bet · GF01UbU4 · 1991-11-12 00:00:00 — generella principer för undervisningen.Skolans mål och huvuduppgift tas upp i motionerna1990/91:Ub241 (m) yrkandena 1, 2, 3 och 4 samt 1990/91:Ub821(fp) yrkande 1, skolans arbetsformer i motion 1990/91:Ub313(v) yrkande 11, högstadiets organisation i motion1990/91:Ub244 (s), kursplan för varje ämne i motionerna1990/91:Ub211 (m) yrkande 1 och 1990/91:Ub242 (m, fp, c, mp)delvis, individuella studieplaner i motionerna1990/91:Ub211 yrkande 7, 1990/91:Ub315 yrkandena 1 och 2 (bådam) samt 1990/91:Ub821 (fp) yrkande 6, kompletterandeutbildning i motionerna 1990/91:Ub211 yrkande 4 och1990/91:Ub241 yrkande 12 (båda m), anpassad studiegång imotion 1990/91:Ub211 (m) yrkande 6, praktikår i motion1990/91:Ub813 (mp) yrkande 3, alternativkurser i motion1990/91:Ub313 (v) yrkande 10, läxor i motion1990/91:Ub202 (m) yrkandena 1 och 2, skolplikt i motion1990/91:Ub250 (mp) yrkande 1, skolexamen och avkortat läsåri motionerna 1990/91:Ub322 (m) yrkandena 1 och 2,i motionerna 1990/91:Ub247 yrkande 2 och1990/91:Ub813 yrkande 11 (båda mp), decentraliseratbeslutsansvar i motion 1990/91:Ub208 (mp) yrkandena 3 och 4,religionskunskap i motionerna 1990/91:Ub336 (m),1990/91:Ub821 (fp) yrkande 2, 1990/91:Ub248 (c) och1990/91:Ub242 (m, fp, c, mp) delvis, estetiska ämnen ochrörelse i motion 1990/91:Ub813 (mp) yrkande 10 delvis,maskinskrivning i motionerna 1990/91:Ub212 (s) och1990/91:Ub276 (fp), massmediekunskap i motion 1990/91:Ub265(mp), etiska frågor i motionerna 1990/91:Ub258 och1990/91:Ub271 (båda m) samt 1990/91:Ub282 (c) yrkande 2,fredsfrågor i motionerna 1990/91:Ub297 (s) och1990/91:Ub813 (mp) yrkande 12, flyktingkunskap i motion1990/91:Ub288 (mp) yrkande 2, hälsofostran i motion1990/91:Ub238 (fp) yrkandena 1 och 3, hushållning ochkonsumentkunskap i motion 1990/91:Ub813 (mp) yrkande 12,alkohol, narkotika och tobak () i motionerna1990/91:Ub818 (s), 1990/91:Ub217 och 1990/91:Ub807 yrkande 1(båda m) samt 1990/91:Ub324 (fp, c, mp), sex- ochsamlevnadsundervisning i motionerna 1990/91:Ub210 och1990/91:Ub808 yrkande 1 (båda m), 1990/91:Ub220 delvis och1990/91:Ub238 yrkande 2 (båda fp) samt 1990/91:Ub226 (c),trafikantutbildning i motionerna 1990/91:Ub289 (m),1990/91:Ub222 (fp) yrkandena 1 och 2 samt 1990/91:Ub274 (c)och undervisning om samer i motion 1990/91:Ub232 (v)yrkande 2.Utan att i sak ha bedömt något av de i det föregåenderedovisade motionsyrkandena om skolans mål och organisationföreslår utskottet med hänvisning till pågåendeberedningsarbete att avslår ifrågavarandemotionsyrkanden.Till detta vill utskottet lägga följande. Iregeringsförklaringen anförs bl.a. att en nyläroplan för med tydlig kunskapsprofil kommer attutarbetas. Enligt vad utskottet erfarit kommerläroplanskommittén att få nya direktiv för sitt fortsattaarbete.Skolans språkundervisningI motionerna 1990/91:Ub213 (m), 1990/91:Ub823 (fp) yrkande 2och 1990/91:Ub259 (c) yrkande 4 föreslås att undervisning iengelska skall införas redan i årskurs 1 på grundskolanslågstadium. Möjligheten att studera ytterligare ett eller tvåspråk som tillval på högstadium tas upp i fyramotioner, nämligen 1990/91:Ub333 (m) yrkande 1, 1990/91:Ub823(fp) yrkandena 3 och 10, 1990/91:Ub259 (c) yrkande 5 och1990/91:Ub242 (m, fp, c, mp) delvis. Enligt motionerna1990/91:Ub252 (m) och 1990/91:Ub823 (fp) yrkande 4 bör det varamöjligt att studera ett annat språk än engelska som förstafrämmande språk. I motion 1990/91:Ub823 (fp) yrkande 8 föreslåsatt den försöksverksamhet som bedrivs meddubbelt timtal för B-språk och C-språk i gymnasieskolan skallfå utökas. De nordiska språken tas upp i motion 1990/91:Ub339(c). De bör enligt motionärerna få en starkare ställning iutbildningen. Slutligen förordas i motion 1990/91:Ub333 (m)yrkande 2 att alternativkurser bör finnas i samtliga språk.Utskottet vill hänvisa till direktiven tillläroplanskommitténs arbete (dir. 1991:9). Mot bakgrund av kravpå internationell anpassning av utbildningen börspråkprogrammen i såväl som gymnasieskolanförstärkas, framhålls i direktiven. Kommittén bör förgrundskolans del pröva möjligheten att börja undervisning iengelska redan i årskurs 1.Med hänvisning till det anförda och det beredningsarbete sompågår föreslår utskottet att avslår ifrågavarandemotionsyrkanden i vad gäller skolans språkundervisning.Skolans undervisning i vissa andra ämnenKristendomsundervisningens innehåll och det kristnabudskapets ställning inom ämnet religionskunskap tas upp i tremotioner, nämligen 1990/91:Ub294 yrkande 1 och 1990/91:Ub337yrkande 1 (båda m) samt 1990/91:Ub235 (m, c). I motion1990/91:Ub216 (fp) delvis understryks vikten av att gymnastikingår som ett moment i ämnet idrott.När det gäller frågor om kursplaner för undervisningen villutskottet ånyo hänvisa till direktiven till läroplanskommitténoch det beredningsarbete som pågår. Mot denna bakgrund börriksdagen avslå motionerna 1990/91:Ub216 delvis, 1990/91:Ub235,1990/91:Ub294 yrkande 1 och 1990/91:Ub337 yrkande 1.Vissa timplanefrågor när det gäller grundskolanI ett antal motioner tas vissa timplanefrågor upp. Dennuvarande stadieindelningen i bör upphöra enligtmotion 1990/91:Ub313 (v) yrkande 9. En garanterad minstaundervisningstid i varje enskilt ämne föreslås i motionerna1990/91:Ub211 yrkande 2 och 1990/91:Ub303 yrkande 1 (båda m).I sistnämnda motion (yrkande 2) föreslås även att "tid tillförfogande" skall införas i timplan. Vidareföreslås i motion 1990/91:Ub211 (m) yrkande 3 utökad tid förtillvalet på högstadiet. Slutligen begärs i tre motioner,nämligen 1990/91:Ub259 yrkande 6, 1990/91:Ub321 yrkandena 1 och2 samt 1990/91:Ub820 yrkande 1 (samtliga c) att ämnethemkunskap skall få utökad undervisningstid i ochatt undervisningen bör ske i sammanhängande arbetspass.Som utskottet anfört i det föregående skallläroplanskommittén enligt regeringens direktiv lägga framförslag till timplaner för . Bl.a. bör kommitténdärvid pröva om den nuvarande stadieindelningen i grundskolankan upphöra. Med hänvisning härtill och till detberedningsarbete som sker inom när det gällergrundskolans timplan föreslår utskottet att riksdagenavslår ifrågavarande motionsyrkanden.Vissa lärarutbildningsfrågorI ett antal motioner om skolans undervisning behandlas ävenvissa lärarutbildningsfrågor. Således begärs i motionerna1990/91:Ub294 yrkande 2 delvis, 1990/91:Ub337 yrkandena 2 och 3delvis samt 1990/91:Ub815 delvis (samtliga m) att åtgärdervidtas för att förbättra grundutbildningen för lärare ireligionskunskap. I motion 1990/91:Ub820 (c) yrkande 4understryks vikten av att ämnet kostkunskap ingår iförskollärarutbildningen. En förbättrad utbildning och ökadeinformationsinsatser när det gäller alkoholfrågor samt sex- ochsamlevnadsfrågor föreslås i motionerna 1990/91:Ub807 (m)yrkande 2 och 1990/91:Ub220 (fp) delvis.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Riksdagens beslut om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18,bet. UbU4, rskr. 76) innebär bl.a. att kommunerna och andrautbildningshuvudmän har ansvar för verksamheten i skolan inomde ramar som och regeringen lägger fast i bl.a.skollag och läroplaner. Enligt direktiven tillläroplanskommittén (dir. 1991:9) skall de nya läroplanerna angemål och riktlinjer för utbildningen, vilka huvudsakligen riktasdirekt till lärarna. I beslut om ansvaret för skolanslås vidare fast att den grundläggande lärarutbildningen är ettviktigt medel att garantera en likvärdig utbildning i alladelar av landet. Mot bakgrund av bl.a. detta beslut harregeringen den12 beslutat tillkalla ensärskild utredare för att göra en analys av de krav som måsteställas på lärarnas kunskap och kompetens och lägga fram deförslag som analysen föranleder (dir. 1991:87). Enligtdirektiven skall denna analys bl.a. ske i anslutning till detarbete som pågår i läroplanskommittén. Arbetet skallbedrivas så att förslagen kan läggas fram senast den2november 1992.Med hänvisning till att frågor om lärarnas kunskap ochkompetens är föremål för beredning föreslår utskottet attriksdagen avslår motionerna 1990/91:Ub220 delvis, 1990/91:Ub294yrkande 2 delvis, 1990/91:Ub337 yrkandena 2 och 3 delvis,1990/91:Ub807 yrkande 2, 1990/91:Ub815 delvis och 1990/91:Ub820yrkande 4.BetygsfrågorI motionerna 1990/91:Ub225 (m) yrkandena 1 och 2 och1990/91:Ub821 (fp) yrkande 4 föreslås införandet av ett nyttbetygssystem. Enligt motionärerna bör det nuvarande relativabetygssystemet ersättas med ett mål- eller kunskapsrelateratbetygssystem. I motion 1990/91:Ub813 (mp) yrkande 9 hävdas attbetyg inte skall sättas i . Enligt motionärernainnebär betygsättningen av eleverna att lärarna tvingas geavkall på sina försök att förverkliga de övergripande målen iläroplanen. I tre motioner, nämligen 1990/91:Ub295,1990/91:Ub320 yrkande 1 och 1990/91:Ub332 yrkandena 1 och 2(samtliga m) föreslås att betyg i ordning och uppförandeåterinförs i . Frågan om hur elevernas frånvaro --giltig resp. ogiltig -- skall redovisas i betygen tas upp imotion 1990/91:Ub331 (m). I motion 1990/91:Ub814 (mp) yrkande 4efterlyses centrala anvisningar för hur elever med läs- ochskrivsvårigheter skall behandlas vid bl.a. betygsättningen.Slutligen uppmärksammas i motion 1990/91:Ub216 (fp) delvisbetyget i ämnet idrott och dess betydelse vid intagningen tillgymnasieskolan.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Regeringen tillkallade en beredning föratt ge förslag till ett nytt betygssystem i ,gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen (dir.1990:62). Enligt direktiven bör den s.k. betygsberedningen utgåfrån att de relativa betygen skall avskaffas. Istället bördet finnas andra betyg på högstadium, igymnasieskolan och i den kommunala vuxenutbildningen. Detanförs vidare i direktiven att det är viktigt att arbetet iskolan leder till att eleverna når upp till en givenkompetensnivå i form av kunskaper och färdigheter. För dettafordras att läraren bedömer hur elevernas kunskaper ochfärdigheter förhåller sig till uppställda mål. Enligtdirektiven skall betygsberedningen även analyserakonsekvenserna av ett borttagande av betygen som urvalsgrundvid intagningen till gymnasieskolan.Regeringen har utsett betygsberedningensledamöter till referensgrupp för läroplanskommittén. Enligttilläggsdirektiv (dir. 1991:53) till betygsberedningen skalldess arbete samordnas tidsmässigt med läroplanskommitténsarbete. Vidare kommer enligt vad utskottet erfaritbetygsberedningen att få nya direktiv för sitt fortsattaarbete.Med hänvisning till pågående beredningsarbete i vad avser ettnytt betygssystem i , gymnasieskolan och denkommunala vuxenutbildningen föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna 1990/91:Ub216 delvis, 1990/91:Ub320 yrkande1, 1990/91:Ub331, 1990/91:Ub332 yrkandena 1 och 2,1990/91:Ub813 yrkande 9, 1990/91:Ub814 yrkande 4 och1990/91:Ub821 yrkande 4.DyslexiI ett antal motioner, nämligen 1990/91:Ub306 (fp) yrkandena 1och 2, 1990/91:Ub813 (mp) yrkande 7, 1990/91:Ub814 (mp)yrkandena 1, 2, 3 och 5, 1990/91:Ub819 (c) samt 1990/91:Ub803(m) yrkande 1 hemställs att som sin mening gerregeringen till känna att åtgärder vidtas för att underlättaskolsituationen för elever med grava läs- och skrivsvårigheter(dyslexi). Det gäller främst frågan om stödundervisning ochspecialundervisning för elever med dessa svårigheter, lämpligaläromedel, bl.a. talböcker för dyslektiker, adekvatlärarutbildning och fortbildning för lärare på alla nivåer.Slutligen hävdas i den sistnämnda motionen (yrkande 2) attdyslektiker bör prioriteras vid fördelningen av skolansekonomiska resurser.Utskottet vill hänvisa till uttalande (bet.1989/90:UbU3, rskr. 52) när det gäller insatser för elever medgrava läs- och skrivsvårigheter samt läromedel för dessaelever. Med anledning av detta uttalande anmälde föredragandestatsrådet i årets budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 10s.59) under anslaget B3. Utveckling och produktion avläromedel att han hade uppdragit åt den särskilde utredaren förden nya myndigheten för stöd till handikappade elevers skolgångm.m. att även utreda förutsättningarna för produktion avläromedel i form av talböcker för elever med grava läs- ochskrivsvårigheter inom ramen för den nya myndighetensverksamhet. Under anslaget B6. Fortbildning m.m. redovisadesvilka möjligheter som finns i fråga om fortbildning ochvidareutbildning för lärare för att öka deras kompetens i attundervisa elever med grava läs- och skrivsvårigheter.Föredragande statsrådet framhöll i detta sammanhang attriksdagens beslut om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18,bet. UbU4, rskr. 76) innebär att kommunerna i högre grad skallsvara för fortbildningen i enlighet med det fullständigakommunala huvudmannaskapet för personalen i skolan.I skrivelse till regeringen beträffandeprincipförslag till organisation av statens institut förhandikappfrågor i skolan () framförde den särskildeutredaren vissa förslag om produktion av pedagogiska hjälpmedelm.m. vid den nya myndigheten. I anslagsframställningen /93 från hemställs bl.a. att dessverksamhetsområde utvidgas till att omfatta även elever meddyslexi.När det gäller frågan om fördelning av resurser förskolväsendet till elever med läs- och skrivsvårigheter, vilkentas upp i motion 1990/91:Ub803 yrkande 2, hänvisar utskottettill beslut om ansvaret för skolan (prop.1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76) som bl.a. innebär att samtligaprimärkommuner i landet erhåller ett generellt bidrag tillskolsektorn, ett sektorsbidrag. Enligt föredragande statsrådetger ett sådant bidrag de bästa möjligheterna för huvudmännenatt planera verksamheten och organisatoriskt utforma skolan medbeaktande av lokala förutsättningar och behov. Det ger ocksåden vidaste ramen och därmed ett stort utrymme fördecentralisering och möjligheter för personalen i skolan,eleverna och föräldrarna att utöva ett reellt inflytande och taansvar. beslutade i enlighet med regeringens förslagi denna del.Med det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1990/91:Ub306 yrkandena 1 och 2, 1990/91:Ub803yrkandena 1 och 2, 1990/91:Ub813 yrkande 7, 1990/91:Ub814yrkandena 1, 2, 3 och 5 samt 1990/91:Ub819.Övriga frågorI motion 1990/91:Ub285 (mp) begärs förbättrade möjlighetertill studier i andra länder (yrkande 1) och att elever pågrundskolans högstadium och i gymnasieskolan skall få rätt atttillbringa ett av sina studieår i ett annat land (yrkande 2).Regeringen beslutade att tillkalla ensärskild utredare för att utreda vissa frågor om skolansinternationalisering och internationella kontakter och omundervisningen av svenska barn och ungdomar i andra länder(dir. 1991:62). I direktiven framhålls bl.a. att det genomläroplanskommitténs arbete och det kommande kursplanearbetetinom statens skolverk skall bli möjligt att tillgodose behovetav internationalisering av skolan. Det framhålls vidare idirektiven att det finns anledning att ta fasta på enskildaungdomars intresse för att tillbringa studieperioder utomlands.Därför bör utredningen överväga en vidgad rätt till studiestödför gymnasiala studier utomlands i linje med vad riksdagentidigare beslutat ifråga om studiemedel för högskolestudier iannat land.Med hänvisning till pågående beredningsarbete beträffandevissa frågor om skolans internationalisering m.m. föreslårutskottet att avslår motion 1990/91:Ub285 yrkandena 1och 2.I motion 1990/91:Ub308 (fp) uppmärksammas ett antal frågor omskolans hemspråksundervisning. Enligt motionären börhemspråken ha centralt fastställda tim- och läroplaner (yrkande1). Vidare begärs en utvärdering av hemspråksundervisningen(yrkande 4) och en översyn av behörighetsreglerna förhemspråkslärare (yrkande 6).Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.I gällande läroplan för (Lgr80) finns enkursplan för hemspråk med mål och huvudmoment förundervisningen. I föreskrifter för timplanen regleras ävenhemspråksundervisningen. Utskottet vill vidare erinra om attriksrevisionsverket har genomfört en förvaltningsrevision avinvandrarundervisningen i . Granskningen harinriktats på frågor kring resursanvändning samt hur denstatliga styrningen påverkar invandrarundervisningen. Rapportenhar överlämnats till regeringen (dnr23-90-0609).Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub308 yrkandena 1, 4 och 6.I tre motioner uppmärksammas skolans kontakter medsamhällslivet i övrigt. I motion 1990/91:Ub236 (s) understryksvikten av att de fackliga organisationerna ges möjlighet attinformera om arbetslivet m.m., i motion 1990/91:Ub224 (fp)föreslås ett utökat samarbete mellan kronofogdemyndigheten ochskolan när det gäller konsumentekonomi, och i motion1990/91:Ub282 (c) yrkande 1 understryks behovet av ettutvecklat samarbete mellan skola, polis och kriminalvård. Imotion 1990/91:Ub272 (v) framförs förslag om nationelltkulturutbyte för grundskoleelever, och slutligen uppmärksammasproblemet med skolk i skolan i motion 1990/91:Ub332 (m) yrkande3.Enligt utskottets uppfattning bör frågor om samarbete mellanskolan och olika myndigheter och organisationer avgöras ikommunerna med utgångspunkt i lokala förhållanden. Dessa frågorbör således kunna tas upp i kommunens skolplan ellerskolenhetens arbetsplan. Detsamma bör enligt utskottetsuppfattning gälla de i motion 1990/91:Ub272 resp. motion1990/91:Ub332 aktualiserade frågorna. Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motionerna 1990/91:Ub224, 1990/91:Ub236,1990/91:Ub272, 1990/91:Ub282 yrkande 1 och 1990/91:Ub332yrkande 3.I motion 1990/91:Ub239 (c) begärs en översyn av de svenskaläroböckerna med avseende på islam, och i motion 1990/91:Ub232(v) yrkande 1 begärs att ges i uppdrag att ta framläromedel om samer.Utskottet hänvisar till beslut (prop. 1990/91:115,bet. UbU17, rskr. 357) om vissa frågor avseende skolväsendet, ivilket även tog ställning till frågan om granskningav läromedel. I och med detta beslut harobjektivitetsgranskningen av läromedel upphört. I ställetankommer det på att i samband med utvärdering avundervisningen i olika ämnen eller ämnesområden också granskade läromedel som används i undervisningen.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attmotionerna 1990/91:Ub232 yrkande 1 och 1990/91:Ub239 avstyrks.I motion 1990/91:Ub341 (c, fp, v) begärs särskilda medel tillviss verksamhet beträffande information om naturvetenskap ochteknik i kommun (Tom Tits verksamhet).Enligt vad utskottet erfarit finns det i ett stort antalkommuner i landet en liknande informationsverksamhet omnaturvetenskap och teknik. Utskottet anser att sådan verksamhetsom riktar sig till eleverna i är en kommunalangelägenhet och bör bekostas med i huvudsak kommunala medel.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub341.Enligt motion 1990/91:Ub327 (m) bör göra ettuttalande om s.k. vertikala skolor, dvs. enskolorganisation med de tre grundskolestadierna samtgymnasieskolan inom samma skolorganisation eller skolenhet.Enligt motionärerna finns det i en sådan skolorganisationförutsättningar för att utnyttja ett faddersystem, vilket kanleda till positiva effekter för skolverksamheten och bl.a.motverka mobbning.Utskottet har tidigare behandlat motioner om vertikaltorganiserade skolenheter i betänkandena UbU 1982/83:35 resp.UbU 1984/85:5. Enligt vad utskottet erfarit finns det idagexempel på vertikal skolorganisation i bl.a. kommun.Det ankommer på kommunerna att organisera sitt skolväsen såsomde finner lämpligt. Mot denna bakgrund och med hänvisning tillriksdagens beslut om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18,bet. UbU4, rskr. 76) föreslår utskottet att avslårmotion 1990/91:Ub327.Frågan om elevskyddsombud på alla stadier i skolan och omskolans arbetsmiljö samt ansvaret för denna tas upp imotion 1990/91:Ub208 (mp) yrkandena 1 och 2.Riksdagen har under /90 fattat beslut omelevmedverkan i arbetsmiljöarbetet (prop. 1989/90:61, bet.UbU28, rskr. I detta sammanhang behandlades ett liknandemotionsyrkande om elevskyddsombud på alla stadier. När detgäller förbättringar av den fysiska miljön i skolorna villutskottet hänvisa till beslut om kommunalthuvudmannaskap för lärare m.fl. (prop. 1989/90:41, bet. UbU9,rskr. 58) som bl.a. innebär att till kommunernasförfogande ställer 300 milj.kr. prislägeunder en tioårsperiod för förbättringar av skolornas fysiskamiljö. Efter förslag i årets budgetproposition har riksdagenbeslutat om fördelningen av anslagsbeloppet (prop. 1990/91:100bil. 10, bet. UbU10, rskr. Med anledning av proposition1991/92:10 om statsbidrag till förbättringar av den fysiskamiljön i skolan kommer att få ta ställning tillförslag om att stimulansbidrag till investeringar iförbättringar av den fysiska miljön i skolorna motsvarande 600milj.kr. skall tidigareläggas, dvs. att staten skall ställasammanlagt 900 milj.kr. till kommunernas förfogande förförbättringar i skolans arbetsmiljö under /92.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet attriksdagen avslår motion 1990/91:Ub208 yrkandena 1 och 2.I motion 1990/91:Ub820 (c) yrkande 3 uppmärksammasmatkvalitén i skolmåltiden. Motionärerna anser att skolverketbör få i uppdrag att utarbeta en näringsriktig basstandardför skolmåltider.Utskottet har behandlat liknande yrkanden vid fleratillfällen (bet. 1988/89:UbU4, bet.1989/90:UbU1 och bet. 1990/91:UbU1). har avslagitsamtliga yrkanden. Utskottet har inte funnit att något nytt harframkommit i ärendet. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion 1990/91:Ub820 yrkande 3.I motion 1989/90:Ub208 (m) som väcktes begärs sådan ändring igymnasieförordningen beträffande förläggningen avundervisningstiden vid lantbruksskolorna attterminsindelningen skall kunna anpassas till växt- ochskördeperioderna. Syftet därmed är att utbildningen börinnehålla även praktiska moment som är direkt knutna till denkommande yrkesverksamheten.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföraföljande.I 2kap. 12§ gymnasieförordningen (SFS 1987:743, senasteändring 1991:1116) upptas följande:Om regeringen inte föreskriver annat, bör läsåret börja iaugusti och sluta senast . När det gäller utbildning påområdena naturbruk, lantbruk och trädgård får styrelsen förutbildningen med hänsyn till utbildningens krav bestämma andratider...Utskottet finner således att motionsyrkandet är tillgodosett,varför motion 1989/90:Ub208 avstyrks.I motion 1990/91:Ub214 (c) begärs statsbidrag förutbildning för utvecklingsstörda vid lanthushållsskolan iHammenhög i län. Vid skolan anordnas engymnasial hemteknisk specialkurs. i är huvudman förutbildningen.Utskottet vill erinra om beslut om nya riktlinjerför statsbidragssystemet på skolområdet (jfr prop. 1990/91:18,bet. UbU4, rskr. Till samtliga primärkommuner utbetalasett sektorsbidrag som skall ange det totala statligafinansiella stödet till skolsektorn, dvs. grundskola,gymnasieskola och utbildning för vuxna. Detprimärkommunala ansvaret för de tre skolformerna innebär attinga statsbidrag utbetalas direkt till landstingskommuner.Dessa hänvisas till överenskommelser med primärkommunerna föratt få visst bidrag till den utbildning för vilken de ärhuvudmän. Utskottet vill vidare hänvisa till beslutom bidrag till driften av vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda (prop. 1990/91:85, bet. UbU16, rskr. 356).Regeringen föreslog, i avvaktan på beslut om huvudmannaskapetför särskolan och vuxenutbildningen för psykisktutvecklingsstörda, att bidrag till driften av vuxenutbildningför psykiskt utvecklingsstörda skulle anvisas under ettsärskilt anslag. ställde sig bakom regeringensförslag. Det innebär att landstingskommunerna och de kommunersom inte ingår i någon landstingskommun får statsbidrag enligtett schabloniserat system.När det gäller kostnader m.m. för elever från annat landstingi den motionsledes aktualiserade utbildningen utgår utskottetfrån att samverkansavtal för samtliga utbildningskostnadersluts mellan och berördalandstingskommuner/kommuner (jfr regeringsbeslut ,dnr 1366/91, 1799/91 delvis).