bet · GE01SoU10 · 1991-02-05 00:00:00 — Motionärerna föreslår i enlighet härmedett tillägg till 2 § första stycket i förslaget till lag omanvändning av viss genteknik vid allmänna hälsoundersökningar(yrkande 3).Enligt propositionens förslag till lydelse av 2 § förstastycket av den nu aktuella lagen får tillstånd till användningav viss genteknik vid allmänna hälsoundersökningar lämnas endast"om undersökningen är inriktad på att söka kunskap omsjukdomsförhållanden som är av allvarlig art eller annars avsärskild betydelse för hälso- och sjukvården." Enligtspecialmotiveringen till paragrafen (s. 41) blirändamålsprövningen, dvs. för vilket eller vilka ändamål dengenetiska undersökningen skall användas, ett viktigt inslag itillståndsprövningen. Syftet vid användningen skall enligtpropositionen vara diagnostiskt eller prognostiskt, dvs. attbestämma förekomsten av eller risken för en sjukdom eller attfastställa en sjukdoms art eller natur. Undersökningar som häravses bör förutsättas ha en klar, medicinskt motiveradmålsättning. Häri ligger, enligt propositionen, att bot,behandling eller lindring skall kunna erbjudas om resultatetutvisar att risk eller förutsättning för viss sjukdom ellerskada föreligger. I den allmänna motiveringen i propositionen(avsnitt 2.4.1) framhåller socialministern att allmännahälsoundersökningar i form av genetiska massundersökningar, somtenderar att bli instrument för sortering, klassificering ochvärdering av individer, är oförenliga med en humanistiskmänniskosyn. Föreligger risk för en sådan utveckling av ettprojekt skall tillstånd inte meddelas, heter det i propositionen(s. 41). Socialministern anser det vara etiskt oriktigt attställa upp krav på genomgången genetisk undersökning somförutsättning för anställning eller dylikt. Däremot bör en sådanundersökning få utföras som s.k. obligatorisk hälsoundersökningmed stöd av 3 kap. 15 eller 16 §§ arbetsmiljölagen (AML). Ensådan undersökning får göras dels när ett visst slag av arbeteinnebär risk för ohälsa eller olycksfall (t.ex. för silikoseller blyförgiftning), dels när arbetet innebär särskild riskför vissa grupper av arbetstagare (t.ex. för allergiker, äldrearbetstagare eller kvinnor). Syftet med dessaläkarundersökningar, som får utföras endast omarbetarskyddsstyrelsen utfärdat föreskrifter om det, är attskydda vissa riskgrupper mot skadlig inverkan av vissa slag avarbeten. Undersökning med utnyttjande av genanlys avses enligtpropositionen komma i fråga framför allt för att eftersökaförekomsten av anlag för svåra sjukdomar. Det bör vara enuppgift för som tillståndsmyndighet att bedömaangelägenhetsgraden av undersökningen från hälso- ochsjukvårdens synpunkt och att, när det är lämpligt, vidmeddelande av tillstånd föreskriva att undersökningen endast fåravse viss eller vissa sjukdomar. I propositionen förutsätts attsocialstyrelsen från tid till annan gör en samlad bedömning ochredovisning av vilka sjukdomar som får eftersökas.Av 2 § i lagen och av uttalandena i specialmotiveringenframgår att allmänna hälsoundersökningar med hjälp av genteknikbör ha en klar, medicinskt motiverad målsättning för att fåutföras och att de framför allt bör komma i fråga för atteftersöka förekomsten av anlag för svåra sjukdomar.Socialstyrelsen förutsätts göra en samlad bedömning ochredovisning av vilka sjukdomar som bör få eftersökas. Utskottetanser att det i propositionen har gjorts en lämplig avgränsningav tillämpningsområdet och tillstyrker därför den föreslagnalydelsen av 2 § i förslaget till lag om användning av vissgenteknik vid allmänna hälsoundersökningar. När det gäller des.k. obligatoriska hälsoundersökningarna enligt AML villutskottet dock betona att den grundläggande principen iarbetsmiljöarbetet måste vara att sanera arbetsmiljön frånskadliga ämnen -- inte att selektera bort känsliga arbetstagare.Motion So28 (c) avstyrks såvitt nu är i fråga (yrkande 3).Genetisk diagnostik av enskilda -- översyn avsekretessbestämmelsernaNär en enskild på egen begäran och i samråd med läkaregenomgår undersökning som innefattar DNA- eller RNA-analys idiagnostiskt syfte är anledningen ofta att individen själv vetmed sig att han eller hon har en förhöjd risk för någongenetiskt betingad sjukdom. Det kan t.ex. gälla ett par som villfå en sådan undersökning utförd och få rådgivning ochinformation inför beslut om att skaffa barn. I andra fall kandet gälla genetisk diagnostik som ett led i beslut om eneventuell behandling.Enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall patientenges upplysningar om sitt hälsotillstånd och om debehandlingsmetoder som står till buds. I princip skall deundersökningar utföras som den vårdsökandes tillstånd kräver.Enligt propositionen skall det inte behöva krävas någotsärskilt tillstånd för att få utföra genetisk diagnostik av enenskild person. Socialministern anför dock att sådan diagnostikfrämst bör användas för att kartlägga genetiska faktorer som ärmöjliga att påverka genom t.ex. förändringar i livsföring ellergenom medicinsk behandling (s. 22). I största möjligautsträckning bör man undvika att få s.k. bifynd, dvs.information om genetiska faktorer som man inte haft anledningatt söka efter. I propositionen framhålls att det är självklartatt genetisk undersökning med hjälp av DNA- eller RNA-analysinte får göras utan att den enskilde samtyckt till det. För attsäkerställa att samtycke verkligen inhämtas kan det enligtpropositionen vara lämpligt att läkaren inhämtar skriftligtsamtycke.Socialministern anför i propositionen (s. 27) att det enligthennes mening inte finns skäl att särbehandla den genetiskainformationen, dvs. att uppgifterna omfattas av sekretesskyddoch att de i princip bör behandlas på samma sätt som annanintegritetskänslig information. Socialministern utgår emellertidfrån att noggrant följer utvecklingen när detgäller behandlingen av genetisk information och, om det befinnspåkallat, aktualiserar frågan om komplettering genomlagstiftning eller på annat sätt av skyddet för sådaninformation som det här gäller. Socialministern förutsätterockså att det som ett led i arbetet medatt följa utvecklingen på genteknikens område beaktar det behovav förstärkt informationsskydd som kan uppkomma omförutsättningarna ändras i förhållande till nuläget.När genetisk undersökning med DNA- eller RNA-analys görs påbegäran av en enskild eller i samband med en allmänhälsoundersökning är patientjournallagen (1985:562) tillämplig.Det innebär att de uppgifter som erhålls vid den genetiskaundersökningen förs in i den enskildes patientjournal. Denundersökte har också i princip rätt att ta del av sinpatientjournal.Uppgifter som förs in i journaler inom den allmänna hälso- ochsjukvården omgärdas av sekretesslagens (1980:100) bestämmelser,framför allt föreskrifterna i lagens 7 kap. För uppgifter i enpatientjournal förd utanför den allmänna hälso- och sjukvårdengäller föreskrifter i lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonalen m.fl. (tillsynslagen). Detta innebär attuppgifterna omfattas av samma hälso- och sjukvårdssekretess somenligt sekretesslagen.Enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen gäller sekretess inom hälso-och sjukvården för uppgift om en enskilds hälsotillstånd ellerandra personliga förhållanden, om det inte står klart attuppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honomnärstående lider men. Detsamma gäller i annan medicinskverksamhet. I 14 kap. 4 § sekretesslagen föreskrivs dock attsekretess till skydd för enskild inte gäller i förhållande tillden enskilde själv och att denne i övrigt helt eller delvis kanefterge sekretessen. Ett undantag härifrån framgår av 7 kap. 3 §sekretesslagen. Där föreskrivs nämligen att sekretess enligt 7kap. 1 § skall gälla också i förhållande till den vård- ellerbehandlingsbehövande själv i fråga om uppgift om hanshälsotillstånd om det med hänsyn till ändamålet med vården ellerbehandlingen är av synnerlig vikt att uppgiften inte lämnas tillhonom. Innebörden av de återgivna reglerna är att det somframkommer vid en genetisk diagnostik i allmänhet inte kanundanhållas den enskilde.Av 14 kap. 4 § sekretesslagen följer också, som ovan nämnts,att en person som genomgått genetisk diagnostik förfogarsuveränt över sekretessen, om annat inte föreskrivits särskilt isekretesslagen. Några sådana särskilda föreskrifter finns intebeträffande genetisk diagnostik. Om en person som genomgått enhälsoundersökning som innefattar genetisk diagnostik medDNA-analys lämnar sitt samtycke till att t.ex. en forskare, enarbetsgivare eller ett försäkringsbolag tar del avundersökningsresultatet, måste detta utlämnas till dem.Sekretessen är då hävd i förhållande till dem ochoffentlighetsreglerna träder i tillämpning för deras del. Denenskilde kan givetvis uppställa förbehåll som hindrar attundersökningsresultatet lämnas vidare.Om uppgifter som berör en enskilds genetiska information avseskomma till användning för annat än individens eget behov, t.ex.i sjukvårdsplaneringen, måste alltså den enskildes samtyckeinhämtas. Eftersom det på genteknikens område kan vara svårt förden enskilde att överblicka vilka konsekvenser ett utlämnande avsådana uppgifter kan få för honom är det enligt propositionennödvändigt att den läkare som ansvarar för patienten, innan ettutlämnande sker, i största möjliga utsträckning upplyserpatienten om vad detta kan innebära. Insamlat material somanvänds i sjukvårdsplanering e.d. är som regel avidentifierat.Under avsnittet Diagnostisk undersökning av enskild individ ipropositionen läggs inte fram något förslag för . Fleramotionärer tar dock upp frågor som rör genetiska undersökningarav enskilda samt den sekretess som gäller beträffandeundersökningsresultaten.I motion So 24 (mp) hemställs att gentekniskakartläggningar av enskilda individer enbart skall få ske medindividens fulla samtycke och att sträng sekretess skalltillämpas, innebärande bl.a. att genetisk information omenskilda individer inte skall få lämnas ut (yrkande 6delvis). Den genetiska informationen är varje människasenskilda angelägenhet, anför motionärerna. Det är olämpligt attt.ex. arbetsgivare skall kunna kräva viss genetisk informationav arbetssökande. Det skulle dock omöjliggöras av ett förbud motutlämnande av sådan information.I motion 1990/91:So27 av () hemställsatt det tas i en bestämmelse i lag, som innebär att tillståndskall krävas även för genetisk diagnostik av enskilda(yrkande 1). Motionären hänvisar till riskerna för atttekniken kan komma att missbrukas. Arbetsgivare ochförsäkringsbolag kan önska att en arbetssökande ellerförsäkringstagare skall kunna visa intyg på att de inte bär påanlag för vissa sjukdomar. Det kan innebära en press på mångamänniskor att låta göra en diagnostik. Motionären anser ocksåatt s.k. bifynd skall kasseras utan att föras in inågon journal och hemställer att detta ges regeringen tillkänna(yrkande 2). Bifynd kan handla om kunskaper kringsjukdomar som det inte finns någon bot för, påpekar motionären.För den enskilde individen kan det bli förödande att bära på denkunskapen.Även motionärerna i motion 1990/91:So29 av , båda (fp) tar upp risken för att t.ex.försäkringsbolag eller arbetsgivare pressar den enskilde för attfå del av undersökningsresultatet från genetiska undersökningar.Motionärerna anser att kraven på sekretesskydd för uppgifternasätts för lågt. Förutom samtycke bör den som vill ha utinformation ur journaler också kunna åberopa andra tungt vägandeskäl. I motionen föreslås därför att hos regeringenbegär förslag till förstärkt lagstiftning till skydd förundersökningsresultat från genundersökningar i patientjournaler(yrkande 1.I motion 1989/90:So518 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om vad som i motionen anförts om åtgärderför att bevara den genetiska sekretessen (yrkande 1).Motionärerna anser det viktigt att i lag fastslå att ingen skallkunna tvingas till genetisk analys. De anser också attregeringen bör återkomma till med förslag om hursekretessen för den genetiska informationen skall garanteras.Motionärerna i motion So28 (c) betonar vikten av att denenskildes rätt till skydd och integritet upprätthålls vidgenetiska undersökningar av enskilda. Dessa undersökningaromfattas inte av lagen, utan det ankommer på läkaren att utrönamotiv och skäl till den gentekniska undersökningen, påpekarmotionärerna som dessutom anser att allmänhetens behov avinformation om verksamheten också måste hävdas. Vad som imotionen anförts om genteknik vid hälsoundersökningar avenskilda bör ges regeringen till känna (yrkande 4).Enligt samma motion (c) kommer kartläggningen av denmänskliga arvsmassan att ställa stora krav på att den genetiskainformationen skyddas. Resultaten av kartläggningen kan kommaatt finnas i olika databanker, vilket öppnar helt nyamöjligheter att få tillgång till mycket känsliga uppgifter.Integriteten och sekretessen för den enskilde individen måstedärför hävdas, anser motionärerna, som begär etttillkännagivande till regeringen om behovet av en översyn avsekretessreglerna avseende bioteknikens användning(yrkande 2).Vänsterpartiet anser i motion 26 (v) att det är en bristatt sekretessfrågorna inte särskilt belyses i propositionen.Motionärerna avser tillämpningen utanför sjukvården. Det kangälla rättsmedicinska ställningstaganden, förbud förförsäkringsbolag att få del av uppgifter, hanteringen vidfastställande av faderskap m.m. I motionen hemställs attriksdagen hos regeringen begär att genteknikberedningen får iuppdrag att se över det personliga integritetsskyddet utanförsjukvårdsområdet (yrkande 5).I motion 1989/90:So532 (vpk) begärs ett tillkännagivandetill regeringen om vad som i motionen anförts om att utvecklametoder för genetisk vägledning (yrkande 9). I motionen, somegentligen tar sikte på fosterdiagnostik med hjälp av genteknik,understryks vikten av en allsidig information om det handikappen genetisk skada kan medföra.Utskottet gör följande bedömning.I propositionen framhålls som självklart att genetiskundersökning med hjälp av DNA- eller RNA-analys inte får görasutan att den enskilde samtyckt till det. För att säkerställa attsamtycke verkligen inhämtas är det enligt propositionen lämpligtatt läkaren inhämtar samtycket i skriftlig form. De uppgifter som inhämtas omfattas av hälso- ochsjukvårdssekretessen och kan alltså inte lämnas ut mot denenskildes vilja. Med hänvisning härtill avstyrker utskottetmotionerna So24 (mp) yrkande 6 delvis, So28 (c) yrkande 4 ochSo518 (c) yrkande 1, i vilka bl.a. krävs fullt samtycke av denenskilde för att genetiska undersökningar skall få utföras.I motionerna So27 (s) och So29 (fp) tas upp risken för attarbetsgivare eller försäkringsbolag pressar den enskilde för attfå del av undersökningsresultatet från genetiska undersökningar.Liknande synpunkter framförs även i motionerna So24 (mp) ochSo26 (v) utan motsvarande yrkande. Motionärerna anvisar olikalagtekniska lösningar på detta problem. Enligt motion So27 (s)skall det krävas tillstånd i lag även för genetisk diagnostik avenskilda, medan det enligt motionärerna i motion So29 (fp) inteskall vara tillräckligt med den enskildes samtycke för attlämna ut data till utomstående, utan andra tungt vägande skälskall krävas dessutom.Enligt hälso- och sjukvårdslagen skall patienten gesupplysningar om sitt hälsotillstånd och om de behandlingsmetodersom finns. I princip skall de undersökningar utföras som denvårdsökandes tillstånd kräver. Vilka undersökningar ochbehandlingar som skall erbjudas en patient avgör enligt allmännaprinciper den ansvarige läkaren i samråd med patienten.Utskottet delar socialministerns uppfattning att det inte skallbehövas något särskilt tillstånd för att få utföra genetiskdiagnostik av en enskild individ och avstyrker därför motionSo27 (s) yrkande 1.Som tidigare nämnts följer av 14 kap. 4 § sekretesslagen attden person som genomgått genetisk diagnostik själv förfogar översekretessen och alltså kan lämna sitt samtycke till att t.ex. enarbetsgivare eller ett försäkringsbolag får ta del avundersökningsresultatet. övervägde i sittbetänkande om en inskränkning borde göras häri så att denenskilde inte genom sitt samtycke skulle kunna åstadkomma attgenetiska data rörande honom själv blev tillgängliga för t.ex.forskare, arbetsgivare eller försäkringsbolag. Kommittén ansågemellertid att en sådan inskränkning skulle innebära ett intrångi den enskildes självbestämmanderätt som det skulle vara svårtatt försvara (SOU 1984:88 s. 221).Utskottet delar uppfattningen att det finns en risk för attden enskildes samtycke till att efterge sekretessen beträffandegenetisk information blir illusoriskt om samtycket utgör ettkrav för att få en anställning eller rätt att teckna enförsäkring. I likhet med gen-etikkommittén anser utskottetemellertid inte att detta utgör tillräckliga skäl för attinskränka den enskildes självbestämmanderätt. Det är ocksåsvårt att föreställa sig hur man skulle kunna hindra denenskilde från att göra informationen tillgänglig för andra. Enpatient har ju exempelvis rätt att få en kopia eller avskrift avjournalen utan att ange ändamålet med detta. Det är emellertidett allvarligt integritetsproblem som motionärerna pekar på.Också i propositionen anförs att det är etiskt oriktigt attställa upp krav på genomgången genetisk undersökning somförutsättning för anställning eller dylikt. Enligt utskottetsmening måste frågan dock lösas på ett annat sätt än genomintrång i den enskildes självbestämmanderätt enligtsekretesslagen. Om inte någon annan teknisk lösning är möjlig,bör man i stället överväga att straffbelägga förfaranden sominnebär att exempelvis arbetsgivare eller försäkringsbolagavkräver någon undersökningsresultat från genetiskaundersökningar som villkor för anställning respektive rätt attteckna försäkring. Regeringen bör återkomma till medförslag om hur oetiska krav på tillgång till genetiska dataskall kunna hindras. Detta bör med anledning av motionSo29 (fp) yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet vill dessutom understryka vad som sägs i propositionen(s. 26) om att det är nödvändigt att den ansvarige läkaren istörsta möjliga utsträckning informerar patienten om vilkakonsekvenser ett utlämnande av uppgifter om genetisk informationkan få.Motionären i motion So27 (s) vill också att s.k. bifyndomedelbart skall kasseras utan att föras in i någon journal.I propositionen anförs att man vid genetisk diagnostik istörsta möjliga utsträckning bör undvika att få s.k. bifynd, dvsinformation om genetiska faktorer som man inte haft anledningatt söka efter. Utredningen om det ofödda barnet ansåg i sittbetänkande (SOU 1984:88) att en av fördelarna med DNA-baseraddiagnotik är att ett bestämt DNA-fragment kan identifieras.Därigenom kan analysen begränsas till att avse viss efterfrågadinformation och bifynd i stort sett undvikas, anfördeutredningen. Det kan dock inte helt uteslutas att en genetiskdiagnostik ger bifynd rörande viss sjukdom för vilken bot,behandling eller lindring inte kan erbjudas. Lagrådet har anförtatt inte minst med hänsyn till risken för sådana bifynd bör deni propositionen aviserade bevakningen av utvecklingen när detgäller behandlingen av genetisk information omfatta också fråganom huruvida föreskrifter kan behövas till skydd för den somundersöks. Propositionen ansluter sig till lagrådets bedömning(s. 42). Även utskottet instämmer i bedömningen att frågan omhur den enskilde skall kunna skyddas mot vissa s.k. bifynd böruppmärksammas framöver. Utskottet utgår från att så kommer attske. Syftet med motion So27 (s) får därmed anses delvistillgodosett. Motionen avstyrks därför (yrkande 2).I motion So532 (vpk) begärs metoder för genetisk vägledningvid fosterdiagnostik. Utredningen om det ofödda barnet har ibetänkandet (SOU 1989:51) Den gravida kvinnan och fostret -- tvåindivider; Om fosterdiagnostik, Om sena aborter lagt framförslag om vägledning m.m. efter testresultat och om utbildningav hälso- och sjukvårdens personal när det gäller informationoch rådgivning i samband med fosterdiagnostik. Betänkandet harremissbehandlats och frågan bereds isocialdepartementet.Utskottet anser att beredningen av utredningens förslag böravvaktas innan gör något uttalande om metoderna förgenetisk vägledning efter fosterdiagnostik. Motion So532 (vpk)yrkande 9 avstyrks därför.I motionerna 28 (c) och So26 (v) har begärts en översyn avsekretessreglerna på bioteknikområdet resp. integritetsskyddetpå det gentekniska området även utanför sjukvården, t. ex. inomrättsmedicinen. Som ovan nämnts utgår socialministern från attsocialstyrelsen noggrant följer utvecklingen när det gällerbehandlingen av genetisk information och, om det befinnspåkallat, aktualiserar frågan om komplettering genomlagstiftning eller på annat sätt av sådan information som dethär gäller. Socialministern förutsätter också att som ett led i arbetet med att följautvecklingen på genteknikens område beaktar det behov avförstärkt informationsskydd som kan uppkomma omförutsättningarna ändras i förhållande till nuläget.Här kan också nämnas att transplantationsutredningen (S1987:02), som har i uppgift att se över transplantationslagen,enligt sina tilläggsdirektiv skall göra en översyn avförfattningsregleringen av rättsmedicinska undersökningar avavlidna.Med det anförda avstyrker utskottet de nu aktuella motionerna(So28 (c) yrkande 2 och So26 (v) yrkande 5).Forskning på befruktade ägg, m.m.I propositionen läggs fram ett förslag till lag om åtgärder iforsknings- eller behandlingssyfte med befruktade ägg frånmänniska. Enligt 2 § i lagförslaget får försök på befruktade äggfrån människa inte ske senare än räknat förbefruktningen. Försök får inte ha till syfte att utvecklametoder för att åstadkomma genetiska effekter som kan gå i arv.Den verksamhet som här blir aktuell innefattar åtgärder som kantänkas ändra den genetiska informationen i cellerna, dvs.ingrepp på spermier, ägg, zygoter och tidiga celler(blastomerer) i syfte att ändra genuppsättningen (prop. s. 45).För att ytterligare understryka vikten av att forskning får skeendast efter befruktningenföreskrivs att ett befruktat ägg som varit föremål för försökskall förstöras utan dröjsmål när den tillåtna tiden gått tillända. Ett befruktat ägg får inte förvaras i fryst tillståndlängre än (3 §). Om det finns synnerliga skäl fårsocialstyrelsen medge förlängning av tiden (5 §). Om ettbefruktat ägg har varit föremål för försök, får ägget inte förasin i en kvinnas kropp. Detsamma gäller om ägget förebefruktningen eller de spermier som använts vid befruktningenhar varit föremål för försök (4 §). Åtgärder enligt lagenförutsätter samtycke av kvinnan och, om det kan inhämtas, ävenav mannen (1 §) Överträdelser av lagstiftningen skall kunna ledatill åtgärder enligt reglerna om tillsyn över hälso- ochsjukvårdspersonal samt till straffsanktion -- böter ellerfängelse -- i vissa fall (6 §).Lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalenm.fl. (tillsynslagen) innehåller vissa föreskrifter omskyldighet att i vissa fall göra åtalsanmälan. För att öppnamöjlighet att underlåta åtalsanmälan i fall som omfattas avlagen om åtgärder i forsknings- eller behandlingssyfte medbefruktade ägg från människa föreslås ett tillägg till 13 §tillsynslagen. Tillägget utgörs av en erinran om att särskildaregler gäller för åtal för brott mot den nya lagen.I ett par motioner har yrkats avslag på lagen om åtgärder iforsknings- eller behandlingssyfte med befruktade ägg frånmänniska i dess helhet.I motion So24 (mp) hemställs att avslårförslaget till lag om åtgärder i forsknings- ellerbehandlingssyfte med befruktade ägg från människa(yrkande 1). Motionärernas grundläggande inställning är attgenteknisk manipulation av könsceller bör förbjudas. Syftet medlagen är uppenbarligen att försöken med befruktade ägg frånmänniska skall leda till utvecklande av behandlingsmetoder,anför motionärerna, som därför i enlighet med singrundinställning avvisar lagförslaget.I motion So25 (fp) yrkas dels avslag på propositionen(yrkande 1 delvis) dels att regeringen skall ges till kännavad som i motionen anförts om forskning på befruktade ägg ochembryon (yrkande 3).