bet · GE01KrU25 · 1991-04-09 00:00:00 — I det föregående harutskottet tagit ställning till motionens övriga anslagsyrkanden.Dessa behandlas i utskottets hemställan under mom. 4, 5 och 11.Motionens yrkande 16 tas upp i utskottets hemställan under mom.12, som avser den totala medelsanvisningen under anslaget.I motion 1989/90:Kr319 (fp) begärs ett nytt anslag förinlösen och hittelön vid fornfynd (yrkande 2). Motionärernaframhåller att man inte kan bortse från att de ökadeplundringarna av fornminnen kan ha ett samband med statensmöjligheter att betala skälig ersättning för upphittadefornfynd. Även om denna ersättning aldrig kan eller bör tävlamed de priser som betalas i mynthandeln och liknandeförsäljningsställen eller på den illegala marknaden är detsynnerligen angeläget att ersättningen kan uppfattas som rimligav upphittaren. Eftersom behovet varierar bordeenligt motionärernas mening ett särskilt anslag införas, someventuellt kunde få samma konstruktion som anslaget Inköp avvissa kulturföremål (G 36). I anslagsframställningen /92 föreslår och statenshistoriska museer -- i likhet med motionärerna -- att ett nyttsärskilt anslag införs för inlösen och hittelön vid fornfynd.I budgetpropositionen konstaterar även utbildningsministernatt skyddet för fornfynd har samband med den ersättning somstaten betalar vid inlösen av fornfynd och såsom hittelön. Hanerinrar om att anslagsposten Vård m.m. av kulturlandskap ochfornlämningar har beräknats med hänsyn till behovet av att kunnaförstärka de medel som statens historiska museum disponerar fördetta ändamål (prop. 1987/88:104, s. 141, KrU21, rskr. 390).Utskottet delar uppfattningen om ersättningens och hittelönensbetydelse. Vid beredningen av förslaget till ny lag omkulturminnen m.m. anförde utskottet -- vid behandlingen avförslaget till 2 kap. 16 § -- att de föreslagna bestämmelsernager utrymme för i förhållande till motsvarande bestämmelser ifornminneslagen mera flexibla bedömningsgrunder då det gällerhembudspliktiga föremål och därmed också till generösaersättningar i vissa fall. Vidare ansåg utskottet att det genomen individuell, icke schabloniserad, prövning i det enskildafallet ges möjlighet till generösare hittelöner än vad somdittills i allmänhet utgått även i fråga om sådan särskildhittelön, som skall kunna avse fynd som har samband med en fastfornlämning (prop. 1987/88:104, bet. KrU21 s. 16, rskr. 390).Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion1989/90:Kr319 yrkande 2. RAÄ får enligt 2 kap. 17 § lagen(1988:950) om kulturminnen m.m. överlåta statens rätt tillfornfynd på museum som åtar sig att vårda det på etttillfredsställande sätt. I dessa fall faller kostnaden påmuseet. Inlösta föremål kan också deponeras av RAÄ vid ettmuseum. Utskottet förutsätter att RAÄ i samråd med museernaprövar olika möjligheter att i större utsträckning än hittillslåta inlösta föremål bli kvar i den region där de hittats.Skogsmaskinförare bör enligt motion Kr343 (m, c) fåinformation om fornlämningar och risken för skador på sådanagenom skogsbruk. RAÄ och bör få i uppdrag attarrangera sådan information. Utskottet har inhämtat att RAÄoch samrått i fråga om utarbetandeav material för information och kurser som bl.a. vänder sig tilldem som arbetar i skogen. En större skrift i frågan harutarbetats inom och den förväntas kunnapubliceras . Vidare har RAÄ utarbetat en särskildskrift, Fornlämningar och skogsbruk, Allmänna råd till 2 kap.lagen om kulturminnen. Det bör också nämnas att RAÄ,lantbruksstyrelsen, länsstyrelser, landsting, olika museer m.fl.har publicerat olika former av informationsmaterial av meragenerellt slag om fornminnen och skyddet av dem, som kananvändas för information till dem som arbetar i skogen. Någotinitiativ i frågan från sida torde inte varaerforderligt, varför motion Kr343 avstyrks av utskottet.Riksantikvarieämbetet: Uppdragsverksamhet (G 29) Utskottettillstyrker regeringens förslag. Centrala museer:Förvaltningskostnader (G 30) Centrala museer: Vissa kostnaderför utställningar och samlingar m.m. (G 31) Under anslagetCentrala museer: Förvaltningskostnader beräknas medel för de tiocentrala museerna. I enlighet med beslut (prop. 1986/87:97, bet. KrU21, rskr. 342) är fem av demansvarsmuseer inom sitt verksamhetsområde, nämligen statenshistoriska museer, statens konstmuseer, naturhistoriskariksmuseet, folkens museum -- samt Nordiska museet.Övriga centrala museer är livrustkammaren, ochHallwylska museet (LSH), statens museer,, statens musiksamlingar och Tekniska museet.Medel beräknas under särskilda anslagsposter för de tiomuseerna. Anslaget föreslås ökas med . Av ökningen avser drygt 10 milj.kr. enöverflyttning av medel från anslaget Centrala museer: Vissakostnader för utställningar och samlingar m.m. Detta har singrund i att vid föregående dels anvisade10 milj.kr. under anslaget Centrala museer:Förvaltningskostnader som en förstärkning av museernasförvaltningsanslag avseende bevakning, dels anvisade 10milj.kr. under anslaget Centrala museer: Vissa kostnader förutställningar och samlingar m.m. för utveckling avcentralmuseernas verksamhet. godkänderiksdagen att dessa medel, sammanlagt 20 milj.kr., fick enändrad användning och i stället gavs karaktären av en allmänförstärkning av museernas basverksamhet (prop. 1990/91:25, bet.KrU9, rskr. föreslår regeringen under anslaget Centralamuseer: Förvaltningskostnader att motsvarande medel för nästabudgetår, nämligen , i sin helhet anvisas underdetta anslag och fördelas på museerna i överensstämmelse med vadkulturrådet förordat. En mindre del har lämnats ofördelad föratt regeringen -- i enlighet med bemyndigande hösten1990 -- skall kunna tillgodose särskilt angelägna behov hos enutökad krets av museer. Från anslaget Centrala museer: Vissakostnader för utställningar och samlingar m.m. betalas kostnadervid statens konstmuseer för utställningar och allmänkulturellverksamhet samt underhåll och ökande av samlingarna samtkostnader för inköp av konst av nu levande svenska konstnärer.Denna anslagspost föreslås räknas upp med . Vidare beräknas medel för naturhistoriskariksmuseet under två anslagsposter. Den ena anslagsposten,avseende materiel m.m., föreslås räknas upp med . Den anslagspost som avser uppbyggnad av nyabasutställningar föreslås ökas med . För uppbyggnaden av basutställningarberäknades en ram om 50 milj.kr. 1985/86:100,bet. KrU 18, rskr. Av denna ram återstår vid utgången avinnevarande budgetår . Sedan det ibudgetpropositionen beräknade medelsbehovet för nästa budgetårfrånräknats återstår . av ramen (ibudgetpropositionen har felaktigt angetts . ).En anslagspost för bokinköp, utställningar, allmänkulturellverksamhet samt underhåll och ökande av samlingarna vid statensmusiksamlingar föreslås räknas upp med . I propositionen (bil. 10 s. 298) lämnas en redovisningför de centrala museernas finansiering utöver vad som anvisasunder de två, nu aktuella, anslagen. Tre skilda frågor tasupp i motioner, nämligen frågan om beräkning av särskilda medelpå tilläggsbudget för bevakning och utveckling, frågan om enförstärkning av bidragen till nästa budgetårsamt frågan om en förstärkning av statens konstmuseers medel förinköp av svensk konst nästa budgetår. Enligt motion Kr288(fp) bör beslut (prop. 1989/90:100, bet.KrU21, rskr. 342) om museernas bevakningskostnader liggafast (yrkande 17). Detta innebär att regeringen -- om den finnerdetta nödvändigt för att upprätthålla en oförändradbevakningsnivå vid de centrala museerna -- bör återkomma tillriksdagen med förslag om medel på tilläggsbudget. I motionKr333 (c) anförs att det är stor brist på medel förbevakningen av de centrala museerna. Därför bör regeringenåterkomma till med förslag om erforderligtmedelstillskott på tilläggsbudget (yrkande 30). I motionKr333 hemställs dessutom att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag om medel på tilläggsbudget förutvecklingsverksamhet vid de centrala museerna. Det behövsenligt motionen 10 milj.kr. för att det planerade projektetrörande den svenska historien skall kunna genomföras (yrkande32). Utskottet anser att inte bör ändra sittställningstagande (prop. 1990/91:25, bet. KrU9,rskr. Beslutet innebar att det i rådande statsfinansiellaläge inte är möjligt att anvisa ytterligare medel för museernasbevakning. Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna Kr288 yrkande 17 och Kr333 yrkande 30. anförde i sitt betänkande 1990/91:KrU9 är detnaturligt med en utveckling där museerna själva får vägaangelägenheterna av olika medelsbehov och tillgängliga resursermot varandra eftersom museerna har den största sakkunskapen omolika delar av museiverksamheten. Det får således ankomma påmuseerna att inom ramen för tillgängliga medel skapa utrymme förutvecklingsinsatser. Det ankommer i första hand påcentralmuseerna själva att även ta initiativ till sådanarationaliseringar att de administrativa kostnaderna kanminska och resurser frigöras för verksamhetsutveckling.Utskottet avstyrker motion Kr333 yrkande 32. Ianslagsframställningen för har begärtsförstärkning av medlen till bl.a. samordningsfunktioner tillföljd av ansvarsmuseirollen, räddning av nitratmaterialet imuseets fotosamlingar, inrättande av ett fotosekretariat,inrättande av ett , barn- och ungdomsverksamhetoch handikappverksamhet. Enligt motion Kr274 (v) börriksdagen till anvisa 6,5 milj.kr. utöverregeringens förslag som en förstärkning av medlen tillbasverksamhet och samordningsuppgifter. I motion Kr331 (mp)hemställs om en ökning av anslag med 5,6milj.kr. att användas till utställningsverksamhet och barn- ochungdomsverksamhet (yrkande 19). För museets samordningsuppgifterbegärs i motion Kr288 (fp) 0,5 milj.kr. (yrkande 18). I motionKr333 (c) begärs . till verksamheten vidfotosekretariatet (yrkande 31). Behovet av en fortsattverksamhet vid detta sekretariat bör enligt motion Kr310 (s) gesregeringen till känna. Särskilda medel bör enligt motion Kr344(c) avsättas för organisationen i samverkanvid svenska museer under huvudmannaskap.Utskottet har vid sin prövning av frågan funnit att riksdagenmed anledning av de aktuella motionsyrkandena bör anvisa500000 kr. utöver regeringens förslag till Nordiska museet,bl.a. mot bakgrund av de behov av en förstärkning av resursernaför samordning och av en förstärkning av verksamheten med ettfotosekretariat som framhållits såväl i museetsanslagsframställning som i motionerna. Det bör ankomma på museetatt bedöma hur medlen skall disponeras. En ökning med 4milj.kr. av statens konstmuseers medel för inköp av konstföreslås i motion Kr242 (m) yrkande 17. Ett tillkännagivande ifråga om ökade möjligheter för bl.a. statens konstmuseer attköpa och visa svensk konst begärs i motion Kr286 (m) yrkande 15.Utskottet kan för sin del inte tillstyrka den uppräkning avanslaget till statens konstmuseers konstinköp som föreslås imotion Kr242, varför med avslag på denna motionsyrkande 17 och på yrkande 15 i motion Kr286 bör anvisa4379000 kr. för ändamålet i enlighet med regeringensförslag. Bidrag till (G 32) Utskottet tillstyrkerregeringens förslag. Bidrag till vissa museer (G 33)Anslaget Bidrag till vissa museer innefattar bidrag till sjuolika ändamål -- sex museer samt Stiftelsen iKiruna -- för vilka beräknas medel under särskildaanslagsposter. Arbetets museum uppgårinnevarande budgetår till 8,2 milj.kr. För det kommandebudgetåret föreslås en uppräkning med . I fyra motioner behandlasmedelstilldelningen till museum. Enligt motion Kr242(m) bör inte anvisa medel till museum.Förevarande anslag bör därför minskas med . iförhållande till regeringens förslag (yrkande 18). En minskningav bidraget till museet med 3 milj.kr. i förhållande tillregeringens förslag yrkas i motion Kr288 (fp) yrkande 15. Imotion Kr277 (s) erinras bl.a. om att museet under nästabudgetår skall flytta in i nya lokaler och att driftskostnadernadärmed kommer att öka, ett förhållande som medför behov avutökade statliga anslag. Även motion Kr309 (v) tar upp frågan omökade lokal- och driftskostnader för museet. Motionärernaföreslår att för Arbetets museum skall beräknas 4 milj.kr.utöver vad regeringen föreslagit. Utskottet vill medanledning av motionsyrkandena anföra följande. Att dokumenteraoch levandegöra arbetet och dess historia har tidigare intevarit huvuduppgift för något museum. Stiftelsen i detta avseende något nytt i museivärlden. I museetsåligganden ingår bl.a. att producera utställningar som speglararbetet i nutid och historisk tid. Vidare lämnas en omfattandeservice och rådgivning i arbetshistoriska frågor tillorganisationer, studiecirklar, lokala intressegrupper m.fl.Museet anordnar också i egen regi och tillsammans med andrainstitutioner konferenser och seminarier. Museets nya lokaler ifastigheten i kommer att invigas idecember 1991. Enligt utskottets uppfattning bör det därigenombli möjligt för museet att nå ut till en stor publik medutställningar, seminarier m.m. Utskottet ansluter sig tillbedömningen i motion Kr277 att museets driftskostnader kommeratt öka efter flyttningen till de nya lokalerna. Utskottet anserdärför att regeringen vid kommande budgetprövning bör beaktabehovet av ökade resurser till museum. Detta börriksdagen med anledning av motion Kr277 som sin mening geregeringen till känna. För nästa budgetår bör Arbetets museumerhålla de av regeringen föreslagna medlen till verksamheten.Utskottet avstyrker motionerna Kr242 yrkande 18, Kr288 yrkande15 och Kr309. för dekorativ konst ären institution inom i som till största delenfinansieras med universitetsmedel. I motion Kr260 (fp) tasfrågan upp om stöd under förevarande anslag till museet.Motionärerna betonar att museets verksamhet hämmas av att detinte finansieras som det självständiga museum det i praktiken äroch föreslår därför att tillsammans meduniversitetet i får i uppdrag att pröva formerna för detframtida statliga stödet till museet. I motionen hemställs omett bidrag under förevarande anslag på . i avvaktanpå den i motionen föreslagna prövningen av den framtidafinansieringen. I detta sammanhang vill utskottet nämna attutbildningsutskottet behandlar en motion,Ub550 (m), vari framhålls att det är angeläget att utreda en nyorganisatorisk lösning för Arkiv för dekorativ konst, där statentar ett mera direkt ansvar för museets utveckling. Förraåret, i betänkandet 1989/90:KrU21, s. 18, anfördekulturutskottet med anledning av motioner rörande institutionenföljande. i har diskussion förts ifrågan om ett ändrat huvudmannaskap och en ändradfinansieringsform för för dekorativ konst.Diskussionerna har dock inte resulterat i något förslag i fråganfrån sida. Utskottet är bl.a. mot denna bakgrundinte berett att tillstyrka att anvisar särskilda medeltill museet för nästa budgetår under förevarande anslag.Utskottet är inte berett att nu ändra sin inställning ibidragsfrågan och avstyrker därför motion Kr260. Som ovanangetts kommer utbildningsutskottet senare att behandlaorganisationsfrågan. Motion Kr275 (s) behandlar StiftelsenFöremålsvård i . Enligt motionären finns starka skäl somtalar för att åtgärder måste vidtas från regeringens sida isyfte att upprätthålla de sysselsättningstillfällen som skapatsinom föremålsvården i . Genom inrättandet av StiftelsenFöremålsvård i har statens historiska museer,, kungl. och andra statliga och kommunalaarkiv och kulturinstitutioner fått väsentligt förbättrademöjligheter att bevara sina samlingar för framtiden.Uppbyggnaden av verksamheten bekostades med medel som anvisadesunder industridepartementets huvudtitel. Fr.o.m. budgetåret1988/89 anvisas medel för bidrag för stiftelsens verksamhetunder huvudtitel. uppfattning är den verksamhet som bedrivs vidStiftelsen i angelägen. Utskottet äremellertid inte berett att frångå den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen. Utskottet avstyrker motionen. Bidrag tillregionala museer (G 34) Enligt förordningen (1977:547) omstatsbidrag till regionala museer utgår statsbidrag frånförevarande anslag till regionalt verksamt museum, somregeringen har förklarat berättigat till sådant bidrag.Statsbidrag utgår endast till museum som också får bidrag frånlandstingskommun eller kommun. Statsbidrag utgår i form avgrundbidrag. Underlaget för beräkningen är det antal grundbeloppsom fastställs för museerna. Enligt beslut avregeringen är under innevarande budgetår 26 museer berättigadetill bidrag. Antalet grundbelopp har för innevarande budgetårfastställts till 604. Grundbeloppet för innevarande budgetår harpreliminärt beräknats till . Statens kulturrådfördelar grundbeloppen emellan de museer som regeringenförklarat berättigade till statsbidrag. Bidragsunderlaget förvarje museum motsvaras av de tilldelade grundbeloppen.Statsbidrag utgår av bidragsunderlaget eller 101035kr. budgetproposition uttalades att -- som ett ledi regeringens program för kraftigt förstärkta insatser i detregionala kulturlivet -- länsmuseerna skulle tilldelasytterligare 225 grundbelopp för budgetåren 1990/91 och 1991/92.Av denna förstärkning borde 50 grundbelopp avse budgetåret1990/91. beslutade emellertid -- bl.a. med hänvisningtill att museernas ansvar blivit allt större genom att dentraditionella kulturminnesvården numera vidgats till att avsedet vidare begreppet kulturmiljövård -- att sammanlagt 100grundbelopp skulle anvisas för /91. Med hänsyntill behovet av planering inrättades emellertid 50 av dessgrundbelopp först fr.o.m. . I åretsbudgetproposition (bil. 10, s. 13 och 35) framhållerutbildningsministern att -- eftersom det statsfinansiella lägetinte medger några ytterligare utgiftsökningar -- hans förslaggrundar sig på en oförändrad utgiftsnivå. Således föreslås ettoförändrat antal grundbelopp till de regionala museerna.Utskottet behandlar först frågor som rör antalet grundbeloppnästa budgetår och fördelningen av dessa. I motionernaKr242 (m) yrkande 19, Kr276 (m), Kr307 (v) och Kr333 (c) yrkande33 hemställs att medel för ytterligare 125 grundbelopp skallutgå till de regionala museerna. Ett bifall till detta förslagskulle således innebära att den budgetpropositionangivna förstärkningen av museernas resurser skulle uppnås. Imotion Kr331 (mp) yrkande 20 föreslås att förevarande anslagskall räknas upp med 6 milj.kr. utöver vad regeringenföreslagit, ett belopp som motsvaras av 59 grundbelopp. Enuppräkning av anslaget med medel motsvarande 50 grundbeloppföreslås i motion Kr288 (fp) yrkande 16. Kostnaderna härförberäknas till 5,1 milj.kr. I motion 308 (fp) hemställs atttio nya grundbelopp skall inrättas, vilka samtliga bör tilldelasGöteborgs museer (yrkande 2). I motion Kr340 (m) förordas att --inom den utökade ram av grundbelopp som föreslagits i motionKr242 yrkande 19 -- två grundbelopp skall tillföras Smålandsmuseum. I motion Kr253 (s) framhålls att museumännu inte har mer än 15 grundbelopp och att det därför ärnaturligt att en fortsatt satsning på länsmuseerna skall kommaäven till del (yrkande 3). I någramotioner behandlas frågan om en förstärkning av länsmuseernaäven för tiden efter nästa budgetår. I motion Kr331 (mp)föreslås att , motsvarande 66 grundbelopp, skallberäknas för /93 (yrkande 21). I motion Kr341 (s)hemställs att ökningen av antalet grundbelopp till länsmuseernapå sikt fullföljs (yrkande 1). Utskottet konstaterar att enförutsättning för statsbidrag är att de statliga bidragenmotsvaras av satsningar från museernas huvudmän. mening är det angeläget att det regionalamuseiområdet tillförs den förstärkning somutbildningsministern i fjolårets budgetproposition uttalade sigför. Utskottet anser sålunda att det finns starka skäl som talarför en ökning av antalet grundbelopp redan under nästa budgetår.Vid sina överväganden har utskottet kommit fram till att deregionala museerna fr.o.m. bör tillföras125 nya grundbelopp. Kostnaderna för utskottets förslag uppgårtill . för nästa budgetår. Genom utskottetsställningstagande tillgodoses i betydande utsträckning deförslag om en ökning av antalet grundbelopp, som framförts imotionerna Kr242 yrkande 19, Kr276, Kr288 yrkande 16, Kr307,Kr308 yrkande 2 i här aktuell del, Kr331 yrkandena 20 och 21,Kr333 yrkande 33, Kr340 i här aktuell del och Kr341 yrkande 1.Utskottet vill erinra om att -- i enlighet med av riksdag ochregering angivna grunder -- fördelningen av grundbelopp påmuseer ankommer på . Med den av utskottet föreslagnaökningen av antalet grundbelopp nästa budgetår finns möjlighetför att vid sin bedömning av frågan om fördelningenav grundbeloppen ta hänsyn till t.ex. sådana krav som förs frami motionerna Kr253 yrkande 3, Kr308 yrkande 2 och Kr340, de bådasista motionerna i här aktuell del. I motion 341 (s)behandlas frågan om statens kulturråds fördelning avgrundbelopp till de regionala museerna (yrkande 3). Mellanmuseerna är variationen stor när det gäller antalet grundbeloppi relation till antalet tjänster och till de ekonomiskaresurser, som de lokala och regionala huvudmännen ställt tillförfogande. Skillnaderna är enligt motionärerna inte relateradetill vad som uttalats i tidigare budgetpropositioner om att desmå länsmuseerna skall särbehandlas positivt (yrkande 2).Utskottet vill med anledning av motionen erinra om attutskottet utförligt uttalade sig om kriterierna förfördelning av grundbeloppen (1989/90:KrU21 s. 21--23, rskr. 224)på följande sätt. Utskottet anser vidare att isamråd med länsmuseerna och -- medutgångspunkt i de fördelningsgrunder som anges ibudgetpropositionen -- bör utarbeta ett förslag i vilket degrunder som skall gälla för resursfördelningen budgetåret1991/92 närmare preciseras. Resultaten av detta arbete ochregeringens ställningstagande till dem bör redovisas i 1991 årsbudgetproposition. Utskottet vill tillfoga följandesynpunkter. Utskottet anser att en fördelningsgrund som börtillmätas särskild vikt är det regionala ansvarstagandet, vilketinnefattar ansvar för det som är utmärkande och särpräglat förden egna regionen och för en verksamhet ute i länet. Utskottetanser också att det är angeläget med en utveckling av barn- ochungdomsverksamheten. Vidare bör enligt utskottets mening hänsyntas till de minsta museernas behov och till museer i län medlitet befolkningsunderlag. Statsbidrag till regionalkulturverksamhet syftar till att stimulera och stödjahuvudmännens egna satsningar på uppbyggnaden av det regionalakulturlivet. Ökade bidrag från statens sida förutsätter därfören motsvarande satsning från huvudmannen. Enligt utskottetsmening bör även tidigare gjorda stora satsningar beaktas.Utskottet förutsätter att tillsammans med berördainstanser i enlighet med vad utskottet uttalade förra åretutarbetar ett förslag till grunder för fördelningen av resursermellan de regionala museerna. Det är önskvärt att resultatet avdetta arbete kan läggas till grund för fördelningen av resurserredan för nästa budgetår. I överensstämmelse med vad utskottetuttalade bör fördelningsgrunderna redovisas förriksdagen. Mot bakgrund av vad utskottet anförde i det nämndabetänkandet anser utskottet att det inte är erforderligt mednågot ställningstagande av det slag som begärs imotion Kr341 yrkandena 2 och 3. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandena. Enligt motion Kr352 (c) är det -- medhänvisning dels till att regeringen inte föreslagit några nyagrundbelopp, dels till att villkoren för lönebidragsanställdaändras -- angeläget att länsmuseernas ekonomiska situationses över av regeringen. Med anledning av motionen villutskottet hänvisa till att utskottet i det föregående föreslagiten förstärkning av antalet grundbelopp för nästa budgetår.Vidare vill utskottet hänvisa till vad utskottet anfört omflexibla lönebidrag i sitt yttrande till arbetsmarknadsutskottet(1990/91:KrU5y) samt vad utskottet i sitt betänkande1990/91:KrU20 om allmän kulturverksamhet m.m. anfört rörandeeffekterna av flexibla lönebidrag för kulturinstitutionerna.Med det anförda avstyrker utskottet motion Kr352.Riksutställningar (G 35) Regeringen har föreslagit att dettill Riksutställningar skall anvisas ett reservationsanslag på28219000 kr. Utskottet tillstyrker regeringens förslag,vilket innebär att yrkande 37 i motion Kr242 (m), vari förordasett anslag som är . lägre, avstyrks.