bet · GF01FiU10 · 1991-12-05 00:00:00 — En proposition ombostadsstödet skall läggas fram med sikte på att förändringarnaskall träda i kraft under år 1993.När det gäller arbetslöshetsförsäkringen föreslås att finansieringsavgiften iförsäkringen skall vara ett belopp som motsvarar av den under det löpandeverksamhetsåret genomsnittligt utbetalade dagpenningen i arbetslöshetskassan.Den tidigare nämnda översynen av försäkringen kommer att få till uppgift attlägga fram förslag om en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. De förslag tillutgiftsnedskärningar som aviseras i propositionen skall ses som ett första stegi regeringens besparingsarbete. Regeringen avser att i budgetpropositionenredovisa ytterligare förslag till utgiftsminskningar. Avsikten är att förstärkastatens finanser som utgifts- och skattetrycket minskar.KommunernaDe viktigaste punkterna vad gäller inriktningen av den kommunala ekonomin äratt kommuner och landsting måste bidra till att lägga grunden för en ny periodav tillväxt, företagande och utveckling i . För att tillväxten skallkunna öka måste de reala resurserna i första hand tillföras denkonkurrensutsatta sektorn. Regeringens bedömning är därför att den kommunalasektorn inte kan tillåtas expandera . Det innebär attden kommunala utdebiteringen inte får höjas. Frågan om förlängning av detkommunala skattestoppet kommer därför att prövas. Som nämnts bedömsindragningen från kommunerna att uppgå till 5--år 1993.Regeringen har vidare funnit det angeläget att föreslå några lagändringar somredan under år 1992 påverkar kommuner och landsting. I syfte att förhindra attvissa kommuner vid en ökning av skatteunderlaget får betala mer iskatteutjämningsavgift än vad skatteinkomsterna ökar, föreslår regeringen attlagen om särskild skatteutjämningsavgift ändras. Ändringen innebär att densärskilda skatteutjämningsavgiften blir högst 10kr. Därmedkommer det sammanlagda uttaget av allmän och särskild skatteutjämningsavgiftinte att överstiga kommunens utdebitering.I syfte att utjämna de kortfristiga likviditetssvängningarna påpenningmarknaden föreslår regeringen vidare att utbetalningsdag förkommunalskattemedel tidigareläggs.MotionernaSocialdemokraternas partimotion Fi18I motion Fi18 (s) framhålls att har en rad åtgärdervidtagits som förbättrar ekonomiska struktur och som lägger grundenför en förbättrad konkurrenskraft. Dessa åtgärder kommer att få full effektunder . Om denna politik fullföljs har goda möjligheteratt ta vara på de chanser som skapas när tillväxten ökar i världsekonomin.Den politik som den borgerliga regeringen lagt fram motverkar sina angivnasyften. Den innebär en broms på tillväxten, en försvagning av statsfinansernaoch en omfördelning som skapar ökade klyftor. Om regeringens förslag genomförskommerBNP att reduceras med 1/2--1%år 1992 när arbetsmarknaden fortfarande ärsvag,statsfinanserna att försämras med innevarande budgetår,köpkraften för en tvåbarnsfamilj att försvagas med mer än 3000kr. år1992, medan inkomsterna för de välbeställda ökar kraftigt.I motionen avvisas regeringens förslag. I stället förordas en ekonomiskpolitik som stimulerar ekonomisk aktivitet, bekämpar inflation och arbetslöshetsamt bidrar till en rättvis fördelning. Med en sådan politik kan vi, menarmotionärerna, se fram emot en period av återvunnen tillväxt och ökadsysselsättning. I motionen sammanfattas den föreslagna inriktningen av denekonomiska politiken i följande punkter.Byggandet måste stimulerasSverige behöver en genomgripande förnyelse av infrastrukturen och ett bättreunderhåll av bostäder, kommunala anläggningar m.m. Det behövs också ennyproduktion av bostäder, särskilt för ungdomar och till rimliga hyror.Bostadsbyggandet måste inriktas mot 30000--40000 nya lägenheter per år.Villkoren för reparationer och ombyggnader av bostäder förbättras tillfälligtunder . bör avsättas för detta.Ny- eller ombyggnad av skolor, sjukhus, samlingslokaler m.m. kantidigareläggas. Kommunerna föreslås, inom ramen för 780 milj.kr., fåräntebidrag för investeringar som tidigareläggs ochstartas . satsas för stöd tillsamlingslokaler.De av den socialdemokratiska regeringen beslutade investeringarna ijärnvägar, vägar och broar måste påskyndas. Det innebär att Arlandabananigångsätts nu och att 100 milj.kr. satsas på Inlandsvägen.Ytterligare bör satsas på investeringar iinfrastrukturen på kommunikationsområdet.Prisökningarna måste hållas under kontrollArbetet att få ner matpriserna måste fullföljas som nästa steg ianpassningen av gränsskyddet förbereds. Regeringen bör lägga fram förslag somleder till en anpassning till EGs priser före ett svenskt medlemskap.Bostadspolitiken måste utformas så att den bidrar till en lugnprisutveckling. Regeringens åtgärder inom bostadsområdet avvisas.Teletaxorna måste ses över i syfte att få en rimligare prisutveckling på deområden där har monopol. Det innebär att de beslutadeprishöjningarna uppskjuts till den 1juli.Konsumenterna skall garanteras god prisinformation genom lagstiftning omprismärkning.Arbetslösheten måste bekämpas effektivtRegeringen räknar med att arbetslösheten stiger till 3,. Trotsdetta vill man ytterligare strama åt ekonomin. Motionärerna anser att detta äroacceptabelt. I motionen föreslås:AMS får ytterligare 970 milj.kr. detta budgetår.Ytterligare insatser skall göras för att komma till rätta medungdomsarbetslösheten. Det gäller att så snabbt som möjligtplacera ungdomar i arbete eller utbildning. Satsningen på utbildning ochkompetenshöjning måste fortsätta. Inriktningen ska främst vara på små ochmedelstora företag.AMS får bättre möjligheter att sätta in otraditionella åtgärder.Regeringens förslag att höja egenavgiften till a-kassan avvisas.Arbetslivet måste förnyasFör att utveckla arbetet och löntagarnas kompetens behövs en samladoffensiv för en ny organisation av arbetslivet i samarbete med arbetsmarknadensparter. Arbetslivsfonden måste därför få ansvar för en storinformationskampanj.Insatserna för utbildning och forskning föreslås höjda från den 1juli 1992med 500 milj.kr. Inriktningen skall vara att stärka kompetensen hos deanställda och ge fler utbildning vid högskola.Välfärden och valfriheten måste utvecklasVälfärdspolitiken måste omfatta alla och ge mest till den som bäst behöversamhällets insatser. Tillgänglighet och kvalitet är det avgörande, inteproduktionsformerna.Resurser måste säkerställas så att behoven hos barn, sjuka, gamla ochhandikappade kan tillgodoses. Detta skall vara utgångspunkten för bedömningenav den kommunala ekonomin.Barnbidraget måste höjas som brytpunkten i skatteskalan räknas uppBarnbidraget bör höjas med det belopp som redan har beslutat om,85kr. från den 1januari 1992.Brytpunkten i skatteskalan bör räknas upp med 4,i stället för 9,förår 1992. Det innebär att skatten för höginkomsttagare sänks med 2000kr. istället för 4000kr. Statsinkomsterna ökar med 2,3 miljarder kronor.Utvärderingen av skattereformen måste påskyndas.Finanskrisen måste motverkasFinanskrisen riskerar att bli en allvarlig hämsko för de mindre ochmedelstora företagen. Staten måste agera så att den inte förvärrar krisen utanbidrar till stabilitet.Riskkapitalet skall främst gå till de små och medelstora företagen. Statenskall inte ta det i anspråk genom utförsäljning av statliga företag.Regeringens planer på att av ideologiska skäl sälja fastigheter för 20miljarder kronor avvisas.AP-fondens organisation och placeringsregler måste reformeras för att ökaavkastningen på pensionspengarna och stärka riskkapitalet.Den i motionen redovisade alternativa inriktningen av den ekonomiskapolitiken innebär, enligt motionärerna, att budgeten förbättras med nästan åttamiljarder kronor /92 och budgetåret1992/93. Detta är ett resultat av att man avvisar regeringens skattesänkningar,ett annat system för bostadsfinansiering och att en lägre brytpunkt iskatteskalan föreslås (jfr tabellerna).Statsfinansiella konsekvenser av regeringens förslagFörändring i förhållande till gällande beslut. Miljarder kronor1991/92 1992/93 HelårInkomster - 3,3 - 10,1 - 10,9Utgifter + 11,6 - 0,2 + 0,9Budgetsaldo - 14,9 - 9,9 - 11,8Aviserade förslag - + 6,3 + 6,3Budgetförslaget i motion Fi18 (s)Skillnader mot regeringens förslag. Miljarder kronor1991/92 1992/93 HelårNej till skattesänkningar + 3,2 + 10,0 + 10,8Bostadsfinansiering,investeringsbidrag + 1,0 + 1,0 + 1,0Investeringar, Fi-dep. + 1,0 - -+ 5,0 - -Höjning av barnbidrag m.m. - 1,2 - 1,2 - 0,1Åtgärder mot arbetslöshet m.m. - 1,5 - 2,2 - 2,2Lägre brytpunkt + 1,0 + 2,3 + 2,3Summa + 8,5 + 9,9 + 11,8Ny Demokratis partimotion Fi13I motion Fi13 (nyd) anförs att propositionens huvudsakliga innehåll antyderen välbehövlig förändring av det svenska samhället. Det finns dock vissaväsentliga punkter där vi saknar konkreta och nödvändiga åtgärder.Det maximala skattetrycketI motionen understryks att i den långsiktiga målsättningen måste finnas enkonkret angivelse av det maximala skattetrycket. Motionärerna föreslår att mansom mål anger ett maximalt skattetryck av av BNP eller senast1998/99.FattigpensionärernaVidare anser motionärerna att den viktiga frågan om fattigpensionärerna istort sett förbigås med tystnad. Såväl på kort som på lång sikt är detväsentligt att det finns ett skyddsnät som gör att svenska medborgare inteskall kunna hamna under existensminimum. Cirka 60000 fattigpensionärer hargenom den tidigare skattereformen råkat i just den situationen. Åtgärder måstesnarast vidtas.BarnbidragshöjningenVad gäller uppskjutandet av barnbidragshöjningen framhålls i motionenföljande. Genom den stora skattereformen höjdes omkostnaderna förbarnfamiljerna. Det är därför motiverat att genomföra den planerade höjningenav barnbidraget. Finansieringen kan göras på ett mycket intessant ochändamålsenligt sätt nämligen genom att reducera statsbidraget till kommunalbarnomsorg. Detta bidrag är ca . Resultatetskulle, menar motionärerna, bli en effektivisering av den offentliga sektorn.Statsbidraget till barnomsorg har enligt motionärerna kombinerats meddiverse kostnadshöjande regler och en omfattande byråkrati. Därför börbesparingar kunna göras utan att kunden, barnet, blir lidande. En intressantaspekt i detta sammanhang är att barnbidragen går till alla barn medanstatsbidragen för barnomsorg endast går till dem som lyckats få plats.Utbildning och infrastrukturVad gäller satsning på utbildning och infrastruktur anser motionärerna attdet måste fastställas som ett långsiktigt mål att stärka dessa områden. Skäletär icke kortvarigt arbetsmarknadspolitiskt utan tvärtom av långsiktig och storbetydelse för utvecklingen av det svenska samhället. Satsning på utbildning ochforskning leder enligt erfarenheten till snabbare tillväxt av ekonomin och ökadinternationell konkurrenskraft för näringslivet. Infrastrukturen är på sammasätt av stor betydelse för konkurrenskraft inom . Målen äralltså av strategisk betydelse och borde finnas med i den ekonomiska, politiskastrategi som regeringen bör formulera för att återvinna utvecklings- ochtillväxtkraften i svensk ekonomi.Kraftfullare åtgärder förordas vidare för att klara nya, små och medelstoraföretags riskkapitalförsörjning, och detta beslut brådskar.Kraftfull satsning på miljöproblemenI motionen krävs också att en "offensiv miljöpolitik" skall innefatta enkraftfull satsning på miljöproblemen i bl.a. och . Motiveringentill detta yrkande i motionen är att "importerar" 80--av luft-och vattenföroreningarna.Vänsterpartiets partimotion Fi15I motion Fi15 (v) understryks att regeringens ekonomiska politik har entydlig inriktning som leder till ökade klyftor. Å ena sidan den uteblivnabarnbidragshöjningen, fördubblingen av egenavgiften till a-kassan, denförsämrade ersättningen till arbetsskadade, slopat avdrag förfackföreningsavgifter och karensdagar eller motsvarande försämringarför sjuka. Å andra sidan slopad omsättningsskatt på aktier, lägre kapitalskatt,slopad förmögenhets- och arvsskatt. Dessutom saknar regeringensekonomiska politik miljöprofil.Vänsterpartiet delar regeringens uppfattning att devalveringspolitikenhämmade nytänkande och framtidssatsningar. De alltför höga vinsterna innebaratt industristrukturen låstes fast. Produktivitetsutvecklingen uteblev,som kostnadsutvecklingen accelererade. Superdevalveringen år 1982utgjorde ingen långsiktig lösning på den svenska ekonomins problem. Tvärtom ärden orsak till många av de problem vi nu står inför. Företrädare för denborgerliga regeringen har i en rad olika sammanhang uttalat sig för enomfattande sänkning av arbetsgivaravgifterna. Ett byte av sänktaarbetsgivaravgifter mot sänkta offentliga utgifter kallas populärt för en inredevalvering. Syftet är detsamma som för en vanlig devalvering, dvs. att få fartpå exporten och begränsa inhemsk efterfrågan. Att enskildaregeringsledamöter hållit dörren öppen för möjligheten av en intern devalveringvisar att man egentligen ingenting lärt av devalveringspolitikens misslyckande.Man har inte, sägs det i motionen, insett att devalveringar, oavsett om de ärinterna eller externa, leder till inflation och inlåsningseffekter. Detta sermotionärerna som ytterst oroande. Den borgerliga regeringen väljer att peka utde höga skatterna och tillväxten av de offentliga utgifterna som självagrundproblemet. uppfattning är i stället att superdevalveringensamt de okontrollerade avregleringarna på kredit- och valutamarknaden utgörproblemets kärna.Det är motionärernas uppfattning att regeringens framlagda förslag innebär endrastisk försvagning av statsbudgeten. I rådande budgetläge måste det betecknassom ansvarslöst att genomföra ofinansierade skattesänkningar av denstorleksordning som regeringen föreslår. Skattesänkningarna kan kanske på kortsikt ge en viss expansiv effekt på ekonomin, men i ett längre perspektiv måsteman räkna med ökad inflation och räntehöjningar. Detta kan knappast betecknassom tillväxtbefrämjande. Motionärerna ställer sig däremot positiva tillregeringens ambition att anslå mer resurser till arbetsmarknadspolitiska ochsysselsättningsskapande åtgärder. I rådande ekonomiska läge är det nödvändigtatt medel tas fram för en aktiv arbetsmarknadspolitik och långsiktigtnödvändiga satsningar på infrastrukturen. Insatserna förarbetsmarknadspolitiska och sysselsättningsskapande åtgärder borde emellertidha getts en betydligt högre prioritet än vad som blivit fallet. I motionenunderstryks att man i rådande konjunkturläge måste undvika att vidta åtgärdersom på något sätt försämrar kommunernas och byggsektorns förutsättningarytterligare. Tvärtom måste den ekonomiska politiken utformas så att dessasektorer stimuleras. Regeringens politik innebär i detta avseende att manförsämrar arbetsmarknadsläget ytterligare. Det är, sägs det i motionen, ungefärsom att försöka släcka en brand med bensin.Vänsterpartiets alternativ till regeringens förslag till inriktning av denekonomiska politiken kan sammanfattas på följande sätt.En rättvis skattepolitikSkatter och avgifter skall styra i riktning mot minskat råvaruutag och ökadåtervinning när det gäller produktionen. Energiförbrukningen skall styras bortfrån fossil- och kärnkraftsenergi till förnyelsebara energiflöden. När detgäller fördelningspolitiken anser motionärerna att skatt skall utgå efterbärkraft. Detta gäller såväl inkomstbeskattning som beskattning av konsumtion.Det är i detta perspektiv man skall se krav om slopatgrundavdrag för inkomster över "brytpunkten", liksom kravet på sänkt/slopadmatmoms.I motionen förordas, att bör korrigera skatteskalorna för år 1992.De prisökningar som föranleddes av skatteomläggningen bör ej ingå i denbeslutade uppräkningen. Detta skulle skapa en bättre överensstämmelse med vadsom gäller för beräkningen av basbeloppet. Vidare måste nuvarande principer förgrundavdraget ändras.KommunernaMotionärerna avvisar inriktningen att krympa den kommunala sektorn och attden ställs i motsats till de konkurrensutsatta verksamheterna. Regeringensaviserade indragningar till kommunerna på 5--1993 avvisas.I nuvarande konjunkturläge är det enligt motionärernas bedömning heltoförsvarbart att ta bort 5--ur en sektor som har storaekonomiska problem och vars uppgift är att uppfylla medborgarnas rättmätigabehov av vård, omsorg och utbildning. I stället förespråkas ett kommunpaket påca 5 miljarder till riktade insatser.Barnbidrag och studiebidragI motionen krävs att barnfamiljerna får den kompensation som redanbeslutat om. Det räcker inte med löften om kompensation till följd avsänkningar av mervärdeskatten, inflations- och reallöneskyddet iskatteskalorna och återbetalning av det obligatoriska tillfälliga sparandet.Vänsterpartiet avslår därmed regeringens förslag och förespråkar attbarnbidragshöjningen och studiebidragshöjningen träder i kraft enligt tidigareav fattade beslut.PensionssystemetMotionärerna ser vad gäller denna fråga med oro på regeringens inriktning.Risken för större ojämlikhet är uppenbar. Vid fördelning av landets resurseroch förändring av pensionssystemet är den viktigaste frågan att förbättra förde sämst ställda pensionärerna. Det är ytterst en jämlikhetsfråga, eftersom detär kvinnorna som tjänat in minst antal ATP-poäng och har de lägsta inkomsterna.Omfördelningen bör i första hand ske inom det totala pensionssystemets ram.Sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringenI motionen avvisas varje förslag om att införa karensdagar eller ytterligareförsämringar i sjukförsäkringssystemet. Detta gäller ävenarbetsskadeförsäkringen.Lönebildning och arbetslöshetsförsäkringI motionen avslås regeringens förslag att höja egenavgiften iarbetslöshetsförsäkringen.Ett samlat förslag om en ny allmän arbetslöshetsförsäkring som innehållerbåde organisation, administration och finansiering bör utarbetas. När detgäller organisationen bör kopplingen till de fackliga organisationernabehållas.BostadspolitikenI motionen krävs en genomsnittlig produktion av ca 30000--40000lägenheter per år.Motionärerna avvisar förslaget att minska investeringsbidraget. Ej helleraccepteras att regeringen tänker riva upp beslutet om räntelånesystemet.Näringspolitiken och EGI motionen understryks att måste säga nej till EG. I övrigt framhållsatt branschstödet (t.ex. stöd till Exportråd, trädgårdsnäringen,turistnäringen, prospektering) måste utvecklas och inte avvecklas.Arbete åt allaSom motionärerna ser det måste arbete åt alla ha en central plats i denekonomiska politiken. Den bästa resursen i den ekonomiska politiken, nämligenden arbetande människan, måste vårdas. Mot den bakgrunden har ien annan motion krävt ytterligare tillarbetsmarknadspolitiska insatser, samt att regeringen framläggerförslag om ett ROT-program för skolor, VA-nät etc. samt satsning på barn- ochäldreomsorgen. Dessutom måste ungdomsgarantin omfatta alla ungdomar upp till 24år, som en satsning på beredskapsarbeten och praktikplatsergenomförs. Den ekonomiska politikenInternationell utvecklingProduktionstillväxten i hela OECD-området väntas för stanna vid 1%.Man får gå tillbaka till lågkonjunkturen vid inledningen av för attfinna motsvarande svaga utveckling i industriländerna. Den låga ekonomiskaaktiviteten speglas även i lägre tillväxt i världshandeln--från år1990 till --och en ökad arbetslöshet. Den öppna arbetslösheteni närmar sig nu återigen 10%.Den bedömning av den kommande utvecklingen som redovisas i propositionen handen att lågkonjunkturen i de stora industriländerna har nått botten ochatt tillväxten åter tar fart . Som framgår av tabell 1 ärbedömningen av tillväxten i hela OECD-området och i som helhetdensamma som i den reviderade finansplanen . Däremot görs för deländer som tar emot större delen av svensk export -- , , , -- den bedömningen att den ekonomiska aktiviteten blirlägre än vad som förutsågs i våras.Tabell 1. Internationella förutsättningar (finansdep. 1991)Årlig procentuell förändring1990 1991 1992 1993B N PFörenta Staterna 1 -0,5 (0)* 2,5 (2,8) 3,3Japan 5,6 4,8 (3,8) 3 (4,3) 3,8Tyskland 4,6 3 (2,8) 2,3 (2,5) 2Storbritannien 0,5 -1,8 (-1,5) 1,5 (1,8) 2,5Norden** 1 -0,3 (0,8) 1,3 (1,8) 2,5OECD 2,8 1,3 (1,3) 2,3 (2,3) 2,5OECD totalt 2,5 1 (1,0) 2,5 (2,8) 3N y c k e l t a lKonsumentpriser,totalt 4,9 4,5 (4,3) 3,5 (4,0) 3,8Dollarkurs i kr. 5,93 6,11 (6,07) 6,18 (6,19) 6,18Råoljepris,dollar per fat 23,6 20 (18) 21 (20) 22* Siffrorna inom parentes anger bedömningar i den reviderade finansplaneni ** Exklusive SverigeI propositionen framhålls att ett osäkerhetsmoment i prognosen är huruvidaden ökning i tillväxten som kunde noteras i FörentaStaterna verkligen innebär en varaktig uppgång i den amerikanska konjunkturen.Detta är av stor betydelse för den internationella utvecklingen, eftersom densamlade produktionen i utgör en tredjedel av OECD-ländernastotala produktion. De faktorer som gör bedömningen osäker och som kan försenauppgången i den amerikanska ekonomin är bl.a. att ökningen i den inhemskaefterfrågan hålls tillbaka därför att såväl hushåll som företag är obenägna attöka sin skuldsättning. Det går heller inte att bortse ifrån att oron för enökad inflation kan leda till att den ekonomiska politiken stramas åt i ettsenare skede och att den amerikanska ekonomins bidrag till en internationellåterhämtning därigenom får mindre betydelse.Den positiva ekonomiska utvecklingen i under senare delen av1980-talet har i stora stycken burits upp av en stabil tillväxt i ochTyskland. Även om tillväxten i dessa länder i jämförelse med övriga störreindustriländer bedöms bli fortsatt god sker ändå en betydande avmattning isåväl som Tyskland.I likhet med situationen i innebär pris- och kostnadstrycketockså vissa problem i dessa båda länder. Det kan även nämnas att det tyskabudgetunderskottet genom bl.a. åtaganden i samband med återföreningen av debåda tyska staterna stigit kraftigt. Som framhålls i propositionen kan det inteuteslutas att den ekonomiska politiken måste förbli stram . Det är sålunda möjligt att den strama penningpolitik som förtsi och ännu inte slagit igenom fullt ut. En ytterligare skärpningav penningpolitiken i skulle få en dämpande effekt på övriga Europadels via en svagare importefterfrågan, dels på grund av ett fortsatt högtränteläge även i övriga Europa.Som framgår av tabell 1 har den ekonomiska utvecklingen i varit mycketsvag av . Särskilt , som åren 1988och 1989 hade en tillväxt på , har drabbats mycket hårt av denallmänna konjunkturnedgången och kollapsen i den sovjetiska ekonomin. Även dennorska ekonomin exkl. oljesektorn uppvisar mycket stora problem.År 1990 innebar för del att produktionstillväxten helt stagnerade.År 1991 bedöms den totala produktionen minska med omkring 5%.Produktionsminskningen förklaras av en betydande nedgång såväl i den privatakonsumtionen som i investeringsverksamheten. Därtill väntas exporten år 1991minska med . En viktig förklaring till denna nedgång är som nämntsdet stagnerande handelsutbytet med . Ca en fjärdedel av Finlandsexport har gått till . Denna negativa utvecklinghar bidragit till en spekulation mot den finska marken. Trots att åtgärdervidtogs för att stabilisera den finska valutan -- bl.a. en anknytning av markentill ecun -- framtvingades en nedskrivning av marken. Den 15 november 1991devalverade med 12,3%.Utvecklingen i SverigeDen bedömning som redovisas i bilagan till propositionen bygger i tillämpligadelar på . Till skillnad mot konjunkturinstitutethar beaktat de arbetsmarknadspolitiska insatser somföreslås i tilläggsbudget I. Däremot har inte de övriga ekonomisk-politiskaåtgärder som regeringen aviserar i anslutning till här aktuell propositiontagits med i beräkningarna.Den svenska ekonomin befinner sig i en av efterkrigstidens djupastelågkonjunkturer. Den tidigare beskrivna avmattningen i OECD-området slår hårtmot svensk industri. Industriproduktionen minskade med , ochutfallet för väntas bli ännu sämre (jfr tabell 3). Antalet sysselsattainom industrin har sedan slutet av minskat med mer än 100000, ochutslagningen av arbetstillfällen i industrin fortsätter. Den negativautvecklingen i industrin förs vidare till andra sektorer av ekonomin som t.ex.energi-, transport- och tjänstesektorn. har inneburit attkonsumtionsefterfrågan helt stagnerat.