bet · GE01SfU19 · 1991-04-09 00:00:00 — Särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension 1990/91SfU19FEMTE HUVUDTITELN(Tilläggsbudget 2) I proposition 1990/91:119 läggs fram förslag om ett särskiltkommunalt bostadstillägg för att kompensera pensionärer med ingeneller låg ATP för boendekostnadsökningar utöver dem somskattereformen medfört. Avsikten är att en pensionär utansärskild framställning skall garanteras en skälig levnadsnivå medutgångspunkt i socialbidragsnormen i den egna kommunen. Ipropositionen föreslås att staten skall stå för kostnaden för detsärskilda tillägget för tiden januari -- och attkommunerna därefter står för kostnaden med ett statsbidrag på25% av kostnaderna.Utskottet föreslår följande ändringar i regeringens förslag.Bostadskostnaden skall anses skälig om den inte överstigerhögsta godtagbara belopp som följer av den norm socialstyrelsenoch rekommenderar för bostadskostnader vidberäkning av underhållsbidrag eller det högre belopp som följerav kommunens socialbidragsnorm.Med skälig levnadsnivå avses lägst det belopp som följer avsocialstyrelsens allmänna råd om vägledande socialbidragsnorm.Särskilt KBT för tiden januari -- beräknas medtillämpning av de normer som gällde , men vidberäkning av särskilt KBT för tid därefter beaktas ändringar avnormerna som avser tid efter den 1 februari 1991.Staten svarar för kostnaden för särskilt KBT för tiden januari-- , och kommunen erhåller statsbidrag av sinakostnader för särskilt KBT avseende tiden maj -- . I proposition 1990/91:119 om särskilt kommunalt bostadstilläggtill folkpension har regeringen () föreslagitriksdagen att1. anta det i propositionen framlagda förslaget till lag omsärskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension,2. till Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpensionpå tilläggsbudget 2 till statsbudgeten för /91under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på150000000 kr.Lagförslaget återfinns i bilaga 1 till betänkandet. 1990/91:Sf35 av () vari yrkas1. att för att kompensera pensionärerna, hosregeringen begär ett sådant förslag som lägger betalningsansvaretpå beslutsfattarnivå,2. att som sin mening ger regeringen till känna attbeslut, som påverkar kommunernas ekonomi, från begynnelsen skallförses med tillfredsställande och uttömmande kostnads- ochkonsekvensanalyser.1990/91:Sf36 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar att staten skall stå för hela kostnaden vad gällerdet särskilda kommunala bostadstillägget för pensionärer.1990/91:Sf37 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar om ett särskilt kommunaltbostadstillägg enligt motionens förslag,2. att beslutar att till Bidrag till kommunalabostadstillägg till folkpension på tilläggsbudget 2 tillstatsbudgeten för /91 under femte huvudtitelnanvisa ett förslagsanslag på ,1990/91:Sf38 av m.fl. (c) vari yrkas3. att beslutar om en tillfällig höjning avpensionstillskottet till ensam ålderspensionär till avbasbeloppet, fr.o.m. t.o.m. ,4. att med avslag på proposition 1990/91:119 i dennadel beslutar om sådan ändring i förslaget om lag om särskiltbostadstillägg till folkpension innebärande att det särskildakommunala bostadstillägget helt skall finansieras av staten ienlighet med vad i motionen anförts.1990/91:Sf39 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att staten skall stå 1991 för det särskilda kommunala bostadstilläggetför pensionärer,2. att beslutar att ålders- och förtidspensionärerutan KBT får rätt att ansöka om särskilt KBT , om deeljest skulle hamna under kommunens socialbidragsnivå.1990/91:Sf40 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att . anslås avstatliga medel för att kompensera lågpensionärernashyreshöjningar.1990/91:Sf41 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att det särskilda kommunala bostadstilläggettill folkpension skall betalas ut utan dröjsmål,3. att beslutar att det särskilda kommunalabostadstillägget i sin helhet finansieras av staten,4. att på tilläggsbudget 2 till statsbudgeten /91 under femte huvudtiteln anslår 150000000kr. utöver regeringens förslag eller således 300000000 kr.Motionerna 1990/91:Sf37 yrkande 3, 1990/91:Sf38 yrkandena 1 och2, 1990/91:Sf39 yrkandena 3 och 4, 1990/91:Sf40 yrkande 2 och1990/91:Sf41 yrkande 2 behandlas i utskottets betänkande1990/91:SfU11. Detta gäller även motion 1990/91:Sf42 som ärväckt med anledning av propositionen. InledningI propositionen anges att den genomförda skattereformenför det stora flertalet inkomsttagare har medfört lägreinkomstskatt . Skattereformen har finansierats genombl.a. höjda indirekta skatter, höjd fastighetsskatt ochreducerade räntebidrag. Pensionärer som saknar eller har låg ATPhar inte fått någon skattelättnad men däremot vissakostnadsökningar för främst boendet. För att kompensera de sämstställda pensionärerna för effekterna av skattereformen harpensionstillskottet och den övre beloppsgränsen för statsbidragtill kommunalt bostadstillägg tidigare höjts. Ökningen avboendekostnaderna har emellertid kommit att i mångafall väsentligt överstiga den ökning som betingats avskattereformen. Ökningen av hyreskostnaderna beräknas per den 1februari 1991 till i genomsnitt och av denna härrör 13,9procentenheter från skatteomläggningen.Många av de sämst ställda pensionärerna har hamnat i en svårekonomisk situation till följd av de ökadebostadskostnaderna, och i propositionen föreslås att de bör få ensärskild förstärkning av bostadsstödet under år 1991.Utgångspunkten skall vara att en pensionär utan särskildframställning bör garanteras en skälig levnadsnivå medutgångspunkt i socialbidragsnormen i den egna kommunen. Ipropositionen läggs fram förslag om ett särskilt kommunaltbostadstillägg som komplement till det nuvarande kommunalabostadstillägget till folkpension för att kompensera pensionärermed ingen eller låg ATP för boendekostnadsökningar utöver dem somskattereformen medfört.Beräkningen av det särskilda bostadstilläggetDet nuvarande kommunala bostadstillägget till folkpension utgesenligt grunder som kommunen själv bestämmer. Statsbidrag lämnasmed av kommunens kostnader för KBT under förutsättning attbostadstillägget före inkomstprövning täcker av dendel av den månatliga bostadskostnaden som ligger mellan 80 och1900 kr. för ogift pensionär samt . Kommunerna har möjlighet att låta KBT utgå även för högrebostadskostnader än de angivna -- dessa merkostnader ingår inte istatsbidragsunderlaget -- och KBT-beloppet varierar mycket mellankommunerna. Det kommunala bostadstillägget är inkomstprövat.Reglerna härom innebär i princip att förmånen minskas med denförsäkrades inkomster vid sidan av folkpensionen. Även vissförmögenhet beaktas vid inkomstprövningen. Om den årligasidoinkomsten överstiger . för den som är gift och 1000kr. för annan minskas tillägget av inkomstdelen överdenna summa.Under år 1990 utgav alla kommuner KBT med högre belopp änstatsbidragsreglernas miniminivå. Enligt vad som anges ipropositionen har flertalet kommuner därefter höjt KBT-beloppen,medan 31 kommuner har oförändrade KBT-belopp och 23 kommuner harsänkt beloppen. I de fall kommunen sänkt beloppen har det endasti några få kommuner inneburit en faktisk försämring.Det särskilda kommunala bostadstillägget, som föreslås,skall fylla ut skillnaden mellan, å ena sidan, denpensionsberättigades allmänna pension och övriga inkomster enligtreglerna för beräkning av årsinkomst vid prövning av KBT och, åandra sidan, socialbidragsnormen i den pensionsberättigadeskommun. Från inkomsterna skall avdrag göras för skäligboendekostnad.Tillägget skall administreras av ochförsäkringskassorna. Uträkningen skall ske med ledning avuppgifter som finns hos försäkringskassorna. Följande modellföreslås.Pensionärens folkpension och pensionstillskott samt ATP, tillden del den reducerat pensionstillskottet, KBT och, iförekommande fall, särskilt pensionstillägg för långvarig vård avsjukt eller handikappat barn läggs samman av denframräknade årsinkomsten för KBT. Vid beräkning av inkomst för enförtidspensionär avgår från pensionstillskottet ett belopp somutgör av basbeloppet, dvs. vad som schablonmässigt svararmot skatten på den del av pensionstillskottet som är högre än fören ålderspensionär. Det sammanlagda beloppet för folkpension,pensionstillskott och ATP, till den del den reduceratpensionstillskottet, beräknas alltid till lägst 1,5 gångerbasbeloppet för den som är ogift och till lägst 1,325 gångerbasbeloppet för den som är gift. Arbetsinkomst vid sidan avålderspension medräknas inte. Inte heller innehav av förmögenhetpå annat sätt än vad som sker vid beräkning av årsinkomst förordinärt KBT.Från det sålunda framräknade beloppet dras pensionärensbostadskostnad till den del den anses skälig. Uppstår därvid ettunderskott i förhållande till kommunens socialbidragsnormutbetalas detta belopp som särskilt kommunalt bostadstillägg. Ipropositionen anges att avdrag för bostadskostnad normalt skallkunna göras motsvarande den bostadskostnad som används vidberäkningen av KBT, dvs. Bostadskostnadenavräknas dock enbart i den mån den är skälig. Avsikten är att mandärvid skall utgå från de grunder som kommunen kan ha bestämt föranvändning i samband med prövning av rätt till socialbidrag.Rätten till särskilt kommunalt bostadstillägg är inte beroendeav att socialbidrag inte utges. Med stöd av 17 kap. 1 § andrastycket lagen (1962:381) om allmän försäkring kan kommun som pensionär utgett socialbidrag som i väsentlig mån haftbetydelse för försörjningen få uppbära särskilt kommunaltbostadstillägg som beviljas pensionären retroaktivt för sammatid.Lagen föreslås träda i kraft och gälla året ut.Den nya förmånen skall dock kunna utges retroaktivt från den 1januari 1991 för pensionsberättigade som uppbär KBT vid tiden förikraftträdandet. Det särskilda tillägget för tiden januari -- maj1991 skall beräknas på grundval av den socialbidragsnorm somgällde i kommunen . I övrigt skall enligtpropositionen ändrade socialbidragsnormer efter lagensikraftträdande beaktas.I motion Sf37 invänder m.fl. att regeringensförslag är otillräckligt eftersom utsatta pensionärer genom detsärskilda bostadstillägget endast skall nå upp till kommunenssocialbidragsnivå. Förslagets konstruktion skapar dessutomorättvisor mellan boende i olika kommuner. Motionärerna hänvisartill att de i motion Sf331, som behandlas i utskottets betänkandeSfU11, begärt att ytterligare skall anslås tillanslaget D 6. Ålderspensioner för /92 för extraekonomiskt stöd till de sämst ställda pensionärerna. I yrkande 1i motion Sf37 begär motionärerna att skall besluta omett högre särskilt KBT än vad som föreslagits av regeringen.Motionärna vill i yrkande 2 på tilläggsbudget anslå en miljardkronor för ändamålet under första halvåret 1991.Sten m.fl. påpekar i motion Sf39 yrkande 2 attförslaget om särskilt bostadstillägg endast avser dem som redanär berättigade till KBT. Detta kan enligt motionärerna innebäraatt en pensionär utan eller med låg ATP tillerkänns en högrestandard än den som till följd av en något högre ATP inte varitberättigad till KBT . Detta gäller naturligtvisfrämst i kommuner med relativt höga socialbidragsnormer. Enligtmotionärerna bör därför besluta att även pensionärersom inte tidigare haft KBT måste ha rätt att hosförsäkringskassan begära utfyllnad till gällandesocialbidragsnorm, om de annars skulle hamna under denna norm.I motion Sf41 av m.fl. understrykermotionärerna vikten av att pensionärer med låg pension och höghyra skall få kompensation för de prisökningar som inträffat.Motionärerna ser därför positivt på regeringens framlagda förslagtill tillfälliga åtgärder , och de begär i yrkande 1ett tillkännagivande om att det särskilda kommunalabostadstillägget skall betalas ut utan dröjsmål.I motion Sf38 (yrkande 3) anför m.fl. attregeringens förslag lämnar en mycket stor del pensionärer utankompensation, bl.a. de folkpensionärer som inte har ATP och desom inte vill eller inte kan söka KBT. bör därför ävenbesluta om en tillfällig höjning av pensionstillskotten.Motionärerna föreslår att pensionstillskottet till ensamståendeålderspensionär höjs från till av basbeloppet fr.o.m.den 1 juli t.o.m. den 31 december 1991.Utskottet gör följande bedömning.Avsikten med propositionens förslag är att en pensionär skallgaranteras pensionsförmåner som enligt en schablonmässigbedömning räcker till en skälig levnadsnivå. Enligt förslagetskall en pensionär kunna ha medel för boendekostnaderna upp skälig nivå och därutöver ha medel som motsvararsocialbidragsnormen i kommunen.Beträffande boendekostnaden anges i propositionen att dennormalt skall motsvara den bostadskostnad som används vidberäkningen av KBT, dvs. Bostadskostnadenavräknas dock enbart i den mån den är skälig, vilket innebär attden maximeras till sådan godtagbar kostnad som kommunen kan habestämt för användning i samband med prövning av rätt tillsocialbidrag. Enligt propositionen anknyter en sådan begränsningvanligen till de belopp för boendekostnad som rekommenderas avsocialstyrelsen och vid beräkning avunderhållsbidrag. Utskottet vill nämna att enligtsocialstyrelsens och normer för skäligbostadskostnad vid beräkning av underhållsbidrag är högstagodtagbara bostadskostnad för 1--2 vuxna fr.o.m. den 5 november1990 följande: , ,övriga kommuner med mer än 75 000 invånare . och övrigakommuner med mindre än 75 000 invånare . per månad.Normerna har höjts fr.o.m. till 3950, 4375,3750 resp. . per månad.Enligt utskottets bedömning är det rimligt att vid beräkningenav det särskilda kommunala bostadstillägget begränsaboendekostnaderna till vad som på orten kan anses vara en skälignivå. Utskottet anser att bostadskostnaden måste anses skälig omden inte överstiger vad som gäller enligt ochriksförsäkringsverkets rekommendationer vid beräkning avunderhållsbidrag. Detta är också den nivå som kommunerna vanligentillämpar i socialbidragsärenden. Om en kommun tillämpar en högrenivå skall emellertid bostadskostnaden anses skälig upp tilldenna nivå. Utskottet föreslår att vad som avses med skäligabostadskostnader bör anges i ett nytt fjärde stycke i lagens 2 §.Vad gäller de medel, som pensionären efter avdrag förbostadskostnaden skall beräknas ha kvar för skäliglevnadskostnad, föreslås i propositionen att den norm försocialbidrag skall användas som fastställts i kommunen och somanvänds vid prövning av rätt till ekonomiskt bistånd enligtsocialtjänstlagen för de kommuninvånare som ansöker om socialtstöd. I propositionen erinras om att den enskilde genom biståndenligt socialtjänstlagen (1980:620) skall tillförsäkras en skäliglevnadsnivå och att det i första hand ankommer på kommunen attbestämma vad som utgör sådan nivå. Socialbidrag utges efter enbehovsprövning i varje särskilt fall. Med syfte att förenklahandläggningen av socialbidragsärendena kan kommunernasfullmäktige eller socialnämnd fastställa vägledandesocialbidragsnormer. Vidare anges att de belopp som framgår avAllmänna råd från 1985:1, Socialbidrag, och ikompletterande meddelandeblad kan vara hjälpmedel vidfastställande av dessa normer. Bidragsbeloppen är enligt dessaallmänna råd baserade på hushållsbudgetar ochanknutna till basbeloppet samt därigenom värdesäkrade. Dennabasbeloppsanknytning tillämpas så gott som undantagslöst ilandets kommuner. I propositionen anges också attsocialbidragsnormen enligt de allmänna råden för ensamstående var115 % av basbeloppet och för samboende av basbeloppet.Boendekostnaden ligger alltid utanför . Till följd avskatteomläggningen har normbelopp höjts fr.o.m.år av basbeloppet för ensamstående och avbasbeloppet för samboende, motsvarande . för samboende(Meddelandeblad nr 2/91).I propositionen redovisas att hade samtligakommuner fastställt vägledande socialbidragsnormer,basbeloppsanknutna i alla kommuner utom tre. 53 kommuner hadedock två olika normer, en för korttidsbidrag och en för meralångvariga socialbidrag. 23 kommuner hade av basbeloppeteller mer som norm. De flesta kommuner hade 100--avbasbeloppet för ensamstående. De tre kommunerna med lägsta normenlåg i intervallet 93--95 %.Det förslag som läggs fram i propositionen innebär att enpensionär genom en schablonmässig bedömning skall få medel somräcker till en skälig levnadsnivå. Utskottet kan inte uteslutaatt en sådan schablonmässig bedömning grundad på den enskildakommunens norm kan leda till att vissa pensionärer inte når upptill en skälig levnadsnivå. Utskottet föreslår därför denändringen i propositionens förslag att vid den schablonmässigaberäkningen av vad som vid utgivande av särskilt kommunaltbostadstillägg skall anses som skälig levnadsnivå skall lägsttillämpas den nivå som följer av allmänna rådom vägledande socialbidragsnorm -- vilken grundar sig påkonsumentverkets kostnadsberäkningar -- dvs. för närvarande3114 kr. för ensamstående och . för samboende, allt permånad. En ändring av denna innebörd bör göras i lagförslagets2§.I propositionen föreslås att vid beräkning av det särskildabostadstillägget för tiden januari -- skall tillämpasden socialbidragsnorm som gällde . För attbidraget snabbt skall kunna betalas ut anser utskottet detnödvändigt att beräkningen görs med tillämpning avnormer som var vägledande eller fastställtsav kommunen senast . I specialmotiveringen till2 § anges härutöver att ändrade socialbidragsnormer efter lagensikraftträdande skall beaktas. Utskottet anser det emellertidskäligt att även socialbidragsnormer som kommunen beslutar skallgälla redan efter beaktas vid beräkning avdet särskilda bostadstillägget för juni månad 1991 och därefter.Motsvarande gäller de ändrade normer för bostadskostnad somsocialstyrelsen och rekommenderar för tidefter den 1 februari 1991.De av utskottet föreslagna förändringarna beräknas medföraytterligare kostnader för det särskilda kommunalabostadstillägget med 30 milj.kr. Därmed kommerstödet till de sämst ställda pensionärerna att ytterligareförstärkas. De gjorda förändringarna innebär således attmotionärerna i motion Sf37 i viss mån tillgodoses. Utskottet ärinte berett att tillstyrka en höjning av pensionstillskotten ienlighet med vad som begärs i yrkande 3 i motion Sf38, ochutskottet avstyrker motionen.Vad avser yrkandet i motion Sf39 om att särskilt KBT skallkunna utges även till pensionärer som inte är berättigade tillKBT, men inte når upp till socialbidragsnormen i sin hemkommun,vill utskottet erinra om att KBT på grund av avtrappningsreglernakan utges vid förhållandevis höga inkomster. Socialbidragsnormenär avsedd att täcka sedvanliga utgifter. I den mån en pensionärhar så höga inkomster att KBT inte kan utgå, men har såhöga utgifter att återstoden av inkomsterna inte täcker skäligalevnadskostnader enligt den norm som tillämpas, anser utskottetatt det bör vara en fråga för hemortskommunen att pröva om han ärberättigad till socialbidrag för de extra utgifterna. Utskottetkan således inte tillstyrka att särskilt KBT skall utges i sådanasituationer, och utskottet avstyrker bifall även till motion Sf39yrkande 2.Utskottet delar uppfattningen i motion Sf41 att särskilt KBTskall utbetalas utan dröjsmål. Enligt vad utskottet erfarit äravsikten att utbetalningarna skall ske i samband medpensionsutbetalningarna , dvs. de förstapensionsutbetalningarna efter det att har fattat belutom den nya lagstiftningen. Utskottet anser att motion Sf41yrkande 1 får anses tillgodosedd med detta.FinansieringenBestämmelserna om särskilt kommunalt bostadstillägg föreslåsträda i kraft och gälla till utgången av samma år.Bostadstillägget skall utges retroaktivt fr.o.m. januari 1991.Kostnaden för det särskilda tillägget beräknas till totalt 300milj.kr. under år 1991.I propositionen anges att om det särskilda kommunalabostadstillägget inte införs har pensionären rätt att erhållasocialbidrag från kommunen. En motsvarande kostnad uppstår nu istället för den nya förmånen och enligt vad som anförs ipropositionen är det därför principiellt riktigt att resp. kommunbestrider denna kostnad. Det är emellertid skäligt att staten påsamma sätt som för de ordinära kommunala bostadstilläggen bidrartill finansieringen . I propositionen anförs vidare attnär det gäller kostnaderna för retroaktiv utbetalning kanansvaret däremot inte påläggas kommunerna. Staten bör därför tadet fulla kostnadsansvaret för de utbetalningar som avser tiden 1januari -- . I propositionen begärs att påtilläggsbudget 2 för anslaget D 3. Bidrag till kommunalabostadstillägg till folkpension anvisar 150 milj.kr. /91.I flera motioner begärs att det särskilda kommunalabostadstillägget helt skall finansieras av staten. Beslut härombegärs i motionerna Sf39 av m.fl. (yrkande 1), Sf41av m.fl. (yrkande 3) och Sf38 av KarinIsraelsson m.fl. (yrkande 4). I yrkande 4 i motion Sf41 begärsatt ytterligare 150 milj.kr. skall anslås för ändamålet påtilläggsbudget 2. Även m.fl. anser i motion Sf40(yrkande 1) att staten skall svara för hela kostnaden, och debegär att ytterligare 150 milj.kr. skall anslås för ändamålet. Imotionerna Sf35 av (yrkande 1) och Sf36 avMargareta begärs likaså att staten skall stå för helafinansieringen av kompensationen till pensionärerna. I motionSf35 anförs vidare att förslag som regeringen lägger fram och sompåverkar kommunernas ekonomi redan från början skall förses medtillfredsställande och uttömmande kostnads- ochkonsekvensanalyser, och motionären begär i yrkande 2 etttillkännagivande härom. Som ovan nämnts har också i motion Sf37begärts att ytterligare medel skall anslås på tilläggsbudget.Som angivits i propositionen har pensionären rätt att erhållasocialbidrag från kommunen om det särskilda kommunalabostadstillägget inte införs. Utskottet anser det därför skäligtatt kommunen svarar för kostnaderna för det särskilda kommunalabostadstillägget med ett visst bidrag från staten. Utskottet harovan föreslagit vissa ändringar i regeringens förslag. Bl.a.föreslås att skälig levnadsnivå lägst skall beräknas enligtsocialstyrelsens norm, vilket medför att vissa pensionärer kankomma att erhålla högre särskilt kommunalt bostadstillägg än vadde annars skulle ha erhållit i socialbidrag. Utskottet anser detdärför rimligt att staten bidrar till kommunernas kostnader mednågot , och utskottet föreslår att statens bidrag tilldet särskilda bostadstillägget bestäms till av kommunenskostnader. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna. De närmare bestämmelserna utfärdas av regeringen. Ienlighet med vad som föreslås i propositionen bör staten däremotta det fulla kostnadsansvaret för de retroaktiva utbetalningarna,dvs. bostadstillägget för tiden -- 30 april 1991.Utskottet har ovan beräknat att de förändringar itillämpningsreglerna som utskottet föreslår kan medföra ökadekostnader med 30 milj.kr. Vad avser innevarandebudgetår är det dock tillräckligt att, på sätt som föreslås ipropositionen, 150 milj.kr. anvisas på tilläggsbudget. För nästabudgetår avser regeringen enligt propositionen att återkomma medförslag till medelsanvisning i kompletteringspropositionen.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionerna Sf35yrkande 1, Sf36, Sf38 yrkande 4, Sf39 yrkande 1, Sf40 yrkande 1och Sf41 yrkandena 3 och 4.Beträffande yrkande 2 i motion Sf35 om kostnads- ochkonsekvensanalyser vill socialförsäkringsutskottet erinra om attkonstitutionsutskottet granskar förekomsten ochutformningen av konsekvensanalyser i propositioner avlämnadeunder . I ett avgivet yttrande tillkonstitutionsutskottet (1990/91:SkU4y) har skatteutskottet(majoriteten) anfört bl.a. att de samhällsekonomiskakonsekvenserna i propositioner redovisas endast i vad avserutfallet på statsbudgeten och för kommunerna men utan fördelningpå olika delposter och utan bakgrund till beräkningarna. Depropositioner som har lagts fram rörandeskattereformen tillgodoser enligt skatteutskottets uppfattning deberättigade krav som kan ställas på att förslagen i sin helhetoch i olika detaljer blivit tillräckligt utredda och analyserade.Reformen har dock sådan omfattning att den kan antas ledatill stora förändringar i medborgarnas och företagens beteenden iolika hänseenden och i hela vårt samhällsliv.