bet · GF01KrU8 · 1991-11-26 00:00:00 — I betänkandet behandlas motionsyrkanden som syftar till attSvenska --Tornionlaaksolaiset skallerkännas som en organisation för en inhemsk kulturminoritet ocherhålla ett ökat ekonomiskt stöd till sin verksamhet.Utskottet finner det angeläget att de ansträngningar som görsför att bevara den tornedalska kulturen får ett stöd frånansvariga myndigheter. Utskottet avstyrker emellertid förslageni motionen. 1990/91:Kr319 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att --Tornionlaaksolaiset (STR-T) skall erkännas som enorganisation för en inhemsk kulturminoritet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ekonomiskt stöd till STR-Tsverksamhet.Vissa uppgifter i anslutning till motionenSvenska --Tornionlaaksolaiset(STR-T) bildades för att tillvarata de svenskatornedalingarnas språkliga och kulturella intressen. Sedanbildandet har STR-T främst arbetat med att förändra de negativaattityder som funnits och delvis fortfarande finns till detfinska språket och den finska kulturen. STR-Ts målsättning äratt skapa ett tvåspråkigt med ett levande kulturliv.STR-T är partipolitiskt och religiöst obundet. Förbundet har ca3 000 medlemmar och två lokalavdelningar, varav en i Stockholmoch en i . ger förbundet ut tidningen ,som utkommer med fyra nummer . Dessutom anordnar förbundetseminarier och kurser inom olika ämnen, musikfestivaler,lägerskola m.m.På initiativ av STR-T bildades Stiftelsen --Academia Tornedaliensis. Stiftelsen har i uppgift attförvalta kulturarvet på , i första hand dentornedalska och kvänska kulturen. Stiftelsen skall såväl ihistoriskt som i nutids- och framtidsperspektiv initiera ochgenomföra aktiviteter på olika områden som folkbildning,utbildning och dokumentation.Enligt språkligt-kulturellt synsätt omfattas avHaparanda, och kommuner samt av delar avnuvarande kommun, nämligen och Jukkasjärvi.Termerna tornedalsfinsk och tornedaling avser i regel personermed finskspråkig bakgrund uppvuxna i nämnda område.Den historiska bakgrunden till dagens språkliga situation iTornedalen kan kortfattat beskrivas enligt följande.Den politiska gränsdragningen krig kom att gåmitt i och klöv på så sätt ett tidigare enhetligtområde i två delar. Det finska språket var ihuvudsak allenarådande även inom den svenska halvan avTornedalen liksom i den s.k. finnbygden i övrigt. Fram till1880-talet bedrevs skolundervisningen i finskspråkiga bygderpraktiskt taget undantagslöst på finska. Därefter skedde ensuccessiv övergång till svenskspråkig undervisning motiveradbl.a. av säkerhetspolitiska skäl. inrättades s.k.statsskolor i , som bekostades av staten på villkoratt undervisningen helt kunde äga rum på svenska. I början på1920-talet var skolväsendet helt försvenskat.På 1930-talet infördes möjligheten att studera finska ifortsättningsskolorna. upphävdes förbudet att talafinska under rasterna eller i skolhemmen (cirkulär frånskolöverstyrelsen ).I samband med att regering och riksdag lade fast principernaför hemspråksundervisning inkl. särskilda åtgärder förfinskspråkiga elever (prop. 1984/85:100, bil. 10, bet. UbU12,rskr. 149) beslöts på grundval av förslag från språk- ochkulturarvskommittén om särskilda åtgärder för finskspråkigaelever i . Beslutet innebar att särskild pedagogiskutvecklingsverksamhet skulle inledas i vissa kommuner, bl.a.Haparanda, med tonvikt på tornedalsfinskan. Regeringen har ijuni 1987 föreskrivit att kommun i samverkan medTorneå stad får anordna försöksverksamhet med tvåspråkigundervisning inom i under läsåren1987/88--1992/93. Denna försöksverksamhet inleddes först hösten1989.Vid lärarhögkolan i är undervisningen inriktad mot flerakulturer och då främst mot den samiska och tornedalska. Ilärarutbildningen ingår en obligatorisk kurs som tar upplivsvillkoren på . En av utbildningslinjerna gerfördjupad utbildning i tornedalsfinska och samiska.Tornedalens folkhögskola i har en viss inriktningmot tornedalsk kultur. Vid skolan finns även en särskildNordkalottlinje med projektstudier som rör Nordkalotten.Frågan om tornedalingarna skall betraktas som en etniskminoritet har behandlats av ombudsmannen mot etniskdiskriminering (DO), som i en skrivelse till STR-T den 27februari 1990 framfört uppfattningen att tornedalingarna utgören etnisk minoritet.Tidigare riksdagsbehandlingMotionsförslag om insatser för att bevara och stärka dettornedalsfinska språket och kulturen i har behandlatsav utskottet vid ett flertal tillfällen, senast år 1990.Utskottet konstaterade i betänkande 1990/91:KrU3 (s. 7) att dentornedalsfinska befolkningen historiskt sett ansettsrepresentera den ursprungliga inhemska befolkningen samt att detär viktigt att de ansträngningar som görs för att bevarakulturen och språket i får ett aktivt stöd frånansvariga myndigheter. Utskottet var emellertid inte berett atttillmötesgå motionärens önskemål som syftade till att definsktalande tornedalingarna skulle erkännas som en ursprungliginhemsk minoritet i likhet med samerna. Enligt motion Kr319 (s) har --Tornionlaaksolaiset (STR-T) till skillnad från desamiska organisationerna inte blivit erkänt av samhället som enorganisation för en inhemsk minoritet. I motionen hemställsdärför att förbundet skall erkännas som en organisation för eninhemsk kulturminoritet (yrkande 1). Förbundet föreslås dessutomfå ekonomiskt stöd för att kunna utveckla sin verksamhet(yrkande 2).Den tornedalsfinska befolkningen anses historiskt settrepresentera den urspungliga inhemska befolkningen. Utskottetfinner nu liksom vid behandlingen -- senast hösten1990 -- av motionsförslag om stöd för att bevara kulturen ochspråket i att det är viktigt att de ansträngningarsom görs får ett aktivt stöd från ansvariga myndigheter.Utskottet finner alltså att det finns vägande skäl att i positivanda pröva konkreta förslag ägnade att bevara och utveckla dettornedalsfinska kulturarvet. Utskottet är däremot inte berettatt föreslå att göra en sådan framställning tillregeringen som motionären förordar. Utskottet avstyrker alltsåmotionen i motsvarande del (yrkande 1).Då det gäller motionärens förslag att ekonomiskt stödja STR-Tsverksamhet (yrkande 2) vill utskottet erinra om att under senareår en rad samhälleliga stöd har lämnats för olika tornedalskakulturella projekt. Som exempel kan nämnas att statens kulturrådsedan år 1983 stött utgivningen av STR-Ts tidskrift --tidskrift för och malmfälten. --1991har utgivningsstöd lämnats till tio tornedalska boktitlar.Vidare utgår ett särskilt bidrag till Tornedalensbibliotek, vilket /91 uppgick till 220 000 kr.Mindre bidrag har även lämnats till inspelning av tornedalskavisor. Tornedalsteatern i har via det statliga stöd somutgår till olika amatörorganisationer erhållit bidrag.Bland övriga av stöddatornedalska projekt kan nämnas ett lexikon som upptartornedalsfinska uttryck samt motsvarande uttryck på båderiksfinska och rikssvenska.I sammanhanget bör också nämnas att enda tvåspråkigatidning, , som innehåller en helsida påtornedalsfinska, erhåller driftsstöd från presstödsnämnden.Även i liksom länslandsting har stött en rad tornedalska projekt.Ett särskilt verksamhetsbidrag har lämnats av kommuntill STR-T.Utskottet vill också erinra om följande. Reglerna förhemspråksundervisning finns i grundskoleförordningen (1988:655).De har ändrats så att kommunerna i fortsättningen inteär skyldiga att anordna hemspråksundervisning vid bristandetillgång på lärare eller vid svårigheter att anordnaundervisning med minst fem deltagare. Bestämmelserna gäller dockinte elever med samiska, tornedalsfinska och zigenska somhemspråk. En tornedalsfinsk elev har dessutom rätt att fåhemspråksundervisning i det egna språket även om det inte ärumgängesspråk i hemmet.Utskottet anser att det är angeläget att -- i överensstämmelsemed vad som anförts i det föregående -- ekonomiskt stöd till ochinsatser av annat slag för att bevara den tornedalska kulturensom här har redovisats även i fortsättningen kommer att lämnasav ansvariga myndigheter. Utskottet anser det dock inteerforderligt med någon åtgärd i detta hänseende.Utskottet avstyrker därför motionen även i här aktuell del(yrkande 2). Utskottet hemställerbeträffande Tornedalsfrågoratt avslår motion 1990/91:Kr319.Stockholm den 26 november 1991På kulturutskottets vägnarElisabeth FleetwoodI beslutet har deltagit: (), HugoHegeland (m), (), (), AndersNilsson (s), (), (), Rose-MarieFrebran (kds), (nyd), (),(), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.