bet · GE01SkU17 · 1991-03-19 00:00:00 — Liknande regler finns i många andra länder.Avdragsrätten bör utformas så att avdrag medges inom en vissbeloppsram för gåva från enskild person till svenskabiståndsorganisationer och till trossamfund. Yrkandet om enliknande avdragsrätt framställs också i motion Sk343 av GöstaLyngå och ().Enligt vår uppfattning är det angeläget att ideell verksamhet idenna form främjas på allt sätt. En begränsad avdragsrätt förgåvor utgör en värdefull stimulans till uppoffringar av dettaslag. Regeringen bör därför skyndsamt lägga fram förslag till delagändringar som behövs.dels vid mom. 9 hemställt9. beträffande avdrag för gåvoratt med anledning av motionerna 1990/91:Sk302 och1990/91:Sk343 hos regeringen begär förslag till en begränsadavdragsrätt för gåvor till ideella och humanitära ändamål ienlighet med vad som anförs i reservationen.20. Avdrag för gåvor (mom. 9)() hardels anfört följande:I motion Sk343 av och ()framställs ett yrkande av innebörd att biståndsgåvor tillbehövande personer i tredje världen skall kunna beaktas vidbeskattningen genom en begränsad avdragsrätt. En avdragsrätt förpersonliga gåvor skulle både vara en stimulans till uppoffringaroch ge möjligheter till kontakt mellan människor i ochmänniskor i hjälpländerna. Enligt motionärernas mening böravdrag för sådana gåvor kunna medges med högst . underförutsättning att gåvorna förmedlas genom en organisation somhar godkänts av utrikesdepartementet.Det är angeläget att ideell verksamhet av detta slag främjas påallt sätt. Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag till delagändringar som behövs.I motion Sk302 framställs ett yrkande om en allmän avdragsrättför gåvor till allmännyttiga ändamål. Detta yrkande tillgodosesdelvis genom förslaget i motion Sk343.dels vid mom. 9 hemställt9. beträffande avdrag för gåvoratt med anledning av motionerna 1990/91:Sk302 och1990/91:Sk343 hos regeringen begär förslag till en begränsadavdragsrätt för biståndsgåvor i enlighet med vad som anförs ireservationen.21. beskattning (mom. 10)() hardels anfört följande:Kommunsektorn dras med svåra ekonomiska problem. Staten harberövat kommunerna en stor del av deras tidigare skatteunderlag.Vänsterpartiet har i en annan reservation angett resurser förett ekonomiskt stödpaket till kommunsektorn. Långsiktigt bördock kommunernas skattebas återställas och vidgas. Ett lämpligtområde för en sådan breddad skattebas torde fastighetsområdetvara. I internationell skattepolitik baseras vanligen en stordel av kommunernas inkomster just på fastighetsbeskattning.Vänsterpartiet har i annat sammanhang även aktualiserat fråganom att också industrifastigheter skall beläggas medfastighetsskatt.De överväganden som pågår rörande underlaget förfastighetsskatten bör därför -- som anförs i motion Sk367 --också gälla i hur stor utsträckning skatten kan tillfallakommunerna. Vi tillstyrker alltså kravet i motionen omtilläggsdirektiv till utredningen angående en uppdelning avskatten mellan stat och kommun.dels vid mom. 10 hemställt10. beträffande beskattningatt med bifall till motion 1990/91:Sk367 yrkande 2och med avslag på motionerna 1990/91:Sk326 och 1990/91:Sk627yrkandena 20 och 43 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförs i reservationen om utredning av en uppdelning avfastighetsskatten mellan stat och kommun.22. beskattning (mom. 10)() hardels anfört följande:Det är väsentligt att företag betalar skatt även till deprimärkommuner där man har verksamhet. Man bör därför införa enkommunalskatt som skall ersätta kommunerna för de kostnader manfår på grund av företagets läge och verksamhet och dessanställdas utnyttjande av kommunala resurser. Sådan skatt skallinte baseras på vinst utan på företagets fastighetsinnehav ocheventuellt på antalet anställda. Vid införandet skall denstatliga företagsskatten minskas så att den totala skatten inteökar. Med det anförda tillstyrker vi motionen i dessa delar.Som anförs i motion Sk627 är också beskattningen av fritidshusförenad med flera problem. En viktig fråga är var beskattningenskall ske. Som anförs i motionen är det naturligt att den kommuni vilken fritidshuset är beläget också får uppbära skatten. Detär där utgifter relaterade till den tillfälliga bosättningenuppkommer och det är där som myndigheterna gör investeringartill gagn för ägaren av fritidshuset.dels vid mom. 10 hemställt10. beträffande beskattningatt med bifall till motion 1990/91:Sk627 yrkandena20 och 43 och med avslag på motionerna 1990/91:Sk326 och1990/91:Sk367 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförs i reservationen om en beskattningav företag och av fritidshus.23. Tävlingsvinster (mom. 12)(), (), (),() och () hardels anfört följande:Som anförs i motionerna Sk435 och Sk665 drabbas idrottsrörelsenav särskilda problem i samband med skatteomläggningen. De nyareglerna innebär bl.a. att den s.k. 600-kronorsregel som innebarskattefrihet upp till detta belopp för naturaförmåner -- inkl.tävlingspriser -- har slopats. Skyldighet att upprätta och ingekontrolluppgift uppkommer så fort någon erhållit en förmåneller vunnit ett pris vars värde är . Vinnarenblir skattskyldig för detta värde. Vi anser att detta leder tillökad byråkrati och mera krångel för föreningarna och förenskilda, som förändringen är av försumbar betydelseför statskassan. Vi föreslår i stället att gränsen förskattefrihet flyttas uppåt till , vilket skullemedföra betydande förenklingar för idrottsrörelsen. Vitillstyrker således motionerna i denna del.dels vid mom. 12 hemställt12. beträffande tävlingsvinsteratt med bifall till motionerna 1990/91:Sk435 yrkande21 och 1990/91:Sk665 yrkande 2 antar följandeFörslag tillLag om ändring i 19§ kommunalskattelagen (1928:370)Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 19§Till skattepliktig inkomst räknas icke:vad som -- -- -- -- -- -- -- -- -- eller gåva;vinst i svenskt -- -- -- -- -- -- -- ; Vinst eller annan förmån till ett värde av högst som utgått till idrottsman för deltagande i idrottstävling som anordnats av eller annan jämförlig organisation och som inte utgör inkomst av rörelse;Nedsättning, som -- -- -- -- -- -- anvisningarna till 22§.Denna lag träder i kraft efter den dag då lagenenligt uppgift på den utkom från trycket i Svenskförfattningssamling och tillämpas första gången vid 1992 årstaxering.24. Bingoskatten (mom. 13), och (alla m) hardels anfört följande:Bingospelet är fortfarande den viktigaste inkomstkällan föridrottsföreningar generellt sett. 1985 tillgodogjorde sigidrotten nästan 250 milj.kr. Även här kanemellertid självfinansieringsmöjligheterna förbättras.Riksdagens majoritet beslöt att från den 1 januari1989 slopa skatten på bingo med varuvinster och att sätta nerden till av tillståndsbeloppet när det gäller bingospel medpenningvinster.Enligt vår mening bör bingoskatten emellertid efter hand slopasäven när det gäller spel med penningvinster. I ett första steg1991 bör den halveras. Skatten sänks därmed med ca 20 milj.kr.dels vid mom. 13 hemställt13. beträffande bingoskattenatt med bifall till motion 1990/91:Sk665 yrkande 5antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på spelHärigenom föreskrivs att 10§ lagen (1972:820) om skatt påspel skall ha nedan angivna lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse 10§Spelskatt utgår i fråga om1. roulettspel, för -- -- -- -- -- spelbord över ett,2. bingospel av 2. bingospel med 1,5 procentvärdet av erlagda av värdet av erlagdaspelinsatser och spelinsatser ochentréavgifter eller andra entréavgifter eller andraavgifter i den mån avgifter i den månavgifterna berättigar till avgifterna berättigar tilldeltagande i spelet. deltagande i spelet.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991.25. Schablonavdraget för idrottsutövare och inkomstutjämningför elitidrottare (mom. 14), och (alla m) hardels anfört följande:Ett stort oavlönat ideellt arbete läggs ned inomidrottsrörelsen. Emellertid utgår ekonomisk ersättning i vissafall till såväl ledare som aktiva. Dessa ersättningar skallnaturligtvis beskattas i likhet med alla övriga inkomster. Detfinns emellertid behov att ändra beskattningsreglerna i tvåavseenden.Sedan några år tillbaka finns ett särskilt avdrag föridrottsutövare. Det kan uppgå till maximalt . och äravsett att ersätta en detaljerad redovisning av alla de olikakostnader som såväl aktiva som ledare inom idrottsrörelsen harför träningsmateriel, utrustning etc. Det är ett schablonavdragsom avser faktiska kostnader och leder till ett förenklatdeklarations- och taxeringsarbete. Med tanke påkostnadsutvecklingen bör avdraget höjas till 5000 kr.Ett annat problem när det gäller idrottsutövaresinkomstbeskattning är de höga marginalskatter som drabbar storainkomster som intjänas under en relativt kortvarigidrottskarriär. Ett stort antal svenska elitidrottare har avdenna anledning valt att av skattemässiga skäl bosätta sigutomlands. Visserligen finns möjlighet att genom särskildaavsättningar till pensionsförsäkringar få till stånd en vissinkomstutjämning. Dessa möjligheter är emellertid inte tillfyllest. Inte heller är den marginalskattereform som nugenomförts tillräcklig.Det krävs därför nya regler om inkomstutjämning föridrottsutövare. Dessa bör innebära att en stor andel avinkomsterna kan avsättas till ett särskilt konto.Insatta medel undantas från beskattning till dess uttag sker.dels vid mom. 14 hemställt14. beträffande schablonavdraget för idrottsutövare ochinkomstutjämning för elitidrottareatt med anledning av motion 1990/91:Sk665 yrkandena7 och 8 begär att regeringen lägger fram förslag till sådanaändringar i beskattningen av idrottsmän som anges ireservationen.26. Idrottsrörelsens skatte- och avgiftssituation i övrigt(mom.15), och (alla m) hardels anfört följande:Inom idrottsrörelsen ser man med oro på denekonomiska utvecklingen. Den oron har påtagligt förstärkts sedaneffekterna av finansieringen av skatteomläggningen har blivituppenbara.Under flera år har diskuterats att tillsätta en utredning medsyfte att se över de ideella föreningarnas skatte- ochavgiftssituation. Bl.a. har idrottsrörelsens högsta beslutandeorgan, , framfört dettakrav. om någonsin är det befogat att tillsätta en sådanutredning.Alla med anknytning till idrottsrörelsen vet att denna i sinbreddverksamhet lever under mycket knappa omständigheter. Deavgifts- och skatteskärpningar som trätt i kraft kommerytterligare att förvärra situationen. Med tanke på den betydelsesom idrottsrörelsen har i det svenska samhället bör därförsnarast tillsättas en utredning som belyser de ideellaföreningarnas totala skatte- och avgiftssituation. Iutredningens direktiv bör ingå att man snabbt presenterar sittresultat.De ideella föreningarna är i storutsträckning befriade från inkomstskatt. De beskattas endast förinkomst av fastighet och inkomst av rörelse och då endast ibegränsad omfattning. Inkomster av kommersiellt bedrivenverksamhet skall i princip beskattas i vanlig ordning. Dettamotiveras främst av hänsyn till risken för snedvridning avkonkurrensen med andra rörelseidkare.En allmännyttig ideell förening är berättigad till ettgrundavdrag på . För att förbättra de ideellaföreningarnas situation och förenkla deras hantering bör dettagrundavdrag höjas och värdesäkras. Förslaget i motion Sk665 omen höjning till ca . är med hänsyn till dagenspenningvärde väl avvägt.Reklamskatt tas ut på olika former av reklam som säljs avidrottsföreningar och förbund. Det kan gälla annonser iprogramblad, arenareklam och annat. Enligt vår mening börreklamskatten kunna slopas i de fall detta inte snedvriderkonkurrensen med kommersiella media.dels vid mom. 15 hemställt15. beträffande idrottsrörelsens skatte- och avgiftssituationi övrigtatt med bifall till motion 1990/91:Sk665 yrkandena4, 6 och 9 begär utredning och förslag från regeringen rörandede ideella organisationernas skattesituation i enlighet med vadsom anförs i reservationen.27. Idrottsrörelsens skatte- och avgiftssituation i övrigt(mom.15)() hardels anfört följande:Inom idrottsrörelsen ser man med oro på denekonomiska utvecklingen. Den oron har påtagligt förstärkts sedaneffekterna av finansieringen av skatteomläggningen har blivituppenbara.Under flera år har diskuterats att tillsätta en utredning medsyfte att se över de ideella föreningarnas skatte- ochavgiftssituation. Bl.a. har idrottsrörelsens högsta beslutandeorgan, , framfört dettakrav. om någonsin är det befogat att tillsätta en sådanutredning.Alla med anknytning till idrottsrörelsen vet att denna i sinbreddverksamhet lever under mycket knappa omständigheter. Deavgifts- och skatteskärpningar som trätt i kraft kommerytterligare att förvärra situationen. Med tanke på den betydelsesom idrottsrörelsen har i det svenska samhället bör därförsnarast tillsättas en utredning som belyser de ideellaföreningarnas totala skatte- och avgiftssituation. Iutredningens direktiv bör ingå att man snabbt presenterar sittresultat.dels vid mom. 15 hemställt15. beträffande idrottsrörelsens skatte- och avgiftssituationi övrigtatt med bifall till motion 1990/91:Sk665 yrkande 9och med avslag på motionen i övrigt, såvitt nu är i fråga,begär utredning och förslag från regeringen rörande de ideellaorganisationernas skattesituation i enlighet med vad som anförsi reservationen.28. Pensionärernas förmögenhet (mom. 16)(), (), (),() och () hardels anfört följande:Avtrappningen av det särskilda grundavdraget på grund av båderänteinkomster och besparingar leder till mycket högamarginaleffekter för dem som har låga pensioner. De som drabbasär pensionärer som trots låga inkomster under sin aktiva tidlyckats spara ihop . För ränta på besparingaröver denna nivå kan marginaleffekterna t.o.m. överstiga 100%.Vi anser att det är oförsvarligt med skatteregler som på dettasätt straffar dem som varit sparsamma. Vi anser att bestämmelsenom avtrappning mot förmögenhet skall upphävas ochtillstyrker därför motionerna Sk342, Sk351 och Sk435 i dennadel.dels vid mom. 16 hemställt16. beträffande pensionärernas förmögenhetatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk342 yrkande1, 1990/91:Sk351 yrkande 2 i denna del och 1990/91:Sk435yrkande 11 beslutar slopa avtrappningen av pensionärernassärskilda grundavdrag mot förmögenhet och till följd därav antarföljandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1990:650) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att punkt 29 andra stycket avikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen(1990:650) om ändring i kommunalskattelagen skall utgå.Denna lag träder i kraft efter den dag då lagenenligt uppgift på den utkom från trycket i Svenskförfattningssamling och tillämpas första gången i fråga om 1992års taxering.29. Pensionärernas inkomst av kapital m.m. (mom. 17), och (alla m) hardels anfört följande:Vi har inom moderata samlingspartiet länge motsatt oss attpensionärernas extra avdrag avtrappas mot inkomst av kapital ochrörelse. När avdraget fr.o.m. får formen avett särskilt grundavdrag som endast avtrappas mot annanallmän pension har emellertid en avtrappning mot kapital ochinkomst av passiv näringsverksamhet behållits för 1991 och 1992.Vi anser att denna avtrappning av det särskilda grundavdragetbör undanröjas och tillstyrker därför motionerna Sk342 och Sk351i denna del.dels vid mom. 17 hemställt17. beträffande pensionärernas inkomst av kapital m.m.att med bifall till motionerna 1990/91:Sk342yrkandena 2 och 3 och 1990/91:Sk351 yrkande 2 i denna delbeslutar slopa avtrappningen av det särskilda grundavdraget motinkomst av kapital och inkomst av passiv näringsverksamhet ochtill följd härav antar följandeFörslag tillLag om ändring i lagen (1990:650) om ändring ikommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att punkt 29 första stycket avikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen(1990:650) om ändring i kommunalskattelagen skall utgå.Denna lag träder i kraft efter den dag då lagenenligt uppgift på den utkom från trycket i Svenskförfattningssamling och tillämpas första gången i fråga om 1992års taxering.30. Löneskatten för pensionärer (mom. 18), och (alla m) hardels anfört följande:I samband med skatteomläggningen beräknades den s.k. skattedelenav de lagstadgade arbetsgivaravgifterna uppgå till 22,2%.Riksdagsmajoriteten beslöt att införa en särskild löneskatt påsådana inkomster som inte berättigade till förmåner och därförinte dittills belastats med avgifter. De skulle beläggas med ensärskild löneskatt på 22,. Den skall således tas ut vid s.k.passiv näringsverksamhet och på pensionärernas inkomster avförvärvsarbete. Den skall dessutom belasta arbetsgivarenspremiebetalningar för avtalspensionsförsäkringar. Genom att densärskilda löneskatten införs försämras förmånsanknytningen isocialförsäkringssystemet ytterligare.Vi tillstyrker att denna skatt slopas fr.o.m. den 1 januari1992.dels vid mom. 18 hemställt18. beträffande löneskatten för pensionäreratt med anledning av motionerna 1990/91:Sk312,1990/91:Sk351 yrkande 1 och 1990/91:Sk424 yrkande 20 antarföljandeFörslag tillLag om upphävande av lagen (1990:659) om särskild löneskattHärigenom föreskrivs att lagen (1990:659) om särskildlöneskatt skall upphöra att gälla den 1 januari 1992.31. Extra avdrag (mom. 20), och (alla m) hardels anfört följande:Det har tidigare funnits möjlighet till ett extra skatteavdragvid nedsatt skatteförmåga till följd av sjukdom, t.ex. personersom drabbas av merutgifter på grund av kroniska sjukdomar somdiabetes, hudsjukdomar, tarmsjukdomar och en rad andra sjukdomarsom medför fördyrade levnadsomkostnader. Möjligheten till extraavdrag försvann i samband med skatteomläggningen.I skatteutskottets betänkande 1989/90:SkU30 förutsattes attandra stödformer skall sättas in i motsvarande utsträckning inomberörda områden. Utskottet utgick ifrån att så skulle ske. Någonsådan åtgärd har dock inte vidtagits.Det tidigare avdragets storlek har varit beroende av inkomsten.Det är personer med låga inkomster och höga kostnader som harkompenserats genom dessa avdragsmöjligheter. När nu dennamöjlighet har försvunnit drabbas dessa människor särskilt hårteftersom det gäller sjukdomstillstånd som är beständiga.Vi anser därför att det bör finnas möjlighet till extra avdragför sjukdomskostnader när synnerliga skäl föreligger ochtillstyrker således motionerna Sk329 och Sk357.dels vid mom. 20 hemställt20. beträffande extra avdragatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk329 och1990/91:Sk357 antar följandeFörslag tillLag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att 50§ kommunalskattelagen(1928:370) skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse 50§Den taxerade förvärvsinkomsten minskad med kommunalt grundavdragutgör beskattningsbar förvärvsinkomst. Har den skattskyldiges skatteförmåga under beskattningsåret varit väsentligen nedsatt till följd av långvarig sjukdom, olyckshändelse, ålderdom, underhåll av andra närstående än barn, för vilka den skattskyldige varit berättigad till allmänt barnbidrag, eller annan därmed jämförlig omständighet, får den skattskyldiges taxerade förvärvsinkomst om synnerliga skäl föreligger minskas, förutom med kommunalt grundavdrag, med ytterligare ett efter omständigheterna avpassat belopp, dock högst 10000 kronor.Denna lag träder i kraft efter den dag då lagenenligt uppgift på den utkom från trycket i Svenskförfattningssamling och tillämpas första gången vid 1992 årstaxering.32. Pensionssparande (mom. 21), och (alla m) hardels anfört följande:För att trygga standarden på äldre dar bör make ha rätt att draav pensionspremier för den andra maken, när denne saknartillräcklig inkomst för att täcka dessa. Vi anser alltså ilikhet med motionärerna i motionerna Sk350 och Sk370 attreglerna bör förbättras i detta hänseende. Regeringen bör läggafram förslag till de lagändringar som behövs.dels vid mom. 21 hemställt21. beträffande pensionssparandeatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk350 och1990/91:Sk370 och med avslag på motionerna 1990/91:Sk313 och1990/91:Sk381 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförs i reservationen om en gemensam avdragsrätt för makar ifråga om pensionsförsäkringspremier.33. Avkastningsskatten för pensionssparande (mom.22), och (alla m) hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk424 är det angeläget att förstärkahushållens incitament att spara. Mot den bakgrunden är detallvarligt att skattereformen finansierades med åtgärder somdelvis drabbar detta sparande. Hit hör en ny permanentbeskattning av pensionssparandet.Vi instämmer i motionärernas krav att den nya pensionsskattenslopas successivt. Fr.o.m. bör den sänkas meden tredjedel. Regeringen bör lägga fram förslag till den lagtextsom erfordras. Därmed tillgodoses även motion Sk299 i denna del.dels vid mom. 22 hemställt22. beträffande avkastningsskatten för pensionssparandeatt med bifall till motion 1990/91:Sk424 yrkande 4och med anledning av motion Sk299 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförs i reservationen om ettsuccessivt slopande av avkastningsskatten på pensionsmedel.34. Kvittning av underskott (mom. 23), och (alla m) hardels anfört följande:Skattereformen innebär att möjligheterna att kvitta underskott ien förvärvskälla mot inkomster i en annan förvärvskälla iprincip har slopats. Detta innebär stora svårigheter förtiotusentals deltidsarbetande småföretagare och också för annanföretagsamhet i vårt land. Förutsättningarna för nyetablering,nyföretagande och entreprenörskap försämras starkt. Vi instämmerdärför i kravet på en återgång till tidigare regler. Regeringenbör skyndsamt lägga fram förslag om de lagändringar som behövs.dels vid mom. 23 hemställt23. beträffande kvittning av underskottatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk362 idenna del, 1990/91:Sk368 i denna del, 1990/91:Sk371 yrkande4, 1990/91:Sk382, 1990/91:Sk388 yrkande 7, 1990/91:Sk391yrkande 7, 1990/91:Sk435 yrkande 16, 1990/91:Sk436 yrkande 1och 1990/91:Sk627 yrkande 42 hos regeringen begär förslag omåterinförande av rätten till kvittning av underskott mot inkomstav annan förvärvskälla.35. Kvittning av underskott (mom. 23)och (båda c) hardels anfört följande:Att kvittningsrätten för underskott av näringsverksamhet harslopats innebär svårigheter för den som vill starta ett företag.Enligt vår uppfattning bör underskott av aktiv näringsverksamheti viss utsträckning få avräknas från annan inkomst. Skälet tilldetta är att en kvittningsmöjlighet är nödvändig för åtskilliganystartade företag. Dessa behöver en konsolideringsmöjlighetunder en i allmänhet ömtålig startfas.Förslag om en tidsmässigt begränsad avdragsrätt läggs fram imotion Sk435. Vi tillstyrker att en sådan avdragsrätt genomförsoch anser att regeringen skyndsamt bör återkomma till riksdagenmed ett mer detaljerat förslag i enlighet med dessa riktlinjer.dels vid mom. 23 hemställt23. beträffande kvittning av underskottatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk362 idenna del, 1990/91:Sk435 yrkande 16 och 1990/91:Sk627yrkande 42 samt med avslag på motionerna 1990/91:Sk368 i dennadel, 1990/91:Sk371 yrkande 4, 1990/91:Sk382, 1990/91:Sk388yrkande 7, 1990/91:Sk391 yrkande 7 och 1990/91:Sk436 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs ireservationen om en begränsad kvittningsrätt för underskott avnäringsverksamhet.36. Kvittning av underskott (mom. 23)() och () hardels anfört följande:Att kvittningsrätten för underskott av näringsverksamhet harslopats innebär svårigheter för den som vill starta ett företag.Enligt vår uppfattning bör underskott av aktiv näringsverksamheti viss utsträckning få avräknas från annan inkomst. Skälet tilldetta är att en kvittningsmöjlighet kan vara betydelsefull föråtskilliga nystartade företag. Dessa behöver enkonsolideringsmöjlighet under en i allmänhet ömtålig startfas.Eftersom det är främst låg- och medelinkomsttagare som behöverdenna kvittningsmöjlighet bör den begränsas. Detta kan ske påolika sätt.Förslag om en beloppsmässigt eller tidsmässigt begränsadavdragsrätt läggs fram i motionerna Sk362, Sk435 och Sk627. Vianser att en sådan avdragsrätt bör övervägas.Vad som här har framförts bör ges till känna för regeringen.dels vid mom. 23 hemställt23.