bet · GF01NU14 · 1991-12-10 00:00:00 — Ny småföretagspolitik, m.m. 1991/92NU14ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1991/92:51 () om en nysmåföretagspolitik, med undantag av avsnitt 5.2 om ändring i plan- ochbygglagen,dels -- helt eller delvis -- fem motioner som har väckts med anledning avpropositionen,dels revisorers förslag 1991/92:12 om näringspolitiken --utredningar och näringspolitiska program.Proposition 1991/92:51 har såvitt gäller ändring i jämtemotionsyrkanden i detta ämne överlämnats till bostadsutskottet.Näringsutskottet har avgett yttrande (1991/92:NU4y) på denna punkt.Arbetsmarknadsutskottet har avgett yttrande (1991/92:AU2y) över de delar avpropositionen som rör arbetsmarknadsfrågor och motioner som har väckts på dettaområde (bilaga). Motionsyrkanden rörande vissa skattefrågor har överlämnatstill skatteutskottet, som behandlar dem i betänkandet 1991/92:SkU10.Upplysningar och synpunkter har inför utskottet lämnats av företrädare förnäringsdepartementet och för Utvecklingsfondernas VD-råd. Skrivelser i ärendethar inkommit till utskottet från i ,i , och Västerbottenshandelskammare. Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag i propositionen om en nysmåföretagspolitik (prop. 1991/92:51) i vad avser ändrade riktlinjer för deregionala utvecklingsfondernas och stiftelsen och för ägandet av de regionala riskkapitalbolagen.Riktlinjerna innebär i huvudsak följande. Utvecklingsfondernas ochNorrlandsfondens ägarandelar i riskkapitalbolagen avyttras så snart sommöjligt. De medel som dessa fonder skulle ha placerat i de regionalariskkapitalbolagen bör i stället betalas in till staten. Regeringenavser att ta upp överläggningar med fonderna samt med landstingen och berördakommuner. Riskkapitalbolagen bör enligt regeringen kunna drivas vidare enligthittillsvarande riktlinjer. Om bifaller regeringens förslag omavveckling av löntagarfonderna kan riskkapitalbolagen tillförasde medel (600 milj.kr.) som Småföretagsfonden enligt tidigare beslut skulle habidragit med under åren 1992-1995.Utskottet framhåller att småföretagens riskkapitalförsörjning bör ses i ettstörre sammanhang. Föreslagna förändringar på skatteområdet är av storbetydelse. Regeringen har aviserat att den avser att återkomma med förslag omvillkorslån efter tyskt mönster och att möjligheterna att skapa nyaskattestimulanser för teknik- och innovationsföretag skall prövas.Företrädarna för socialdemokraterna avvisar i en reservation regeringensförslag beträffande småföretagens riskkapitalförsörjning. Denna behöverförbättras, säger de, men detta sker inte enligt regeringens förslag, sominnebär begränsningar och avveckling av använda medel ochinstitutioner innan alternativ har kunnat skapas.Beträffande riskkapitalbolagen anser reservanterna att kopplingen tillutvecklingsfonderna och Norrlandsfonden bör finnas kvar. Indragning av medelfrån Norrlandsfonden till staten avvisas. Vad gäller utvecklingsfonderna ärreservanterna beredda att pröva deras framtida roll i samband med attregeringen lägger fram aviserade förslag om andra låneformer. Dessförinnanfinns det enligt reservationen ingen anledning för att uttala sig omfondernas framtida verksamhet.Bedömningen av åtgärder som regeringen har aviserat i propositionen men inteformellt föreslagit bör enligt utskottet anstå till dess att konkreta förslagföreligger. FörslagI den del av proposition 1991/92:51 som behandlas här föreslår regeringen --efter föredragning av näringsminister -- att riksdagen2. godkänner de ändrade riktlinjer för de regionala utvecklingsfondernas ochStiftelsen som regeringen förordar(avsnitt 7),3. godkänner de ändrade riktlinjer för ägandet av de regionalariskkapitalbolagen som regeringen förordar (avsnitt 7).Förslagens innebördInnebörden av regeringens förslag i avsnitt 7, Effektivareriskkapitalmarknad, sammanfattas (s. 24) på följande sätt:Stiftelsen Småföretagsfonden bör senare avvecklas. Fonden bör tills vidareförvaltas av . De sex riskkapitalbolag som etablerats börtills vidare drivas med den huvudinriktning som tidigare fastlagts. Deregionala utvecklingsfondernas och Norrlandsfondens ägarandelar iriskkapitalbolagen avvecklas . Utvecklingsfondernas ochNorrlandsfondens finansieringsverksamhet begränsas och medel dras in tillstaten.Propositionens huvudsakliga innehåll i övrigtPropositionens innehåll betecknas som ett samlat program för en nysmåföretagspolitik. Förutom det förslag till som behandlas i dettabetänkande framläggs förslag till ändring i (1978:10).Detta motiveras under , varvid -- liksom iavsnittet om riskkapitalmarknaden -- även andra frågor på området berörs. Utanförslag till presenterar regeringen bedömningar delssammanfattningsvis under rubriken småföretagspolitik (s. 9), dels underrubrikerna Äganderätt och näringsfrihet (s. 15), Regelreformering (s. 29),Arbetsmarknadsfrågor (s. 32), Europafrågor (s. 37) och Främjande avnyetableringar (s. 42). De motioner som har väckts med anledning av proposition 1991/92:51 ochbehandlas här är följande:1991/92:N9 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna att något förstärktgrundlagsskydd för den negativa föreningsrätten inte bör genomföras,2. som sin mening ger regeringen till känna att de direktiv till denarbetsrättsliga översyn som regeringen beslutade om ocksåbör gälla fortsättningsvis,3. som sin mening ger regeringen till känna att ytterligare vinstsyftandeprivat arbetsförmedlingsverksamhet inte skall tillåtas,4. som sin mening ger regeringen till känna att uppsägning av den aktuellaILO-konventionen inte skall ske.1991/92:N12 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagen1. avslår proposition 1991/92:51 [yrkandet överlämnat till bostadsutskottetsåvitt gäller ändring i ],2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsmåföretagspolitik [yrkandet överlämnat till skatteutskottet såvitt gällerskattefrågor].1991/92:N13 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkandet (2) attriksdagen avslår regeringens förslag till ändrade riktlinjer för de regionalautvecklingsfondernas och Stiftelsen vad i motionen anförts.1991/92:N14 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omprovanställningar,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommedbestämmandelagens vetoregler,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omturordning vid uppsägningar,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omarbetsrättsliga skadestånd,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omarbetsförmedlingsmonopolets avskaffande.1991/92:N16 av (nyd) och (nyd) såvitt gälleryrkandena att riksdagen3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omsnabbehandling av frågan om försäkring mot höjda kostnader för sjuklöner,4. omgående beslutar förlänga tiden för provanställningar ,5. vid avslag på yrkande 4, hos regeringen begär förslag till lagändring omförlängd tid för provanställning till 12 månader.Riksdagens revisorers förslagI revisorers förslag (förs. 1991/92:12) om näringspolitiken --utredningar och näringspolitiska program hemställs att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna anfört medanledning av genomförd granskning angåendeden statliga näringspolitiska utredningsverksamheten,genomförandet av näringspolitiska program,2. uppmärksammar riksdagsutredningen på frågan om förstärkning av riksdagensegna utredningsresurser.Den närmare innebörden av revisorernas förslag redovisas i det följande (s.15 f.). InledningDet är av avgörande betydelse för ekonomiska utveckling under1990-talet att små- och nyföretagandet får en renässans, anförs det iproposition 1991/92:51. Det är i småföretagen som de nya möjligheterna och denya jobben finns. Nyföretagandet måste bli ekonomins spjutspets mot framtiden,sägs det vidare.Om man skall ta till vara utvecklingskraften och mångfalden hos småföretagenoch underlätta nyetableringar fordras enligt regeringen att politiken inriktaspå att skapa goda generella förutsättningar. Det innebär att en rad olikapolitikområden, såsom konkurrens-, skatte- och arbetsmarknadspolitik, kommeratt utgöra viktiga komponenter i en ny småföretagspolitik. Inriktningen pågenerella åtgärder innebär också att de näringspolitiska branschstöden skallavvecklas och att övriga selektiva åtgärder skall begränsas till de meststrategiska områdena.Den omläggning av småföretagspolitiken som regeringen förordar innefattarföljande:Rättssäkerheten förbättras bl.a. genom att äganderätten och näringsfrihetenskrivs in i grundlagen.En effektiv konkurrens skapas i privat och offentlig verksamhet.Skattetrycket sänks.En effektiv riskkapitalmarknad för småföretag skapas.Lagar och andra regler på olika områden förenklas och tas om möjligt bort.Nyetablering och Europakontakter underlättas.De tre oppositionspartierna redovisar i motionerna 1991/92:N12 (s),1991/92:N16 (nyd) och 1991/92:N13 (v) sina synpunkter på regeringenssmåföretagspolitik.Den nya småföretagspolitik som den borgerliga regeringen föreslår fyllerenligt motion 1991/92:N12 (s) inte de krav som bör ställas på en effektivsmåföretagspolitik. Propositionen går ut på, i de fall det finns konkretaförslag, en avrustning av småföretagspolitiken i ett läge då denna behöverförstärkas, säger motionärerna. I huvudsak hänvisas i propositionen tillförslag som har lagts fram i andra sammanhang och till aviserade åtgärder.Tidigare riktade insatser ersätts av s.k. generella stimulanser, varvidskattepolitiken ses som ett huvudinslag. Oavsett hur man bedömer effekterna avregeringens förslag kan det förutses, menar motionärerna, att det kommer attuppstå ett vakuum innan de föreslagna åtgärderna får genomslag. Mot dennabakgrund yrkas avslag på propositionen. I motionen skisseras riktlinjer för hursmåföretagspolitiken i stället borde utformas på de olika områden som tas upp ipropositionen. Detta redovisas i det följande under resp. rubrik.Ny Demokrati sympatiserar med propositionens anda, sägs det i motion1991/92:N16, men har förslag till åtgärder som skulle göra det möjligt att nåde uppsatta målen snabbare. De förslag som läggs fram i motionen rör delsskatteområdet, dels arbetsmarknadsområdet. Yrkandena på det förstnämnda områdethar av näringsutskottet överlämnats till skatteutskottet för behandling ianslutning till proposition 1991/92:60 om skattepolitik för tillväxt.Motionärernas förslag på arbetsmarknadsområdet redovisas i det följande.Regeringens proposition om en ny småföretagspolitik ger vid första påseendetett fylligt intryck men visar sig vid närmare studium vara ett slarvigtkomponerat hopkok av nyliberal ideologi med få konkreta förslag till beslut,heter det i motion 1991/92:N13 (v). I motionen yrkas avslag på propositionenssamtliga förslag, dvs. såvitt här är i fråga förslagen om ändrade riktlinjerför utvecklingsfondernas och Norrlandsfondens finansieringsverksamhet och förägandet av riskkapitalbolagen.I det följande redovisar utskottet propositionens bedömningar och förslag påolika områden och i anslutning härtill de yrkanden och kommentarer som hargjorts i motionerna. Utskottet anser emellertid att nu bör taställning endast beträffande de områden där direkta förslag har lagts fram ipropositionen. Bedömningen av åtgärder som regeringen har aviserat bör enligtutskottets mening få anstå till dess att konkreta förslag föreligger.Äganderätt och näringsfrihet m.m.I propositionen (avsnitt 4) aviseras tillsättandet av en parlamentariskkommitté med uppdrag att utreda frågan om grundlagsskydd för äganderätten ochnäringsfriheten samt den s.k. negativa föreningsrätten. Utredningsarbetet skallvara färdigt i sådan tid att ett förslag till grundlagsändringar kan föreläggasriksdagen under december månad 1993.Den svenska regeringsformen ger enligt regeringen ett avsevärt sämre uttryckför den enskilda äganderättens princip än grundlagarna i många andra länder.Den enskilda äganderätten skyddas i den europeiska konventionen om de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna. har anslutit sig tillkonventionen men fällts för brott mot den.Näringsfriheten är i olika avseenden kringskuren av monopol,auktorisationskrav, etableringskontroll, särskilda bidragsbestämmelser ochandra regleringsåtgärder, sägs det vidare i propositionen. Ett avgörande stegför att öka blivande företagares och övriga investerares tilltro tillstatsmakternas vilja att slå vakt om ett marknadsekonomiskt system är att igrundlag skydda näringsfriheten.Rätten att stå utanför en förening är enligt propositionen ingen självklarheti . Det förekommer exempelvis att svårigheter uppstår för arbetsgivaresom önskar anställa någon som inte är fackligt ansluten.En förstärkning av grundlagsskyddet på dessa tre punkter bedömer regeringenvara av stor betydelse för att utvecklingen mot ett ökat antal små ochmedelstora företag i vårt land skall underlättas.Det finns inga skäl för att grundlagsfästa äganderätten, näringsfriheten ochden negativa föreningsrätten, anförs det i motion 1991/92:N12 (s). Riksdagenslagstiftningsmakt har stått under demokratisk kontroll. Någonytterligare stimulans av småföretagspolitiken vinns inte med grundlagsskydd,säger motionärerna. Däremot är det risk att det innebär ett för svensktstatsskick främmande inslag, nämligen en ökning av domstolars överprövning avpolitiska beslut.Frågan om grundlagsskydd för den negativa föreningsrätten berörs också imotion 1991/92:N9 (s). Där sägs att såväl den positiva som den negativaföreningsrätten redan är reglerad i grundlag (2 kap. 1 och 2 §§regeringsformen). Motionärerna riktar en rad invändningar mot regeringensförslag och menar att dessa är ett led i en dogmatisk politik som innebär vill försvaga de fackliga organisationerna. Om frågan trots allt skulle bliföremål för utredning måste, anser de, självfallet också den positivaföreningsrätten omfattas av utredningens uppdrag.Ärenden som rör grundlagarna hör till konstitutionsutskottetsberedningsområde. Enligt vad näringsutskottet har erfarit kommerkonstitutionsutskottet att behandla motionsyrkanden omgrundlagsskydd för bl.a. äganderätt, näringsfrihet och negativ föreningsrätt.Arbetsmarknadsutskottet har i sitt yttrande till näringsutskottet tagit uppfrågan om grundlagsskydd för den negativa föreningsrätten. I enlighet med denprincip för behandling av propositionen jämte motioner som utskottet harangivit i det föregående anser utskottet att inte nu bör ta ställningi frågan. De aktuella motionerna avstyrks därmed i berörda delar.Effektivare konkurrensEn grundförutsättning för en dynamisk tillväxt i ekonomin och ettsmåföretagsvänligt klimat är enligt propositionen (avsnitt 5) att konkurrensenfungerar tillfredsställande. Regeringen anmäler sin avsikt att under våren 1992lägga fram en proposition med förslag till en ny, förstärkt konkurrenspolitik.Förslagen skall omfatta bl.a. skärpt konkurrenslagstiftning med sikte på ettikraftträdande , ytterligare avreglering samt lagändringar somöppnar möjligheter för konkurrens i den offentliga sektorn. Förslag om en nycentral konkurrensmyndighet skall läggas fram budgetproposition.I motion 1991/92:N12 (s) sägs att man delar den borgerliga regeringensuppfattning att förslag till ny konkurrenslag bör föreläggas medutgångspunkt i de förslag som har framlagts av den konkurrensutredning som densocialdemokratiska regeringen tillsatte. Av vikt är att i detta sammanhang dekooperativa företagens särskilda problem uppmärksammas, anförs det.Avsnittet om en skärpt konkurrenspolitik i propositionen innehåller ingetförslag som nu har att ta ställning till. Regeringen har som nämntstillkännagivit att den avser att återkomma med konkreta förslag ibudgetpropositionen 1992 och i en särskild proposition . Ienlighet med tidigare uttalad princip anser utskottet att inte nu börta ställning i denna fråga.Effektivare riskkapitalmarknadTillgången på riskkapital för små och medelstora företag behöver enligtregeringens bedömning öka väsentligt. En effektiv riskkapitalmarknad försmåföretag utan statlig inblandning bör successivt byggas upp genom generelltinriktade åtgärder, anförs det i propositionen (avsnitt 7). Det är därvid avstor vikt att möjligheterna att tillskapa nya skattestimulanser för teknik- ochinnovationsföretag blir belysta. Ett arbete med denna inriktning skallpåbörjas.På grundval av ett riksdagsbeslut (prop. 1989/90:88, 1989/90:NU30)har bildats sex regionala riskkapitalbolag. Ägare till dessabolag är dels stiftelsen , dels utvecklingsfonderna i resp.region. Stiftelsen är delägare i det nordligast placeradebolaget. Den långsiktiga finansieringen av riskkapitalbolagen är tänkt att skegenom överföringar av 600 milj.kr. från utvecklingsfonderna, huvuddelen av de1000 milj.kr. som Småföretagsfonden enligt riksdagsbeslut får frånallmänna pensionsfonden för detta ändamål och 200 milj.kr. Utvecklingsfonderna har också, mot bakgrund av dettariksdagsbeslut, förbundit sig att betala in av sina lånemedeltill statskassan.Stiftelsen Småföretagsfonden inrättades (1983/84:135, NU1983/84:42).Därvid överfördes 100 milj.kr. som stiftelsekapital till fonden från allmännapensionsfonden. 1986/87:74, NU1986/87:30) tillfördes fondenytterligare 100 milj.kr. beslöt (prop. 1989/90:88,1989/90:NU30) att Småföretagsfonden med början år 1990skulle tillföras ytterligare 1miljard kronor -- 200 milj.kr. per år.Regeringen har i propositionen om avveckling av löntagarfonderna (prop.1991/92:36) angett att de återstående 600 milj.kr. som --1995skulle ha tillförts Småföretagsfonden skall utbetalas till stiftelsen under år1992. Syftet med Småföretagsfonden är att den skall bidra till att medriskkapital finansiera små och medelstora företag. Regeringen fastställerstadgarna och utser styrelse.I propositionen sägs beträffande Småföretagsfonden att den tills vidare börkunna finnas kvar; senare bör den dock avvecklas. Stiftelsens medel bör tillsvidare förvaltas av , som bedriver riskkapitalverksamhet ochägs gemensamt av staten och ett antal banker.Utvecklingsfondernas och Norrlandsfondens ägarandelar i riskkapitalbolagenbör enligt propositionen avyttras. Regeringen avser attsenare ta upp överläggningar med utvecklingsfonderna och Norrlandsfonden isyfte att åstadkomma sådana förändringar.Utan hinder av att riskkapitalbolagens ägarförhållanden avses bli ändrade börenligt regeringens mening bolagen drivas vidare enligt hittillsvaranderiktlinjer. Bolagens verksamhet utgör en komplettering till det ökade utbud avprivat riskkapital som regeringen förväntar sig. Regeringen räknar med att detprivata ägandet i bolagen kan komma att öka väsentligt.Utvecklingsfonderna bedriver finansieringsverksamhet enligt föreskrifter iförordningen (1987:894) om statlig finansiering genom regional utvecklingsfond.De kan lämna lån, garantier och s.k. utvecklingskapital. För samtligafinansieringsformer gäller att risknivån är så hög att banker och andra privatakreditinstitut inte är beredda att medverka.Utvecklingsfondernas samlade kapital för finansieringsändamål uppgick den 1januari 1991 till ca 2800 milj.kr. Utvecklingsfonderna har -- i enlighet medav fastlagda riktlinjer (prop. 1989/90:88, 1989/90:NU30) -- förbunditsig att med början betala in sammanlagt1miljard kronor till staten, med en jämn fördelning över femårsperioden.Vidare har utvecklingsfonderna förbundit sig att placera600 milj.kr. i de sex riskkapitalbolagen.I propositionen sägs att -- med hänsyn till bl.a. kommande förändringar påriskkapitalmarknaden -- de 600 milj.kr. som utvecklingsfonderna skulle haplacerat i de regionala riskkapitalbolagen bör betalas in till staten.Överläggningar med utvecklingsfonderna samt med landstingen och berördakommuner i denna fråga aviseras. Frågan om inbetalningar frånutvecklingsfonderna till staten behandlades första gången av våren1987 (NU 1986/87:30).Stiftelsen bedriver sedan början av 1960-taletfinansieringsverksamhet i främst de fyra nordligaste länen. Verksamheten ärinriktad på små och medelstora företag. Regeringen fastställer fondens stadgaroch utser dess styrelse. Fondens balansomslutning uppgår till ca 500 milj.kr.Fonden har -- mot bakgrund av beslut -- förbundit sig attplacera 200 milj.kr. i det nordligaste riskkapitalbolaget.Regeringen anmäler i propositionen sin avsikt att ta upp överläggningar medNorrlandsfonden om att de 200 milj.kr. som fonden skulle ha satsat i detnordligaste riskkapitalbolaget i stället skall betalas in till staten. I övrigtanser regeringen att fonden tills vidare bör kunna fortsätta med sinfinansieringsverksamhet.I propositionen sägs slutligen att regeringen avser att återkomma med förslagom småföretagens riskkapitalförsörjning, t.ex. i form av villkorslån avliknande slag som finns i (Eigenkapitalhilfeprogramm -- EKH-lån).Samtidigt avser regeringen att lämna förslag om avveckling av nuvarande formerför riskkapitaltillförsel t.ex. genom utvecklingsfonderna.I motion 1991/92:N12 (s) yrkas avslag på propositionens förslag. Motionärernadelar inte regeringens uppfattning att nu existerande former avriskkapitalförsörjning skall begränsas och i vissa avseenden upphöra. I vilkenmån skattelättnader i större utsträckning skall användas måste bedömas motbakgrund av det totala skattesystemets utformning och behovet av attvälfärdssamhället finansieras solidariskt och rättvist. Socialdemokraterna harsedan lång tid accepterat skattefördelar för företagen så länge dessa inneburitatt företagen har stärkt sin egen kapitalbas.I motionen sägs vidare att Småföretagsfonden, som har byggts upp som en delav löntagarfondssystemet, bör finnas kvar. En tillfredsställande ekonomisktillväxt är en förutsättning för pensionssystemets funktion. Det är därförnaturligt, menar motionärerna, att en del av de fondmedel som skall säkerställadetta system används för att utveckla den nya företagsamhet som är enförutsättning för den ekonomiska tillväxten. Motionärerna har ingen invändningmot att fonden fortsättningsvis förvaltas av Företagskapital.Beträffande riskkapitalbolagen noteras i motionen att tre av de partier somingår i regeringen har ändrat uppfattning i fråga om riskkapitalbolagens värdeoch -- till skillnad från tidigare -- anser att dessa bolag skall varakvar. Ett av problemen med nyföretagandet i är enligt närings- ochteknikutvecklingsverket () att det är dåligt strukturerat, sägs det imotionen. Det behövs samordning mellan offentlig och privat verksamhet påområdet; riskkapitalbolagens koppling till utvecklingsfonderna ochNorrlandsfonden bör därför finnas kvar.Norrlandsfonden har enligt motionen spelat en viktig regionalpolitisk roll.Tanken på att 200 milj.kr. av dess kapital skulle betalas in till statenavvisas av motionärerna.Motionärerna ställer sig positiva till en fortsatt diskussion av förslag,t.ex. om EKH-lån, som har lagts fram i NUTEKs rapport (B 1991:4) Att skapalivskraft. De menar att det är önskvärt att dessa frågor bereds med storskyndsamhet och att förslag föreläggs . Utvecklingsfondernahar enligt motionärernas mening spelat en viktig roll för nyföretagandet, ifråga om råd, biträde och långivning. Socialdemokraterna är emellertid, sägermotionärerna, beredda att i positiv anda pröva förslag om olika låneformer ochom utvecklingsfondernas roll.Också i motion 1991/92:N13 (v) yrkas avslag på regeringens förslag. Allt flerlarmrapporter kommer från företagarföreningar runt om i landet, sägs det imotionen; kapitalförsörjningen från bankerna fungerar inte längre.Utvecklingsfonderna, som har haft till uppgift att dämpa den här typen avattitydsvängningar hos bankerna, har presenterat en enkät, som bl.a. visar attav 6000 företag uppger att försörjningen med riskkapital är deras störstaproblem. Regeringen vill nu enligt motionärerna frånta utvecklingsfondernaderas möjligheter att hjälpa småföretag med riskkapital. "Någon form av låntill eget kapital eller liknande -- -- --" anges i propositionen som ettalternativ.