bet · GF01NU1 · 1991-11-07 00:00:00 — 1991/92NU1ÄrendetI detta betänkande behandlasdels -- delvis -- en motion från allmänna motionstiden år1990,dels -- helt eller delvis -- nio motioner från allmännamotionstiden ,dels -- delvis -- en motion som har väckts med anledningav proposition 1990/91:90 om en god livsmiljö.Yrkandena rör bl.a.frihandelns betydelse,miljöfrågor i internationella handelsavtal,importförbud för tropiskt timmer,export av kärnteknisk utrustning,avveckling av internationella råvaruavtal,utredning om kostnaderna för handelsrestriktioner,myndighetsstrukturen på det handelspolitiska området.Ambassadör , ständiga delegation vid deinternationella organisationerna i , har inför utskottetlämnat upplysningar om pågående förhandlingar inom det allmännatull- och handelsavtalet (). Alla motioner avstyrks av utskottet.Tre partier (m; fp; c) har redovisat i huvudsak övergripandesynpunkter på frihandelns betydelse. Deras motioner tar i förstahand sikte på de förhållanden som rådde i januari 1991.Utskottet finner att den svenska inriktningen när det gällerutrikeshandeln ligger väl i linje med vad som kommer tilluttryck i motionerna. I fråga om motionsyrkanden (c; mp) omhandelspolitiska åtgärder för skydd av miljön m.m. hänvisarutskottet till det internationella arbete som har inletts idetta avseende. Likartad motivering har utskottet när det gällermotioner (c; mp) vilka uttrycker oro för den tropiskaregnskogens framtid; yrkandena avser bl.a. förbud mot import avtropiskt timmer. Förbud mot export av kärnteknisk utrustningkrävs i en motion (v, mp) som utskottet avvisar med hänvisningtill sin tidigare ståndpunkt i samma ämne.Viss kritik mot internationellt råvarusamarbete förs fram i enmotion (m). Avtal härom -- inom ramen för -- syftandetill stabila råvarumarknader i utvecklingsländerna får intesällan avsevärda skadeverkningar som i första hand drabbardessa länder, anför motionärerna. Utskottet hänvisar tillöverväganden inom . Den motion från allmänna motionstiden sombehandlas här är:1989/90:N331 av () och () såvittgäller yrkandena att riksdagen1. begär att regeringen skall tillsätta en utredning meduppgift att komma med förslag till åtgärder i motionens anda vadgäller att återplantering skall ske i u-land av merskog än den årliga råvaruförbrukningen hos den svenska pappers-och massaindustrin och på dennas bekostnad, att hälften avåterplanteringen bör vara "urskog", att rimlig avkastning skalllämnas till u-landet på den planterade produktionsskogsdelen,att det ekonomiska ansvaret för återplanteringens överlevnad börbäras av pappers- och massaföretaget,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att medverka till att internationella regler via FN,eller liknande organisationer, skapas för världens pappers- ochmassaindustri vad gäller råvaruproduktion och återplanteringenligt "den svenska modellen".Den motion som har väckts med anledning av proposition1990/91:90 och behandlas här är:1990/91:N56 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandet(1) -- med motivering i motion 1990/91:Jo113 -- att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom skydd för tropiska regnskogar samt hos regeringen begärförslag om begränsningar av importen av virke från tropiskaträdslag i enlighet med vad i motionen anförts.De motioner från allmänna motionstiden sombehandlas här är följande:1990/91:N204 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet(1) -- med motivering i motion 1990/91:U504 -- att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsangående frihandelsprincipen.1990/91:N238 av () och Per Stenmarck (m) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inrättande av ett informationskontor iÖresundsregionen.1990/91:N253 av Per m.fl. (m) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående den globala frihandelns betydelse för ,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående GATT-förhandlingarna,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående subventioner av exportkrediter ochkreditgarantier,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående agerande inom ,9. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående avtalsbundet internationellt samarbete påråvaruområdet,11. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts angående ett gemensamt verk för handelspolitiska frågor,12. hos regeringen begär en utredning av kostnaderna förhandelspolitiska restriktioner i enlighet med vad som anförts imotionen.1990/91:N258 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attlagförslag till importförbud gällande tropiskt trä skallföreläggas enligt de riktlinjer som anges i motionen.1990/91:N296 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riktlinjer för svenska initiativ till nyahandelsregler för att skydda miljön och människovärdet inom GATToch andra internationella organisationer som kan påverkareglerna för världshandeln.1990/91:N331 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handelspolitikens inriktning,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om situation och roll i världshandeln,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om som hemmamarknad,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en kartläggning av i vilken omfattning importförekommer av varor producerade under oacceptabla förhållandenfrån hälso- och miljösynpunkt eller med utnyttjande avslavarbete, barn eller annan efter lokala förhållandenunderbetald arbetskraft samt förslag till åtgärder somkartläggningen kan motivera,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om import av varor som producerats under socialt ochmiljömässigt oacceptabla förhållanden,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett program för att främja småföretagensexportmöjligheter till EG-området.1990/91:N332 av () och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ett särskilt programför främjandet av svensk trävaruexport.1990/91:N334 av () och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna attett lagförslag bör föreläggas som innebär förbud motexport av kärnteknisk utrustning.1990/91:N371 av m.fl. (fp) såvitt gälleryrkandet (1 delvis) -- med motivering i motion 1990/91:U532 --att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om upphävande av importregleringar.Det sistnämnda yrkandet har såvitt avser importbegränsningarför skor behandlats i betänkandet 1990/91:NU25.Uppgifter i anslutning till motionernaViss statistik om utrikeshandelUtvecklingen av den svenska bytesbalansen har under de senasteåren varit negativ med ett lägsta noterat underskott omnära . En återhämtning har dock ägt rum undersenaste . Även exporten har sjunkit, om än inte likamycket. Härigenom har handelsbalansen förbättrats avsevärt. Denminskade importen beror på en svag inhemsk efterfrågan; särskilthar importen av olja och av insatsvaror till exportindustrinreducerats.Tabell 1. bytesbalans.Miljarder kronor, löpande priser1989 1990 sept. 1991Export av varor 329,0 336,0 332,9Import av varor 314,0 321,2 307,2Handelsbalans 15,0 14,8 25,7Tjänstenetto - 8,6 -12,3 - 9,7Avkastning på kapital -14,3 -23,5 -28,0Transfereringsnetto -13,2 -13,4 -13,5Bytesbalans -21,2 -34,7 -25,5Anm. På grund av avrundning uppstår skillnader mellansumman av delarna och delsummorna.Anm. Uppgifterna för export och import inkluderarkorrigeringspost.Källa: RiksbankenFördelningen av utrikeshandel på olika länderområdenåren och 1990 finns redovisad i tabell 2. Därav framgår attSveriges handelsförbindelser nästan helt domineras av handelnmed industriländerna. Värdemässigt var sålunda ca 88%av vår utrikeshandel, såväl export som import, inriktad på dessaländer.Tabell 2. Fördelningen av export och import avvaror i värde på olika länderområden åren 1987 och 1990Länderområden Export Import1987 1990 1987 % % %Industriländer 88,1 88,0 88,3 88,6varav EFTA 20,8 19,0 16,4 18,2EG 50,9 54,1 57,3 54,9övriga 16,4 14,9 14,6 15,5Statshandelsländer 2,6 2,6 4,6 3,9Utvecklingsländer 9,3 9,4 7,1 7,5Totalt 100,0 100,0 100,0 100,0Källa: KommerskollegiumAktuella handelspolitiska frågorGATTDet allmänna tull- och handelsavtalet () har utvecklatstill det centrala organet för internationellahandelsförhandlingar och för fastställande av normer förinternationella handelsförbindelser. har 103medlemsländer eller -- formellt uttryckt -- avtalsslutandeparter. Bland medlemmarna finns samtliga västliga industriländeroch flertalet utvecklingsländer. Ytterligare ett antal länderhar anmält intresse att delta i GATTs arbete,däribland de baltiska staterna, och . Medlemsländernasvarar för av världshandeln.GATT bedriver arbetet dels löpande inom bl.a. ramen för ettråd, dels genom återkommande multilaterala förhandlingar (s.k.rundor) med syfte att stärka och utvidga den internationellahandeln. Nuvarande förhandlingsomgång, den s.k. Uruguayrundan,inleddes och är den hittills mest omfattande i GATTshistoria. Syftet skall tillgodoses på i huvudsak tre sätt,nämligen genom en förstärkning av regelsystemet, ett ökatmarknadstillträde och en utvidgning av handelsreglerna till nyaområden. Regelsystemet och tvistlösningsmaskineriet är avgrundläggande vikt för GATTs trovärdighet. Frågorna om ökatmarknadstillträde gäller i huvudsak sänkning av tullar och -- ivad gäller tjänstehandeln -- även minskning av s.k.icke-tariffära handelshinder. Bland nya områden, som alltsåhittills inte har omfattats av , kan nämnas handeln medjordbruksvaror, tekoprodukter och tjänster samt handelsrelateradimmaterialrätt (TRIPS).Redovisningar av Uruguayrundan, särskilt vad gäller dessdittillsvarande organisatoriska uppläggning, har lämnatstidigare i betänkanden av näringsutskottet (NU 1987/88:8,1989/90:NU8, 1990/91:NU9).Enligt tidigare planering skulle Uruguayrundan vara slutförd idecember 1990. Motsättningar av olika slag, inte minst påjordbruksområdet, innebar emellertid att detta mål inte kundenås. Förhandlingarna har därför fortsatt . Siktetär inställt på att konkreta överenskommelser på allaområden -- även i fråga om jordbruksprodukter -- skall föreliggai december 1991.Den s.k. G-7-gruppen, bestående av ledare för världens sjustörsta industriländer, har utpekat fyra prioriteradeförhandlingsområden, nämligen jordbruksprodukter, tjänster,marknadstillträde och de handelsrelaterade immaterialrättsligafrågorna. Vikten av att ochtvistlösningsmaskineri upprätthålls och stärks har särskiltbetonats från nordiskt håll -- och från EFTA-ländernassida. har fått erfara betydelsen härav i sambandmed en tvist mellan och som behandlades aven expertpanel inom och som gällde USAs antidumpningstullpå import av rostfria sömlösa rör från . Panelenfann tullen strida mot GATTs antidumpningskod och rekommenderadeUSA att slopa tullen och betala tillbaka redan inbetald tull omdrygt . har -- trots upprepadepåminnelser -- ännu inte vidtagit de rekommenderade åtgärderna.UNCTADFörenta nationernas konferens för handel och utveckling() är ett forum för dialog mellan utvecklingsländerna ochde industrialiserade länderna. Arbetet inom bedrivs genomregelbundet återkommande sessioner. Mellan dessa tillfällengenomförs möten med organisationens styrelse, desshuvudkommittéer och mellanstatliga arbetsgrupper. deltaraktivt i samtliga möten inom UNCTADs arbetsområde.Bland de resultat som har uppnåtts kan nämnas ettprincipbeslut om det generella tullpreferenssystemet (GSP),vilket har inneburit att flertalet industriländer i olika formeroch omfattning har erbjudit utvecklingsländer tullfrihet ellertullättnader i samband med import av u-landsprodukter. Mindreframgångsrikt anses det integrerade råvaruprogrammet vara; detavser bl.a. samarbete om ett antal råvaror för att en stabilmarknadsutveckling för de råvaruproducerande länderna skallåstadkommas.Den åttonde sessionen, , planeras äga rum ifebruari 1992. De större frågor som kommer att behandlas gällerråvaror, internationell handel, teknologi, tjänster ochresurser. Inom ramen för var och en av dessa kommer ävenmiljöfrågor att tas upp. Enligt uppfattning bör måletför den nya sessionen vara att man gemensamt skall identifierade specifika problem som utvecklingsländerna kan komma att mötaunder och prioritera lämpliga åtgärder. Från svensksida -- och på gemensam nordisk basis -- pågår ett aktivtförberedelsearbete som bl.a. går ut på en analys av alla defrågor som kan komma upp vid och utveckling ()är ett samarbetsorgan för främjande av en sådan politik somsyftar till bl.a. balanserad ekonomisk tillväxt, frivärldshandel och stöd till . Medlemskretsen består av24 industriländer och kan betecknas som relativt homogen medhänsyn till bakgrund och värderingar. Organisationen är känd föröppenhet i de interna diskussionerna. En rad områden av olikakaraktär tas upp till behandling i . Ett exempel är detinitiativ till en systematisk genomgång av sambanden mellanhandelspolitik och miljöpolitik som tog i år 1988och som har lett till ett omfattande analysarbete, i vilket allamedlemsländer aktivt deltar.Ett nytt verksamhetsområde gäller relationen öst--väst. Ettcentrum för europeiska ekonomier i omvandling har etablerats meduppgift att bl.a. bygga upp en kunskapsbank, anordna seminarierom övergång från plan- till marknadsekonomi och genomföraekonomiska landöversikter.Utvecklingen i såväl som ochLatinamerika har föranlett diskussioner om den framtida medlems-och samarbetskretsen i . En förändrad struktur i dettaavseende torde komma att i hög grad påverka organisationensroll.Det västeuropeiska integrationsarbetetDen enades EFTA-länderna och EG om enavtalstext rörande ett gemensamt europeiskt ekonomisktsamarbetsområde (EES). Avtalet avses träda i kraft den 1 januari1993, dvs. som EGs s.k. inre marknad fullbordas. Detinnebär att fri rörlighet över gränserna skall skapas för varor,tjänster, kapital och personer. Vidare innefattar samarbetet enutveckling och breddning i fråga om angränsande politikområden-- såsom miljö, forskning och utveckling, konsumentskydd samtsmå och medelstora företag. Relevanta delar av EGs regelverkavses bli integrerade i och i EFTA-ländernasrättsordningar.Riksdagen har fortlöpande underrättats om förhandlingsarbetet.Den 24 oktober 1991 informerade statsrådet ()om form, innebörd och effekter (RD1991/92:15). I fråga om tidsplanen för det fortsatta arbetetanmäldes bl.a. att en proposition kan förutses ;slutförande och ratificering avses äga rum ellerförsommaren 1992.Samarbetet med Central- och ÖsteuropaSverige deltar aktivt i olika multilaterala verksamheter somhar utvecklats för stöd till demokratiseringen och denekonomiska utvecklingen i . Deförhandlingar om frihandelsavtal mellan EFTA-länderna å enasidan och , resp. å andra sidan sominleddes såsom en följd av de s.k.Göteborgsdeklarationerna har avancerat.I oktober 1991 undertecknades handelsavtal mellan ochEstland, resp. . Avtalen innehåller bestämmelserom att länderna skall ge varandra status som mest gynnad nation.De utgör första steget i en process som syftar till att manskall etablera frihandel mellan och de tre baltiskastaterna. exportråd har genom regeringsbeslut den 12september 1991 tilldelats 5milj.kr. i extra anslag förexportfrämjande verksamhet i de tre länderna.Nordiskt samarbeteDet nordiska samarbetet är i hög grad inriktat på frågor somrör den västeuropeiska integrationen. Även frågor omutvecklingen i och om miljön är prioriterade.Ett program för det nordiska samarbetet avsesbli framlagt för vid dess session . Detkan komma att koncentreras till två aspekter, nämligen delsEES-avtalets konsekvenser för de nordiska länderna, delsprioriteringarna och organisationen för det nordiska samarbetet.Konsekvenserna av EES gäller framför allt fri rörlighet förvaror och tjänster, ett område inom vilket det nordiskasamarbetet har varit mer begränsat. Här kommer målen med detnordiska samarbetet till stor del att uppnås i en vidareeuropeisk ram. I ingår en klausul som innebär attdet inte finns hinder för ett fortsatt nordiskt samarbete underförutsättning att EES-samarbetet inte försvagas därav. Nordiskauppgifter kvarstår på områden där frågorna inte löses genom EESeller där bedöms kunna gå längre.Under senare år har det nordiska samarbetet successivt vuxit,både budgetmässigt och genom tillkomsten av ett stort antalsamarbetsorgan och institutioner. Arbetet riktas nu in på enhårdare prioritering och på en förenkling av organisationen.De konkreta handelshinder som konstaterades i en inventeringåren 1984 och 1985 har undanröjts till cirka två tredjedelar.Vad tekniska handelshinder beträffar kommer många av de därmedförknippade problemen att lösas genom . Enutvärdering av programmet rörande handelshinder har genomförts,och arbetet kommer att på flera punkter effektiviseras. Det ärinte möjligt att undanröja alla gränskontroller . Denordiska länderna saknar flera av de förutsättningar som EG har,t.ex. tullunion, gemensam handelspolitik, gemensamjordbrukspolitik och skatteharmonisering. Möjligheten för denordiska länderna att minska hindren begränsas härav. Enkartläggning av alla gränskontroller har genomförts. Under år1991 har vissa förslag till åtgärder lagts fram. Frihandelns betydelseÖvergripande frågor om utrikeshandeln tas upp i fyra motioner.Yrkandena tar i första hand sikte på de förhållanden som rådde ijanuari 1991.Medborgarnas är rubriken på motion 1990/91:N204 (m).Denna ger uttryck för en odelat positiv syn på frihandelns rolli världshandeln. Genom frihandel utnyttjas jordens resurser påbästa möjliga sätt till gagn för alla, heter det. I fråga om EGerinras om att ett medlemsland i princip inte kan föra en egenhandelspolitik. Det är därför viktigt, menar motionärerna, attSverige klart tar ställning för att EG skall föra enfrihandelspolitik och inom EG arbetar för att de inskränkningarav frihandelsprincipen som EG vill behålla -- t.ex.multifiberavtalen -- skall upphöra. I fråga och utveckling ()anförs att tanken på de fyra friheterna --- den fria rörlighetenav varor, tjänster, kapital och människor -- borde kunnaförverkligas bland OECDs medlemsländer.Samma syn på frihandelns betydelse finns i motion 1990/91:N253(m); frihandeln är den mest framgångsrika demokrati- ochfredsrörelse världen har skådat, heter det. Också i dennamotion väcks tanken att de fyra friheterna inom en nära framtidborde utsträckas till alla industrialiserade marknadsekonomier;svensk politik borde inriktas på att skullekunna få ytterligare uppgifter i syfte att frihandel ochkonkurrens skall stärkas. I fråga om GATT-förhandlingarna ansermotionärerna att inom ramen för sin förmåga måste sökanya lösningar för att dödläget skall brytas. Det är, heter detvidare, från handelspolitisk synpunkt viktigt att svenskjordbrukspolitik utformas så attSverige i största möjliga utsträckning medverkar till attGATT-systemet och frihandeln stärks.Frågan om stöd till de nya demokratierna berörs imotion 1990/91:N371 (fp). Avgörande för dessa länders utvecklingär att de får möjlighet att exportera fritt, anförs det. Dettagäller särskilt varuområden där de har särskilda fördelarjämfört med andra länder, t.ex. när det gäller produktion avjordbruksvaror, kläder och skor. borde prioriterasamarbetet med och i någon mån med Tjeckoslovakien vidsidan av bistånd till de baltiska republikerna.Den svenska handelspolitiken måste ha som mål att åstadkommaen utökad export och en fungerande frihandel, anförs i motion1990/91:N331 (c). Härvid bör säkrandet av förinternationell handel och av ett komma i förgrundensamt strävan att åstadkomma en nordisk hemmamarknad. Ävenåtgärder för vidgad handel och samarbete med länderna i Central-och -- däribland de baltiska staterna -- börprioriteras. Vidare anser motionärerna att de mindre företagensställning bör stärkas, bl.a. genom ett program för ökademöjligheter till export och till samarbete med småföretag i 1990 behandlade utskottet senast motionsyrkanden omfrihandelns betydelse med i huvudsak samma inriktning som de nuberörda. Utskottet erinrade härvid (1990/91:NU9 s. 11--13) omSveriges aktiva insatser i GATT-förhandlingarna och pekadesärskilt på jordbruks- och tekoområdena. Motionerna avstyrktesav utskottet och avslogs av ; de följdes upp ireservationer (m, fp; c, v, mp).I det föregående (s. 5 f.) har en redogörelse lämnats för densenaste handelspolitiska utvecklingen på olika områden och förde initiativ som i olika sammanhang har tagits för en fortsattliberalisering av världshandeln.I fråga om arbetet i för att åstadkomma en ytterligareliberalisering av världshandeln erinrar utskottet bl.a. om deinitiativ som inte minst från nordiskt håll har tagits för attGATTs regelsystem skall bli effektivare.Såvitt gäller förslaget om etablering av som plattformför de fyra friheterna i ett mer vidsträckt sammanhang noterarutskottet att det vad avser frihandel väl sammanfaller medSveriges strävanden härvidlag.Reformprocessen i de central- och östeuropeiska länderna stödsaktivt av , bl.a. genom ett intensifierat samarbete meddessa länder på det handelspolitiska området.Strävandena att åstadkomma en nordisk hemmamarknad underlättasgenom ; en väsentlig del av de hinder för friavarurörelser mellan de nordiska länderna som finns kankomma att undanröjas härigenom. Vissa gemensamma nordiskafrågor får emellertid inte sin lösning genom . Iandra fall kan gå längre än EES. Dessa omständigheter ochdet förhållandet att det finns ett självständigt värde i att detnordiska samarbetet på det handelspolitiska området stärkstalar, enligt utskottets uppfattning, starkt för att detnordiska samarbetet skall drivas vidare.I den regeringsförklaring som avgavs (RD 1991/92:6s.2) betonas att det är en viktig uppgift för regeringen attfullt ut föra in i det europeiska samarbetet genomförhandlingar om medlemskap i sägs (s.13) att detnordiska samarbetet måste utvecklas. Inom ramen för det vidareeuropeiska samarbetet finns förutsättningar för attsamhörigheten och samarbetet mellan de nordiska länderna på nyttskall stärkas, konstaterar regeringen.En väl fungerande utrikeshandel är av avgörande betydelse förSveriges ekonomi och utveckling. deltar aktivt i arbetet-- såväl multilateralt och regionalt som på bilateral nivå -- påatt vidmakthålla och stärka frihandelssystemet. Utskottet finneratt den svenska inriktningen i dessa avseenden ligger väl ilinje med vad som kommer till uttryck i här behandlademotionsyrkanden. Med hänvisning härtill avstyrks motionerna1990/91:N371 (fp), 1990/91:N204 (m), 1990/91:N253 (m) och1990/91:N331 (c), de båda senare i berörd del.Handelspolitiska åtgärder för skydd av miljön m.m.AllmäntSociala, hälsopolitiska och miljömässiga aspekter måste liggatill grund för handelspolitiska ställningstaganden,heter det i motion 1990/91:N331 (c). Motionärerna efterlyser enkartläggning av import av varor som har produceratsunder förhållanden som normalt inte accepteras i . Debegär också förslag till sådana åtgärder som resultatet av ensådan kartläggning kan motivera.Även i motion 1990/91:N296 (mp) tas frågan om sambanden mellanhandel och miljö upp. borde ta initiativ till atthandelsregler till skydd för miljön och människovärdet införs iGATT och andra internationella avtal, anser motionärerna.Uttrycket "ekologisk dumpning" används som en beskrivning av depåtalade missförhållandena.Motioner om sambanden mellan handel och miljö m.m. frångenerella utgångspunkter har behandlats i vid en radtillfällen. En utförlig redovisning av förekommande frågor -- avgenerellt slag eller hänförliga till speciella produktområden --och dittillsvarande arbete lämnades i utskottets betänkande omutrikeshandel (1990/91:NU9 s. 18--29).