bet · GE01NU40 · 1991-05-30 00:00:00 — Oroande rapporter når oss frånkärnkraftsländer, och även vid vår svenska kärnbränslefabrik iVästerås har ett flertal miljölarm inträffat. Det är glädjandeatt saken har fått ökad uppmärksamhet inom , vilket framgårav att en arbetsgrupp inom organisationen med uppgift attdiskutera hithörande frågor har sitt första sammanträde idagarna. Utskottet anser att bör ge regeringen tillkänna den betydelse som utskottet anser att en undersökning avdessa frågor har och att regeringen med kraft bör verka för attarbetet med undersökningen genomförs snabbt. Ett sådantuttalande av innebär att motion 1989/90:N452 (s)tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 39 bort ha följandelydelse:39. beträffande undersökning av miljöeffekterna avkärnbränslecykelnatt med anledning av motion 1989/90:N452 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.50. Ökad rätt till transitering av elenergi (mom.40)Per , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.74 sombörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse:Konkurrensen i den lokala distributionen kan öka. Även andraän de som har ensamrätt på att distribuera el bör få kunnagöra detta. Det utredningsuppdrag som har fått ärinte tillräckligt långtgående.Riksdagen bör, som anförs i motion 1990/91:N403 (m), uppmanaregeringen att låta utreda hur man genom förändringar i ellagenskall kunna uppnå en ökad konkurrens inom den lokaladistributionen. En sådan konkurrens kan förenas med fortsattplikt för den som äger nätet att leverera el till abonnent samtmed möjlighet för kunderna att överklaga elpriset. Deförändringar som genomförs i och bör därvidstuderas. Även förutsättningarna för de mindrevattenkraftsproducenternas leveransmöjligheter bör beaktas.Utskottet tillstyrker sålunda den nämnda motionen i berörddel. Yrkandena i de övriga motionerna blir därigenomtillgodosedda; dessa motioner avstyrks av utskottet i berördadelar.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följandelydelse:40. beträffande ökad rätt till transitering av elatt med bifall till motion 1990/91:N403 yrkande 14och med avslag på motionerna 1989/90:N420 och 1989/90:N455,motion 1989/90:N462 yrkande 5, motion 1989/90:N463 yrkande 11,motion 1990/91:N68 yrkandena 52 och 53, motion 1990/91:N93yrkandena 10 och 11 och motion 1990/91:N456 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.51. Ökad rätt till transitering av elenergi (mom.40)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s.74 sombörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med "berörda delar"bort ha följande lydelse:Alla kraftproducenter bör, som krävs i flera motioner frånmiljöpartiet -- motionerna 1989/90:N455, 1989/90:N463,1990/91:N68, 1990/91:N93 och 1990/91:N456 --, ges rätt attöverföra el på högspänningsnätet till självkostnadspris.Riksdagen bör anmoda regeringen att utarbeta förslag tilländring och utökning av ellagen (1902:71 s.1) så attbestämmelser om allmän rätt att transitera el tillsjälvkostnadspris införs. Vidare bör ärendetvister få hänskjutastill för avgörande.Genom en sådan utökad transiteringsrätt som utskottet förordarkan elproduktionen effektiviseras. Introduktionen av medelstoravindkraftverk kommer att underlättas. Även små elproducenter medsol, vind, vatten, biobränsle och andra förnybara energikällorsom bas kommer att ha lättare att etablera sig på marknaden.Stamnätet bör förvaltas av en organisation som är friståendefrån de stora kraftföretagen. Avgifterna bör vara baserade påsjälvkostnadspris.Regeringen bör vidare anmodas att ta initiativ till samarbetemed övriga nordiska länder med syfte att hela det nordiskaelnätet skall göras till en "common " för transitering avelström till självkostnadspris.Med det anförda tillstyrker utskottet de nämnda motionerna iberörda delar. Övriga här aktuella motioner blir därigenom ocksåtillgodosedda; de avstyrks i berörda delar av utskottet.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följandelydelse:40. beträffande ökad rätt till transitering av elatt med bifall till motion 1989/90:N455, motion1989/90:N463 yrkande 11, motion 1990/91:N68 yrkandena 52 och 53,motion 1990/91:N93 yrkandena 10 och 11 och motion 1990/91:N456yrkande 2 och med avslag på motion 1989/90:N420, motion1989/90:N462 yrkande 5 och motion 1990/91:N403 yrkande 14 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.52. Elbörs (mom.41)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s.75 sombörjar med "Med hänsyn" och slutar med "berörda delar" bort haföljande lydelse:Utskottet välkomnar det uppdrag som aviseras i propositionenrörande försöksverksamhet med en elbörs och förordar, i likhetmed vad som anförs i motionerna 1990/91:N68 (mp), 1990/91:N93(mp) och 1990/91:N456 (mp), att omgående tar initiativtill att det inrättas en elbörs. Försöksverksamhet med en elbörsbör planeras och genomföras så att en elbörs skall kunnainrättas under år 1992.En elbörs behövs för att en fri och fungerande elmarknad skallkunna skapas i . En elbörs är, som sagts, enmarknad där stora och små elproducenter kan bjuda ut sinelenergi till distributörer och stora kunder, som fritt kanvälja leverantör. Vid ett sådant val bör pris, eventuellatilläggskostnader, leveransförmåga och leveranstrygghet påkort och lång sikt vara viktiga faktorer. Även distributörer ochstora användare skall kunna sälja ett elöverskott på elbörsen.En sådan elmarknad som utskottet förordar förutsätter, somutskottet har anfört, att köpare och säljare fåranvända högspänningsnätet till rimlig kostnad, helstsjälvkostnadspris. På en väl fungerande elmarknad kommer el somtillförs marknaden att genom effektiv elanvändning vara enmiljövänlig, uthållig och billig energiresurs. Även småelproducenter med sol, vind, vatten, biobränsle och andraförnybara energikällor kommer att få ökade möjligheter att blilönsamma alternativ. lönsamhet kommer vidare att öka, omdet införs råvaruskatter på bränslen samt skatter och avgifterpå utsläpp, som motsvarar samhällets verkliga kostnader förmiljöpåverkan och förbrukning av ändliga resurser.Riksdagen bör anmoda regeringen att ta initiativ tillatt det inrättas en elbörs och att en försöksverksamhet planerasoch genomförs, så att en elbörs kan inrättas under år 1992.Vidare bör anmoda regeringen att i samarbete medregeringarna i övriga nordiska länder verka för att en nordiskelbörs inrättas. Med det anförda tillstyrker utskottet samtligahär aktuella motioner i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 41 bort ha följandelydelse:41. beträffande elbörsatt med bifall till motion 1990/91:N68 yrkandena 54och 55, motion 1990/91:N93 yrkandena 12 och 13 och motion1990/91:N456 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.53. Marginalkostnadsprissättning (mom.42)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås.76 med "Utskottet ser" och slutar på s.77 med "styraelprissättningen" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer till fullo i de synpunkter som framförs imotion 1990/91:N72 (v) rörande marginalkostnadsprissättninginom elsektorn. Genom ett sådant prissättningssystem skulleSverige kunna frikoppla sig från sitt kärnkraftsberoende. Detnuvarande prissättningssystemet -- baserat pågenomsnittskostnader -- innebär nämligen ett slöseri med el ochen ineffektiv elanvändning.Farhågorna för att en marginalkostnadsprissättning skulle ledatill kraftigt ökad arbetslöshet finner utskottet överdrivna. Igenomsnitt motsvarar elkostnaden i den elintensiva industrin --som svarar för en fjärdedel av elanvändningen -- inte mer än 6 %av saluvärdet. Ett prissättningssystem baserat pågenomsnittskostnader innebär att fel signaler sänds ut tillsamtliga elanvändare.Riksdagen bör, mot bakgrund av det anförda, anmoda regeringenatt tillsätta en utredning med uppgift att kartlägga effekternaav principen om marginalkostnadsprissättning inom elsektorn.Därmed tillstyrker utskottet den nämnda motionen i berörd del.dels att utskottets hemställan under 42 bort ha följandelydelse:42. beträffande marginalkostnadsprissättningatt med bifall till motion 1990/91:N72 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.54. Marginalkostnadsprissättning (mom.42)() anserdels att den del av utskottets yttrande som börjar pås.76 med "Utskottet ser" och slutar på s.77 med "styraelprissättningen" bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla att utredningen 90 visade att meden prissättning efter genomsnittskostnad uppkommer vissasamhällsekonomiska kostnader. De beror bl.a. på att insatser fören övergång till miljövänlig generering av el från förnybarabränslen och till effektiv energianvändning och elhushållninginte genomförs i erforderlig omfattning.Ett lämpligt system för prissättning av el skulle kunna varaen kombination av ett två- eller flerprissystem, vilket nämns imotion 1990/91:N72 (v), och utnyttjande av råvaruskatter påbränslen för elgenerering, vilket föreslås i motionerna1990/91:Sk627 (mp) och 1990/91:N68 (mp). En sådan kombination avekonomiska styrmedel är också ett lämpligt sätt att informeraelanvändarna om kostnaderna för ny kraft, öka deras intresse föreffektiv elanvändning och minska slöseriet med tid, pengar ochenergi.Riksdagen bör anmoda regeringen att återkomma med förslag tillett prissättningsystem för el, baserat på en kombination av etttvå- eller flerprissystem och råvaruskatter på bränslen förelgenerering.dels att utskottets hemställan under 42 bort ha följandelydelse:42. beträffande marginalkostnadsprissättningatt med anledning av motion 1990/91:N72 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.55. Konsumenternas möjligheter att påverka elprissättningen(mom 43)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.77 sombörjar med "Med hänsyn" och slutar med "Motionen avstyrks" bortha följande lydelse:Det är, som anförs i motion 1990/91:N435 (s), mycket angelägetatt elkonsumenternas ställning på alla sätt stärks. De ökadeavkastningskrav som ställs på , liksom denbolagisering av och kommunala energiverk som kanväntas, innebär att konsumenternas ställning försvagas.Riksdagen bör genom ett uttalande fästa regeringensuppmärksamhet på att åtgärder måste vidtas för att stärkaelkonsumenternas ställning. Därmed blir den nämnda motionentillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följandelydelse:43. beträffande konsumenternas möjligheter att påverkaelprissättningenatt med bifall till motion 1990/91:N435 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.56. Internationalisering av elmarknaden (mom.44)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s.78 sombörjar med "Med hänvisning" och slutar med "detta uppdrag" bortha följande lydelse:Riksdagen bör, som anförs i motion 1990/91:N72 (v), anmodaregeringen att tillsätta en utredning om internationaliseringenav elmarknaden. Regeringens hantering av dessa frågor -- ipropositionen och i uppdraget till -- får betecknassom ansvarslös. Att följa elmarknadernas utveckling i ochatt rapportera därom till regeringen är intetillräckligt. Den internationella utvecklingen på elmarknadenkommer att få återverkningar på den svenska. Dessa effektermåste klarläggas och förslag till eventuella åtgärder läggasfram av en särskild utredning. Med det sagda tillstyrkerutskottet den nämnda motionen.dels att utskottets hemställan under 44 bort ha följandelydelse:44. beträffande internationalisering av elmarknadenatt med bifall till motion 1990/91:N72 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.57. Internationalisering av elmarknaden (mom.44)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s.78 sombörjar med "Med hänvisning" och slutar med "detta uppdrag" bortha följande lydelse:Riksdagen bör anmnoda regeringen att tillsätta en utredningmed uppgift att klarlägga och analysera den påverkan det ökandeenergisamarbetet i och kan ha på den svenskaenergiförsörjningen, energipolitikens inriktning samt val ochanvändning av styrmedel.Utredningen bör bl.a. studera följande:möjligheterna att, på grundval av medlemsförslag och beslut , förstärka det nordiska samarbetet påenergiområdet och skapa en gemensam och fungerande elmarknad iNorden genom att även eldistributörer och stora elkunder tillåtsöverföra el på det nordiska storkraftnätet och genom att ennordisk elbörs inrättas,teknik och metoder för effektivare elanvändning som kanförväntas bli mer lönsam på en gemensam nordisk elmarknad mednära koppling till den i övriga -- särskilt inom EG --framväxande elmarknaden,EGs regler om pristransparens, dvs. kraven på öppenredovisning av gällande energipriser och avtal,EGs regler för att motverka monopol och karteller,EGs regler om "third party access", dvs. rätten för småelleverantörer att sälja el till kraftnät och de planeradeEG-direktiven om varje skyldighet att överföra elmellan två andra samt de förväntade reglerna förtransitering av el inom varje land,de regler om energiskatter och miljöavgifter som håller på atttas fram inom EG, bl.a. EGs planerade "energy charter",beslutet av den socialdemokratiska iSchleswig-Holstein att kärnkraften skall avvecklas inom tvåvalperioder, dvs. , och beslutet av två ledande tyskakraftföretag att inga nya kärnkraftverk skall byggas och attbefintlig kärnkraftsproduktion skall avvecklas (dock utanpreciserad tidsplan).Den utredning som utskottet förordar bör samordnas medenergiverkets tidigare nämnda uppdrag att -- isamråd med SPK -- redovisa den aktuella utvecklingen påelmarknaderna i Europa.Med det anförda tillstyrker utskottet motion 1990/91:N72 (v) iberörd del.dels att utskottets hemställan under 44 bort ha följandelydelse:44. beträffande internationalisering av elmarknadenatt med bifall till motion 1990/91:N72 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.58. Landsbygdens elektrifiering (mom.45)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.80 sombörjar med "Utskottet föreslog" och slutar med "och 1990/91:N441(c)" bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motionerna1990/91:N436 (c), 1990/91:N437 (s) och 1990/91:N441 (c), attriksdagen bör anslå medel för främjande av landsbygdenselektrifiering. Vidare bör uttala att en anslagsram på10 milj.kr. bör ställas till förfogande för den kommandefemårsperioden.Elektrifieringen av de helårsbebodda fastigheter som saknar elbör, som anförts av motionärerna, inte ses som en isolerad frågautan som en fråga av riksintresse. Från försvars- ochräddningssynpunkt kan det vara värdefullt att ha en fastbefolkning i t.ex. glest bebyggda fjällområden.Utskottet tillstyrker sålunda de tre nämnda motionerna.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följandelydelse:45. beträffande landsbygdens elektrifieringatt med bifall till motionerna 1990/91:N436,1990/91:N437 och 1990/91:N441a) som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,b) till Främjande av landsbygdens elektrifiering anvisarett reservationsanslag på 2000000 kr.59. Landsbygdens elektrifiering (mom.45)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.80 sombörjar med "Utskottet föreslog" och slutar med "och 1990/91:N441(c)" bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i de här aktuellamotionerna, att medel bör ställas till förfogande för främjandeav landsbygdens elektrifiering. Det får anses vara ettriksintresse att kvarvarande helårsbebodda fastigheter som inteär elektrifierade skall kunna bli detta. bör anmodaregeringen att återkomma med förslag om medel för kommandebudgetår för detta ändamål.Med ett sådant beslut av blir motionerna1990/91:N437 (s) och 1990/91:N441 (c) tillgodosedda. Däremot ärutskottet inte berett att, som föreslås i motion 1990/91:N436(c), nu precisera anslagsbeloppet. Denna motion avstyrks såledesav utskottet.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följandelydelse:45. beträffande landsbygdens elektrifieringatt med bifall till motionerna 1990/91:N437 och1990/91:N441 och med avslag på motion 1990/91:N436 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.60. Elektrifiering av fjällgårdar (mom. 46, motiveringen)(), () och ()anser att den del av utskottets yttrande på s.81 som börjarmed "Utskottet har" och slutar med "motion 1990/91:N434 (s)"bort ha följande lydelse:Utskottet har tidigare uttalat sig för att medel skall ställastill förfogande för främjande av landsbygdens elektrifiering(reservation 58). Inom ramen för detta bör även åtgärder rörandeicke elektrifierade fjällgårdar kunna hanteras. Därmed avstyrkerutskottet motion 1990/91:N434 (s).61. Elektrifiering av fjällgårdar (mom. 46)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s.81 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "motion 1990/91:N434(s)" bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till de bedömningar som görs i motion1990/91:N434 (s). Det behövs ett särskilt initiativ frånriksdagen för att icke elektrifierade fjällgårdar skall erhållaelström. bör, som begärs i motionen, anmoda regeringenatt låta göra en studie av olika alternativa lösningar och attåterkomma med förslag till om vilka medel somerfordras. Med ett sådant beslut blir motionen tillgodosedd.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följandelydelse:46. beträffande elektrifiering av fjällgårdaratt med bifall till motion 1990/91:N434 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.62. Den allmänna inriktningen av programmet för effektivareenergianvändning (mom.47)Per , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.84 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "och 1990/91:N452(mp)" bort ha följande lydelse:De yrkanden från företrädare för ochmiljöpartiet som här behandlas bygger på en överdrivenföreställning om vad politisk styrning kan åstadkomma. Det bästasättet att uppnå ekonomiskt ansvarsfull hushållning med elkraftoch annan energi är att tillämpa marknadsprissättning och låtamarknadens aktörer med denna prissättning som grund genomförarelevanta hushållningsåtgärder.Den tekniska utvecklingen kommer härvidlag att ge storamöjligheter inom ramen för en väl fungerande marknadsekonomi.Erfarenhetsmässigt är marknadens aktörer bäst skickade atttillgodogöra sig de möjligheter som växer fram. En god tillgångpå elkraft medger betydande besparingar av den totalaenergianvändningen. Centralistiska åtgärder leder däremot lätttill bakslag och felaktig resursanvändning av den typ som komatt prägla resultaten av olika offentligasparprogram. Mot denna bakgrund ansluter sig utskottet till deresonemang som förs i motionerna 1990/91:N88 (m) och1990/91:N412 (m) och föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad här anförts om den allmännainriktningen av programmet för effektivare energianvändning.dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följandelydelse:47. beträffande den allmänna inriktningen av programmet föreffektivare energianvändningatt med bifall till motion 1990/91:N88 yrkande 5 iifrågavarande del och motion 1990/91:N412 i ifrågavarande deloch med avslag på motion 1989/90:N39 yrkande 3, motion1989/90:N426 yrkandena 1 och 2, motion 1989/90:N463 yrkandena 1,3, 10 och 12, motion 1989/90:N478 yrkande 1, motion 1990/91:N55yrkande 3, motion 1990/91:N68 yrkandena 5, 8, 12 och 66, motion1990/91:N73 yrkandena 1--3, motion 1990/91:N93 yrkande 8 ochmotion 1990/91:N452 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.63. Den allmänna inriktningen av programmet för effektivareenergianvändning (mom.47)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s.84 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "och 1990/91:N452(mp)" bort ha följande lydelse:Utskottet menar att de förslag om energieffektiviserandeåtgärder som läggs fram visserligen ligger på en rimligkostnadsnivå, men att det, som framhålls i motion 1990/91:N73(v), redan nästa budgetår kan visa sig befogat att staten satsarännu större belopp.Sverige har i onödan tappat i utvecklingen avmiljöanpassad energiteknik, en teknik som skulle kunna vara engod exportbransch. Eftersom den miljövänligaste energin är densom inte behöver produceras, bör en kraftfull satsning ske påalla former av effektivare energiprocesser både iproduktionsledet, i distributionen och i konsumtionen. Detgäller bl.a. att konstruera konsumentpriserna -- t.ex. med hjälpav miljöavgifter -- så att energisnåla processer, konstruktioneroch varor gynnas jämfört med mer energislukande. Förslag meddetta syfte bör utarbetas av regeringen.En samhällssektor som förbrukar stora energimängder och varsenergikonsumtion uppvisar en negativ, dvs. ökande,energikonsumtion är transportsektorn. Det är en brist ipropositionen att den stora effektiviseringspotentialen inomdenna sektor knappast nämns. Regeringen bör ta fram enhandlingsplan för minskning av energikonsumtionen inom dettaområde.Utskottet föreslår att i ett uttalande uppmanarregeringen att arbeta fram underlag för ytterligare åtgärder isyfte att främja arbetet med energihushållning ochenergieffektivisering. Genom ett sådant uttalande tillgodoses dehär behandlade yrkandena i motion 1990/91:N73 (v) och även imotion 1989/90:N478 (vpk). I detta avsnitt återgivna förslagtill uttalanden i motionerna 1989/90:N39 (mp), 1989/90:N426(mp), 1989/90:N463 (mp), 1990/91:N55 (mp), 1990/91:N68 (mp),1990/91:N93 (mp) och 1990/91:N452 (mp) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 47 bort ha följandelydelse:47. beträffande den allmänna inriktningen av programmet föreffektivare energianvändningatt med bifall till motion 1990/91:N73 yrkandena1--3, med anledning av motion 1989/90:N478 yrkande 1 och medavslag på motion 1989/90:N39 yrkande 3, motion 1989/90:N426yrkandena 1 och 2, motion 1989/90:N463 yrkandena 1, 3, 10 och12, motion 1990/91:N55 yrkande 3, motion 1990/91:N68 yrkandena5, 8, 12 och 66, motion 1990/91:N88 yrkande 5 i ifrågavarandedel, motion 1990/91:N93 yrkande 8, motion 1990/91:N412 iifrågavarande del och motion 1990/91:N452 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.64. Den allmänna inriktningen av programmet för effektivareenergianvändning (mom.47)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s.84 sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "och 1990/91:N452(mp)" bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion 1990/91:N68 (mp) är det möjligt attuppnå effektiv energianvändning genom "balans till lägstakostnad". Ökad effektivitet i energianvändningen ger tillgångtill inbesparad energi, en energiresurs som kan ersätta ellerkomplettera andra energiresurser. Effektivare energianvändningkan vara ett billigt och bra alternativ till att bygga nyakraftverk och kraftledningar för att möta ökade behov. I etthelt balanserat energisystem kombineras effektivareenergianvändning och utbyggd kapacitet på tillförselsidan på ettsådant sätt att man uppnår lägsta kostnad för energitjänsterna.Utskottet förordar att uttalar sig för attregeringen, vid bedömning av ansökningar om koncession för nyakraftanläggningar, skall bifalla ansökningen endast om sökandenhar tillämpat den i propositionen nämnda balansprincipen ochalltså har visat att motsvarande investering i eleffektiviseringoch hushållning inte kan leda till en besparing som för annananvändning frigör minst lika mycket elenergi som ansökningen omutbyggnad avser.