) att nio turkiska medborgare, medlemmar av Kurdistansarbetarparti (PKK), skulle utvisas ur . Eftersomverkställighetshinder ansågs föreligga beslöt regeringen attutvisningsbesluten tills vidare inte skulle verkställas.Regeringen föreskrev vidare att sådana inskränkningar som avsågsi 48 § första stycket samma lag skulle gälla för samtliga.Regeringen har genom beslut upphävtutvisningarna beträffande två av de turkiska medborgarna ochsamtidigt mildrat inskränkningarna för två andra. Fyra av deturkiska medborgarna som hade erhållit föreskrifter omvistelseort har under den nu aktuella perioden överträttföreskrifterna. Också anmälningsplikten har vid upprepadetillfällen åsidosatts. Säkerhetspolisen har vid två tillfällenmedgivit undantag från föreskrifterna.Genom beslut har regeringen upphävt allaföreskrifterna utom avseende anmälningsplikten för sex av deturkiska medborgarna.I skrivelsen lämnas också en redogörelse för en avutrikesdepartementet lämnad beskrivning av den internationellaterrorismens utveckling under den aktuella tidsperioden.Utskottets övervägandenRedan i samband med terroristlagstiftningens tillkomst år 1973framhöll utskottet att ett utmärkande drag i den intensifieradeterroristverksamheten var att den har internationell anknytningoch att bakom aktionerna inte sällan står internationelltvittförgrenade, välorganiserade grupper (JuU 1973:18 s. 13 f).Utskottet har därefter, senast (1989/90:JuU21),uttalat att utskottet saknar anledning att göra en annanbedömning än att sådana särskilda regler somterroristlagstiftningen innehåller alltjämt behövs.Utskottet gör inte annan bedömning . villutskottet emellertid notera att kan se fram emot attinom kort få ta ställning till förslag om en nyreglering avlagstiftningen på området som bl.a. syftar till att tillgodosehögt ställda krav på rättssäkerhet för den enskilde. Den imotion Ju19 riktade kritiken mot redogörelsen i skrivelsen förden internationella terrorismen kan utskottet inte biträda.Med dessa uttalanden bör regeringens skrivelse läggas tillhandlingarna.Beträffande motionsönskemålen i övrigt kan utskottetkonstatera att de berörs av den aviserade propositionen omterroristlagstiftningen och den förestående budgetregleringenbeträffande säkerhetspolisen. Även motionerna i dessa delaravstyrks därför. beträffande tillämpning av terroristlagstiftningenatt , med avslag på motion 1990/91:Ju19 yrkande 2,lägger skrivelse 1990/91:73 till handlingarna,res. 1 (v)2. beträffande domstolsbehandlingatt avslår motion 1990/91:Ju19 yrkande 1,res. 2 (v)3. beträffande program mot terrorismatt avslår motion 1990/91:Ju20.Stockholm den 19 februari 1991På justitieutskottets vägnarBritta BjelleNärvarande: (), (),(), (), (),(), (), (),(), (), (), AndersSvärd (c), (), (), SigridBolkéus (s), () och (). Tillämpning av terroristlagstiftningen (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Utskottet gör" och slutar med "till handlingarna"bort ha följande lydelse:Utskottet finner det i och för sig, såsom närmare utvecklas imotion Ju19, vara av stort värde att får en årligredogörelse för den internationella terrorismens utveckling.Emellertid är, såsom också utvecklas i motionen, regeringensredogörelse för den internationella terrorismen mycketknapphändig och lämnar många obesvarade frågor. Särskiltförvånande är beskrivningen av terroristaktiviteter i Turkiet.Enligt utskottets mening kan det inte kallas för internationellterrorism när en etnisk minoritet i ett land på grund avlångvarigt och svårt förtryck gör uppror mot landets regim.Regeringen bör enligt utskottets mening för redovisavilka ställningstaganden som föranleder den skillnad idefinition som görs mellan palestiniernas uppror och kurdernas.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.Därefter bör regeringens skrivelse läggas till handlingarna.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande tillämpning av terroristlagstiftningenatt dels med anledning av motion 1990/91:Ju19yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om redovisning av kurdernas situation i , delslägger skrivelse 1990/91:73 till handlingarna.2. Domstolsbehandling (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 4 som börjarmed "Beträffande motionsönskemålen" och slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse:Terroristlagen innehåller inte några regler om rätt attöverklaga ett av regeringen meddelat beslut om utvisning ellerom sådana föreskrifter som ålagts den utvisade när hinder förutvisning föreligger. Enligt 2 kap. 9 § regeringsformen harsvensk medborgare som har berövats friheten med anledning aveller misstanke om brott rätt att få sin sak prövad av domstol.Utlänning här i riket är enligt 2 kap. 20 § regeringsformen idetta hänseende likställd med svensk medborgare. Med hänsynhärtill bör terroristlagen ändras på så sätt att ärenden enligtlagen skall handläggas av allmän domstol. Vad utskottet nu medanledning av motion Ju19 i denna del anfört bör ges regeringentill känna. Önskemålet i motion Ju20 kan utskottet däremot inteställa sig bakom.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:1. beträffande domstolsbehandlingatt med bifall till motion 1990/91:Ju19 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeProgram mot terrorism (mom. 3), och (alla m)anför:Kraftfulla insatser krävs för att bekämpa terrorismen. Ingenmöda bör lämnas osparad och nya idéer kan behöva prövas för attkomma till rätta med den tilltagande internationellaterroristverksamheten. En proposition om terroristlagstiftningenär emellertid aviserad till innevarande , och hithörandefrågor kan också komma att aktualiseras vid den föreståendebudgetregleringen beträffande säkerhetspolisen. Vi har därföravstått från att framställa något yrkande i detta sammanhang.