bet · GE01NU35 · 1991-05-16 00:00:00 — Enligt sin instruktion (1988:809)är inspektionen den lokala statliga organisationen för ärendenom tillsyn över elektriska starkströmsanläggningar och därmedsammanhängande frågor.Inspektionen omfattas av den /88 pågåendeförsöksverksamheten med treårsbudgetering, varför medel anvisasunder ramanslag. Den innevarande treårsperioden är budgetåren1990/91--1992/93. Anslaget för kommande budgetår beräknas till13,2 milj.kr. I avvaktan på en översyn av det svenskaelsäkerhetsarbetets framtida omfattning och organisation somregeringen avser att genomföra bör den nya näringspolitiskamyndigheten vara chefsmyndighet för inspektionen, sägs det ipropositionen.Utskottet tillstyrker anslaget.Övriga frågorI detta avsnitt behandlas ett antal näringspolitiska frågor,som har aktualiserats i olika motioner. Det gäller vissabranschspecifika frågor avseende bilindustrin, järn- ochstålindustrin, livsmedelsindustrin och turistnäringen. Vidarebehandlas motioner som tar upp olika miljönormer ochproduktkrav. Ett antal motioner inriktade på särskilda regionerbehandlas också.Särskilda branscherBilindustrinFrågor om bilindustrins framtid tas upp i tre motioner.Bilindustrin i inger stor oro, sägs det i motion1990/91:N42 (mp). Motionärerna påminner om att miljöpartietvarje år har motionerat om att problemen kring bilindustrinskulle bli föremål för en grundlig utredning (se 1988/89:NU26,1990/91:NU3). De uttrycker besvikelse över ochregeringens passivitet och yrkar ånyo att skall anmodaregeringen att tillsätta en utredning om bilindustrin och attden skall anslå 5 milj.kr. för ändamålet.En kris inom bilindustrin skulle bli värre än varvs- ochrederinäringens kris, sägs det i motion 1990/91:N243 (mp), tillvilken det hänvisas i den tidigare nämnda motionen. Det finnsdärför goda skäl för en utredning av frågan hur bilindustrinsframtid ser ut och vilka löften och vilka hot som framtiden kanmedföra för den. Det finns, enligt motionärerna, tre starka skälför att bilismen i världen bör inskränkas, nämligen bilismensmiljöeffekter, personskadorna och de begränsadeoljetillgångarna. Mot bakgrund av den globala miljö- ochkonkurrenssituationen och med hänsyn till den kommandelågkonjunkturen och bilindustrins betydelse i det svenskanäringslivet är behovet av en grundlig och allsidig utredning avbilismen och bilindustrins framtid i mycket starkt,anför motionärerna.I dag finns ingen klar och entydig syn från statens sida påunder vilka villkor biltillverkarna skall arbeta, anförs det imotion 1990/91:N215 (s). Det är viktigt att regeringen genomindustridepartementet tar ett samlat ansvar för den statligapolitiken gentemot bilindustrin, menar motionärerna. Forsknings-och utvecklingsprojekt borde initieras dels för att motorernasmiljöegenskaper skall förbättras, dels för att bilismenssäkerhet skall höjas. Vidare borde statens insatser för attstödja underleverantörer utökas, så att det skapas flerkonkurrenskraftiga svenska systemleverantörer.Frågan om insatser för att främja utvecklingen av mermiljövänliga motorer m.m. tas mer direkt upp i åtta motioner.I motion 1990/91:N60 (m) begärs att skall göra etttillkännagivande till regeringen om utvecklingen av renaremotorer. Mot bakgrund av en redovisning av avgasutsläppen sägs imotionen att en utveckling av renare motorer kan ge positivamiljöeffekter och bör underlättas.Ett intensivt arbete pågår med utveckling av nya typer avmotorer, sägs det i motion 1990/91:N370 (fp). En ytterligareutveckling av nya motorer och av framdrivningsteknik för bilarär, enligt liberalernas uppfattning, angelägen ochnödvändig.Med utgångspunkt i miljösituationen i anförsdet i motion 1990/91:N377 (fp) att utveckling av teknik förmiljövänlig drift av kollektivtrafik och bilar samt för reningbör stimuleras. Miljöproblemen är en av vår tids ödesfrågor,anför motionärerna, och samhället får inte utvecklas så attunika naturvärden offras för alltid.Ett tillkännagivande från sida om behovet avinsatser för utveckling av miljövänliga motorer begärs också icenterpartiets partimotion 1990/91:N56. Det krävs en kraftfullsatsning på utveckling av miljövänliga motorer, sägs det i dennamotion. tidsgränser borde fastställas för när olikamiljökrav skall vara uppfyllda, på liknande sätt som har gjortsi Kalifornien.Ett alternativ till den mer traditionella drivmedelsbilen ärelbilen, sägs det i motion 1990/91:N282 (fp). Tiden är nu inneför en kraftig satsning på elbilen, menar motionärerna, ensatsning som borde bestå i ett kraftigt ökat forsknings- ochutvecklingsarbete. Utöver STU, m.fl.borde den svenska bilindustrin vara en självklarsamarbetspartner i detta utvecklingsarbete. Staten föreslås tanödvändiga initiativ för att detta skall förverkligas.Också i motion 1990/91:N59 (mp) berörs frågan om utveckling avolika typer av eldrivna fordon. Där begärs att skallgöra tillkännagivanden dels om att alla motorfordon fr.o.m. 1987års modell antingen skall kunna drivas med biobränslen ellervara eldrivna, dels om att statliga insatser behövs förutveckling av olika typer av eldrivna fordon. (Enligtförtydligande vid utskottsbehandlingen skulle det angivnaårtalet vara 1997.) Staten måste stimulera den nödvändigaforskningen och utvecklingen, säger motionärerna.Det är angeläget att användningen av batterier med längrelivslängd stimuleras, sägs det i motion 1990/91:N245 (fp).Ekonomiska styrmedel är lämpliga att använda i detta sammanhang.Det är också nödvändigt att forskning kring de, genom sin längrelivslängd, mindre miljöfarliga batterierna stimuleras, anförmotionärerna och begär ett tillkännagivande av härom.Det är hög tid att kraftiga satsningar görs för att ta framalternativ till dagens traditionella bensinmotor för att på såvis finna lösningar på miljöproblemen, anförs det i motion1990/91:N343 (fp, mp). Uppfinnaren harpresenterat idéer om en sådan alternativ förbränningsmotor, dens.k. Tanken bakom Alvarmotorn är att skapa enförbränningsmotor som förutom att den har god bränsleekonomi gerrenare avgaser än som är möjligt med nuvarande metoder.Regeringen bör dra försorg om att dessa idéer blir grundligtverifierade och presenterade, anser motionärerna. STU, Chalmerstekniska högskola, universitets- och högskoleämbetet,Industrifonden, den svenska bilindustrin m.fl. borde varasjälvklara samarbetspartner i detta utvecklingsarbete, tilläggerde.Utskottet behandlade i ett särskilt betänkande(1990/91:NU3) motionsyrkanden rörande bilindustrin -- dessframtid, insatser för att främja framtagandet av mermiljövänliga motorer och drivmedel samt utveckling av elbilen --liknande vissa av de här aktuella yrkandena. I betänkandetlämnades en relativt utförlig redovisning av gällandebestämmelser, tidigare riksdagsbehandling och de aktiviteter sompågick på olika relevanta områden. Utskottet hänvisar till dennaredovisning.Motionsyrkanden med begäran om en utredning av bilindustrinsframtid, liknande dem som framförs i de här aktuella motionerna1990/91:N42 (mp) och 1990/91:N243 (mp), avslogs av riksdagen.Utskottet konstaterade att utvecklingen inom bilindustrin ochhos dess underleverantörer följs av regeringen och erinrade omde uppgifter som ankommer på delegationen för verkstadstekniskutveckling, VT-delegationen. Företrädarna för ochmiljöpartiet reserverade sig och krävde att en utredning ombilindustrins framtid i skulle tillsättas.Motionsyrkanden avseende insatser för utveckling av mermiljövänliga motorer, för utveckling av elbilen och för ökadanvändning av batterier med längre livslängd, identiska med demsom nu framförs i fyra motioner från liberalerna,avslogs också av . Utskottet redovisade deaktiviteter och insatser som förekommer på de olika områdena ochansåg inte att någon ytterligare åtgärd var påkallad frånriksdagens sida. Företrädarna för liberalerna,och reserverade sig dels till stödför ett forskningsprogram för utveckling av mer miljövänligamotorer och drivmedel, dels till stöd för ett krav på ett merintensifierat forsknings- och utvecklingsarbete avseendeelbilen. Dessa önskemål återkommer i motion 1990/91:N370 (fp)resp. motion 1990/91:N282 (fp).Industriministern besvarade (RD 1990/91:84) eninterpellation (1990/91:152) om bilindustrin. I interpellationenfrågades dels om regeringen ansåg att de insatser som gjorts föratt stödja utvecklingen av alternativ produktion i de orter somdrabbas av bilindustrins kris är tillräckliga, dels omregeringen kunde tänka sig att tillsätta en snabbutredning avden svenska bilindustrin.I sitt svar redovisade industriministern följande åtgärder somstatsmakterna vidtagit:VT-delegationen inrättades (prop. 1989/90:88,1989/90:NU30) och har anvisats 150 milj.kr. Avhittills beviljade 25 milj.kr. har 21 milj.kr. gått tillbilindustrins underleverantörer.SIND har ett samordningsuppdrag för de statliga insatserna ochbedriver ett eget underleverantörsprogram.Industrifonden har satsat 100 milj.kr. i projekt relateradetill förnyelse inom transportområdet, varav 20 milj.kr.innevarande stöderunderleverantörsföretagen med teknikutveckling.Inom ramen för energiforskningsprogrammet stöds forskning ochutveckling rörande motorer och drivsystem, alternativa drivmedelm.m. Innevarande budgetår har 32 milj.kr. anvisats.Förslag har lagts fram i den energipolitiska propositionen(prop. 1990/91:88) om att 30 milj.kr. skall anvisas för utvecklings- och demonstrationsprojekt rörandeanvändning av motoralkoholer.Förslag har lagts fram i den miljöpolitiska propositionen(prop. 1990/91:90) om nya och ytterligare skärpta miljökrav påsamtliga fordonskategorier.Förslag har lagts fram i den näringspolitiska propositionen(prop. 1990/91:87) om 25 milj.kr. för fortsatt forsknings- ochutvecklingsarbete inom ramen för Europasamarbetet avseendeteknik för effektivare och miljövänligare trafik på väg, järnvägoch i luften.Beslut har fattats om arbetsmarknadspolitiska insatser i ochregionalpolitiska medel till de orter som drabbats.Beslut har fattats om frisläpp av investeringsfonder ochinvesteringsreserver våren 1991.Beträffande kunskapsuppbyggnad pekade industriministern påföljande:Eureka-projektet ,Drive,eventuellt framtida deltagande i ett nytt planeratforskningsprogram för järnvägs- och flygtrafik,projektet (BC-net) inombilindustrin.Frågan om utveckling av miljövänligare motorer och drivmedelbehandlades också i interpellationssvaret. Industriministernframhöll därvid särskilt att de olika redovisade insatserna äventar sikte på att stimulera utvecklingen av miljövänliga fordon.Utskottet vill i detta sammanhang notera att det hösten 1990har bildats en samordningsgrupp för underleverantörsfrågor. Igruppen ingår representanter för SIND, STU, de regionalautvecklingsfonderna, VT-delegationen, , , mekanförbundoch fackliga organisationer. Gruppen har till syfte att samordnaresurser för underleverantörsutveckling, planering, projekt,utformning av olika finansieringsformer samt utvärderingar,uppföljning och information.Vad gäller frågan om utveckling av elbilen kan noteras att detfinns en förening, , som har tillsyfte att främja introduktionen av eldrivna vägfordon itätorter. På olika platser i landet pågår försöksverksamhet medelfordon. I , , , och Göteborgpågår det praktiska tester av elbilar inom ramen för dekommunala och tekniska verken.Av de angivna frågorna behandlar utskottet först kravetpå att en utredning om bilindustrins framtid skall tillsättas.Utskottet konstaterar, mot bakgrund av vad som här harredovisats, att utvecklingen inom bilindustrin och hos dessunderleverantörer följs av regeringen, via olika myndigheter ochorgan. En rad åtgärder har vidare initierats av den svenskabilindustrin. Det finns därför, enligt utskottets mening, ingetbehov av en särskild utredning om bilindustrin. Motionerna1990/91:N42 (mp), 1990/91:N243 (mp) och 1990/91:N215 (s)avstyrks sålunda.Vad gäller de krav på insatser för utveckling av mermiljövänliga motorer som förs fram i flera motioner --motionerna 1990/91:N60 (m), 1990/91:N370 (fp), 1990/91:N377 (fp)och 1990/91:N56 (c) -- hänvisar utskottet till de aktivitetersom pågår på olika områden och som har redovisats ovan. Någotbehov av ett särskilt uttalande anser utskottet inte föreligga.Motionerna avstyrks i aktuella delar.Med hänsyn till de olika insatser som görs och de aktivitetersom pågår på olika håll -- såväl på statlig och nivåsom inom den privata sektorn -- anser utskottet inte att det nufinns behov av ytterligare insatser rörande utveckling av enelbil. De aktuella motionerna 1990/91:N59 (mp) och 1990/91:N282(fp) avstyrks därmed i berörda delar.Frågan om insatser för att främja användning av och forskningkring batterier med längre livslängd behandlades ,varvid ett yrkande från samma motionärer, likalydande med detsom framförs i motion 1990/91:N245 (fp), avslogs av (1990/91:NU3 s.9f.). Utskottet redovisade då att det pågåren intensiv utveckling när det gäller startbatterier. Vidarenoterades att STU lämnar stöd till forskning och utveckling inombl.a. Utskottet delade uppfattningen att det ärangeläget att startbatterier med längre livslängd kommer tillökad användning, men såg inget skäl för att staten i störreutsträckning än vad som sker skulle stödja forskningen påområdet.Utskottet står fast vid sitt ställningstagande från hösten1990. Motionen avstyrks därmed.Vad slutligen gäller utvecklingen av den s.k. Alvarmotorn, somtas upp i motion 1990/91:N343 (fp, mp), vill utskottet anföraföljande. Staten har genom STU stött den genomfördautvecklingen av Alvarmotorn. En insats genom s.k.teknikupphandling, som förordas i motionen, kräver för att bliframgångsrik att framtida kommersiella aktörer kan engageras.Några sådana finns inte, enligt vad utskottet har erfarit.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen.Järn- och stålindustrinRegeringen bör anmodas att tillsätta en särskild kommissionför stålindustrin med uppgift att studera denna industrisförutsättningar och utvecklingsmöjligheter, anförs det i motion1990/91:N276 (v). Där begärs också att skall göra etttillkännagivande om behovet av att forskning, i syfte attmöjliggöra produktion av järn och stål med energisnål teknik ochunder miljömässigt tillfredsställande villkor, stimuleras. Sombetydande ägare i , har staten ett särskiltansvar för svensk stålindustri, menar motionärerna.Riksdagen avslog (1989/90:NU9) ett motionsyrkandefrån kommunisterna liknande det första avnyssnämnda yrkandena. Utskottet erinrade -- liksom vid tidigaretillfällen -- om att den omstrukturering som har genomförts inomhandels- och specialstålindustrierna har syftat till att denlångsiktiga konkurrenskraften inom stålindustrin skall tryggas.Därvid har staten aktivt medverkat. Vidare anförde utskottet attdet för branschens fortlevnad är nödvändigt att det löpandebedrivs ett rationaliseringsarbete och att det vidtaserforderliga struktur- och effektiviseringsåtgärder. Dessauppgifter borde dock, enligt utskottet, i första hand åvilaföretagen i branschen. Företrädaren för vänsterpartietkommunisterna reserverade sig till förmån för motionsyrkandet.Vad gäller det andra yrkandet om stimulans av forskning,avslogs ett likartat motionsyrkande frånvänsterpartiet (1990/91:NU6). Utskottet framhöll att forskningpå det aktuella området bedrivs vid de tvåkollektivforskningsinstituten Metallurgiska forskningsstationen(MEFOS) och Bearbetningstekniska forskningsstationen, båda iLuleå. Metallurgiska forskningsstationen disponerar förinnevarande budgetår 17 milj.kr. och för nästa budgetår 17,8milj.kr., varav staten bidrar med 6,8 milj.kr. Bearbetningstekniska forskningsstationen disponerarinnevarande budgetår 6,8 milj.kr., varav staten bidrar med 3,5milj.kr. STU, som förmedlar statens bidrag, har att tamiljöhänsyn vid utveckling av ny teknik. Den konkretainriktningen av forskningen bestäms dock avforskningsstationerna. företrädare i utskottetreserverade sig till förmån för motionsyrkandet.Utskottet står fast vid tidigare ståndpunkter i de frågor somtas upp i motion 1990/91:N276 (v). Motionen avstyrks därmed iberörda delar.I motion 1990/91:N277 (s) begärs att skall uppmanaregeringen att initiera förhandlingar med de olika ägarna iBruksinvest AB. Dessa förhandlingar skulle syfta till att demedel som har satts in i bolaget skall komma till användning förskapande av nya verksamheter och utveckling av befintliga.Bruksinvest AB bildades , på basis av ett avtalmellan staten å ena sidan och , ,och å den andra, rörande medel förutvecklingsarbete på bruksorterna. Syftet var att det skulleskapas nya verksamheter i sådana regioner som berörs avstrukturförändringar -- i första hand bruksorterna. Genominbetalningar från de nämnda bolagen har Bruksinvest ABtillförts 16 milj.kr. i aktiekapital och 84 milj.kr. ireservfond.Enligt vad utskottet har erfarit förekommer det sedan någontid diskussioner mellan företrädare för industridepartementetoch om förutsättningarna för företagetsfortsatta verksamhet. Med hänvisning härtill avstyrks motionen.LivsmedelsindustrinDen nya inriktningen av livsmedelspolitiken kommer att medförastora omställningar för livsmedelsföretagen, anförs det i motion1990/91:N241 (s). Särskilt svårt kommer det att bli för de småoch medelstora företagen. Det finns därför, enligt motionärerna,anledning att särskilda statliga medel avsätts för att stimuleradessa företags produkt- och kvalitetsutveckling. I motionen sägsvidare att det samarbetsprojekt (benämnt ), somhar startats av och vissa företag, behöverutökas för att möjligheterna på lång sikt skall förbättras förden sydsvenska livsmedelsindustrin att klara den föreståendeomställningsprocessen.Riksdagen avslog en liknande motion (s) om ensärskild industripolitisk satsning på livsmedelsindustrinsområde (1990/91:NU6). Utskottet pekade på att STU stöderforskning och utveckling inom livsmedelsområdet genomkollektivforskningsinstituten ()och (Packforsk). disponerarför innevarande budgetår 26,5 milj.kr., varav staten via STUsvarar för 10,6 milj.kr. För /92 blir motsvarandebelopp 28,5 milj.kr. och 11,2 milj.kr. Packforsk, varsverksamhet omfattar alla typer av förpackningar, dvs. inteendast livsmedelsförpackningar, disponerar för innevarandebudgetår 16 milj.kr., varav staten svarar för 6,4 milj.kr.Utskottet står fast vid den ståndpunkt som intogs hösten 1990.Motionen avstyrks.Aspa BrukMunksjö sulfatfabrik i släpper ut betydandemängder klorerade kolväten i , sägs det i motion1990/91:N338 (v). Motionären föreslår att Aspa Bruk görs till enmodellanläggning för miljövänlig massablekning, varvidsyrgasblekning skulle ersätta klorblekning. Regeringen skullemed ett bidrag till Aspa Bruk kunna ge landet enmodellanläggning som skulle ha stor betydelse även för andramassafabriker, menar motionären.Aspa Bruk har, i förhållande till andra jämförbaraanläggningar, ålagts relativt strikta gränser för utsläpp. Genomregeringsbeslut ålades bolaget att utredaförutsättningarna från tekniska och miljömässiga synpunkter föratt det , och senast , skall kunnareducera utsläppsmängden av totalt organiskt bunden klor (TOCl)till mindre än per ton massa genom tillämpning avPrenox-teknik eller annan ny teknik. Utredningen skulle bedrivasi samråd med och redovisas . Vidare ålades bolaget attgenom optimerad syrgasblekning, förbättrad tvätt, förbättradstyrning av klor- och alkalistegen, reducerad klorfaktor ochökad användning av klordioxid och andra lämpliga åtgärder minskasatsningen av elementär klor och även i övrigt drivablekprocessen så, att utsläppsmängden av TOCl blir så ringa sommöjligt. Neutraliseringen skulle utföras och dess betydelse frånmiljöskyddssynpunkt klarläggas i samråd med naturvårdsverket.Aspa Bruk har lämnat den nämnda utredningen tillkoncessionsnämnden, som fattade beslut . Dettabeslut har överklagats av . Beredningen avärendet har just startat inom miljödepartementet.Med hänvisning till att ärendet är under beredning avstyrkerutskottet motionen.TuristnäringenI två motioner tas olika frågor om turistnäringen upp.Riksdagen bör göra ett uttalande om att turistnäringen skalljämställas med andra basnäringar, sägs det i motion 1990/91:N27(s). Detta skulle medföra att även turistnäringen skulle få deli de satsningar för tillväxt som anvisas i propositionen.Motionärerna anser det vidare viktigt att infrastrukturerutformas utifrån turistnäringens behov.Turistnäringen som framtidsindustri skall vägas in vidbedömningen av de investeringar som föreslås itillväxtpropositionen, sägs det i motion 1990/91:N30 (s). Vidarebör statsmakterna uppmärksamma konkurrenssituationen förturistnäringen och tillse att konkurrensvillkoren anpassas tilldem som gäller inom EG. I motionen sägs att det är angelägetatt sådana investeringar i infrastruktur, som gör Sverigesrika tillgångar i natur och kultur mer lättillgängliga ochattraktiva, prioriteras,att investeringar i teknologisk utveckling avseendeinformation kommer till stånd,att satsningar på en väl utbyggd service görs,att regelverk och andra kostnadspåverkande faktorer, som kanförsätta svensk reseindustri i ett sämre konkurrensläge änomgivande länder, ses över.Riksdagen beslutade om att de särskildareduceringsreglerna avseende mervärdeskatt på serverings- ochhotelltjänster skulle slopas (prop. 1989/90:50, 1989/90:SkU10).Samtidigt ställde sig bakom ett uttalande avskatteutskottet om behovet av att utvecklingen på vissaturistorter följs. sade sig utgå från attregeringen -- om förhållandena så påkallar -- vidtar de åtgärderav regionalpolitisk art som kan erfordras.Som ett led i denna uppföljning gav regeringen i juni 1990SIND i uppdrag att följa utvecklingen på turistorter iNorrbottens, , , och Värmlandslän samt på sommarturistorter på och . Arbetet, somsker i samverkan med turistråd samt berördalänsstyrelser, regionala utvecklingsfonder och kommuner, skallinriktas på att följa utvecklingen av efterfrågan på turism ochdärtill relaterade tjänster . Iuppdraget ingår att göra en bedömning av de skattepolitiskabeslutens effekter på den regionala utvecklingen och attöverväga eventuella åtgärder av regionalpolitisk art. Uppdragetskall slutredovisas . skalldelrapporter avlämnas.I den första delrapporten, som kom , sägs attdet ännu är för tidigt att förorda några drastiska åtgärder ivare sig den ena eller den andra riktningen. Utredarna föreslårdock att vissa åtgärder vidtas redan nu:50 milj.kr. av de regionalpolitiska medlen bör öronmärkas förutvecklingsbidrag till turistverksamhet, varvid under entreårsperiod skall kunna få del av dessa medel.Sveriges turistråd bör ges i uppdrag att, tillsammans medturistnäringen, samordna en marknadsföringskampanj inom en rampå 10 milj.kr.Den möjlighet till nedsättning av de sociala avgifterna förföretag inom vissa branscher, som finns inom stödområde 1,bör även omfatta liftverksamhet.Medel bör anslås för att stärka fortbildningsresurserna ochforskningsinsatserna vid turisthögskolorna samt förvidareutveckling av den statistik som är nödvändig för att följaresandenäringens utveckling.I industridepartementets bilaga till årets budgetpropositionaviseras ett uppdrag till SIND att utarbeta ettutbildningsprogram för utbildningsinsatser riktade till små ochmedelstora företag inom turistsektorn (s. 57). I uppdraget skallbeaktas ett pågående arbete inom medutformning av ett branschprogram för turist- och resenäringarna,i huvudsaklig överensstämmelse med förslag som Sverigesturistråd har redovisat för regeringen i en särskildrapport. Uppdraget till SIND beräknas kunna lämnas i samband medregleringsbrevet för den föreslagna nya näringspolitiskamyndigheten. I budgetpropositionen nämns också ett förslag frånturistrådet om inrättande av ett råd för turismensutbildningsfrågor.Med hänsyn till de olika aktiviteter vad avser turistnäringensom pågår eller har aviserats anser utskottet inte att det nu ärbefogat att tar något initiativ i saken.