bet · GE01SkU14 · 1991-03-05 00:00:00 — med hänsyn till allmänhetens intresse av att hamöjligheter att granska beskattningsmyndigheternas verksamhet.Konstitutionsutskottet har utgått ifrån atttaxeringsnämnderna iakttar nödvändiga integritetshänsyn.Skatteutskottet är av samma mening och avstyrker därför motionSk811 också i denna del.Omprövning till den skattskyldiges nackdelI motion Sk811 (yrkande 9, delvis) av m.fl. (m)yrkas införande av bestämmelser som innebär att beslut omomprövning till den skattskyldiges nackdel får fattas senast sexmånader efter taxeringsåret. I motion Sk822 (yrkande 10) avKjell m.fl. (fp) föreslås att omprövning till denskattskyldiges nackdel skall få ske senast vid utgången avnovember taxeringsåret.Även yrkanden liknande de nu aktuella prövades i samband medtaxeringsreformen men utskottet stannade för att förorda den nugällande tidsfristen, som innebär att omprövningsbeslut till denskattskyldiges nackdel får fattas från utgången avtaxeringsåret. Härigenom åstadkom man enligt utskottetsuppfattning den bästa avvägningen mellan å ena sidanmyndigheternas behov av tid för utredning och komplettering avärendena och å andra sidan de skattskyldigas intresse av att såsnart som möjligt få ett slutgiltigt taxeringsbeslut. Utskottethar inte funnit skäl att ändra uppfattning i denna fråga utanavstyrker motionerna i denna del.Eftertaxering vid oriktig uppgiftI motion Sk811 (yrkande 15, delvis) av m.fl. (m)begärs att eftertaxeringsgrunden "oriktig uppgift" ses över såatt hänsyn tas till den skattskyldiges situation. Även KjellJohansson m.fl. (fp) föreslår i motion Sk822 (yrkande 15) ettuttalande som går ut på att eftertaxering ej skall få ske om denskattskyldige lämnat de uppgifter han rimligen bort inse att hanbort lämna.Enligt vad utskottet erfarit övervägs hithörande frågor förnärvarande inom , och en departementspromemoriasom upprättats inom om bl.a. oskäligaeftertaxeringar kommer att läggas fram . Resultatet avdetta arbete bör enligt utskottets mening avvaktas innanställning tas till de nu aktuella motionsyrkandena, ochutskottet avstyrker dem följaktligen.Eftertaxering vid misstag m.m.I motion Sk811 (yrkande 15, delvis) av m.fl. (m)föreslås att möjligheten till eftertaxering vid rättelse avfelräkning, misskrivning och annat uppenbart förbiseende utgår.Kjell m.fl. (fp) yrkar detsamma i motion Sk822(yrkande 9) samt att eftertaxering ej skall få ske i de fall denfelaktiga taxeringen beror på en felaktig kontrolluppgift.Vid utskottets prövning av motsvarande fråga i samband medtaxeringsreformen fann utskottet att det blev mer överskådligtom skattemyndighetens olika möjligheter att efterettårsperiodens utgång ändra taxeringsbeslut till denskattskyldiges nackdel samlades inom ramen för etteftertaxeringsinstitut. Utskottet vidhåller denna uppfattningoch avstyrker motionerna även i denna del.SkattetilläggI motionerna Sk811 (yrkande 16) av m.fl. (m) ochSk822 (yrkande 16) av m.fl. (fp) begärs förslagom en ny utformning av reglerna om skattetillägg så att hänsyntas till omständigheterna i det enskilda fallet.I den promemoria om eftertaxeringar som är under utarbetandeinom och som utskottet berört ovan kommerenligt vad utskottet erfarit även skattetilläggsfrågor av nuberört slag att behandlas. Vad utskottet anfört ovan om attavvakta resultatet av övervägandena inom innanställning tas till de aktuella frågorna gäller även här.Utskottet avstyrker därför motionerna Sk811 och Sk822 även idenna del.TaxeringsrevisionI motion Sk811 (yrkande 11) av m.fl. (m) föreslåsatt möjligheten till s.k. tredjemansrevision avskaffas. Vidareföreslår motionärerna att regleringen vid granskning avADB-baserade räkenskaper bör gå ut på att räkenskaperna -- pårevisorns begäran -- skall tas fram av den vars räkenskaperskall granskas. Även i motion Sk636 (yrkande 3) av BengtWesterberg m.fl. (fp) yrkas avskaffande av generellataxeringskontroller avseende tredjeman. m.fl.(fp) begär i motion Sk822 (yrkande 13) ett uttalande avriksdagen om att reglerna bör utformas så att hänsyn bör tastill företagens krav på insynsskydd och enskilda människorsintegritet, men också med tanke på taxeringsmyndigheternaskontrollverksamhet.Utskottet vill erinra om att revisionsverksamheten förnärvarande är föremål för utredning avdatastraffrättsutredningen (Ju 1989:04, dir. 1989:54). Utredarenskall bl.a. ta upp till förnyad granskning de komplikationer somär förenade med skattemyndigheternas befogenheter i fråga omdatorlagrad information. Utredningen beräknas avge sittslutbetänkande . Ett ställningstagande avriksdagen till de frågor som tagits upp i motionerna bör enligtutskottet anstå till dess att resultatet av utredarens arbeteföreligger. Utskottet avstyrker följaktligen motionerna Sk811och Sk822 även i denna del, liksom motion Sk636 yrkande 3.UppbördsfrågorPreliminär B-skattPreliminär B-skatt debiteras normalt av denslutliga skatt som påförts året före inkomståret. I vissa falldebiteras preliminär B-skatt av den slutliga skattsom påförts året före inkomståret. Förutsättningen är att denpreliminära B-skatt som avräknas mot den slutliga skattenursprungligen debiterats med ett belopp som överstiger denslutliga skatten. Preliminär B-skatt får dock inte fastställastill lägre belopp än som svarar mot den preliminära B-skatt somsenast fastställts för året före inkomståret.Under /92 gäller att uttaget av preliminärB-skatt från en fysisk person skall vara av den slutligaskatt som har påförts året före inkomståret. Regeringen avseratt återkomma i fråga om senare uppbördsår (prop. 1990/91:5 s.111--112, bet. 1990/91:SkU3 s. 81).I motion Sk352 (yrkande 8) av m.fl. (m) yrkas --med hänvisning till motivering i motion N254 -- en sänkning avdet preliminära B-skatteuttaget till av föregående årsslutliga skatt. Samma förslag läggs fram i motion Sk811(yrkande 18, delvis) av m.fl. (m).Enligt utskottets tidigare redovisade uppfattning leder dennuvarande schablonregeln -- i förening med den undantagsregelsom är avsedd att användas i de enskilda fall då huvudregelnskulle medföra ett för högt preliminärt uttag -- i allmänhettill ett tillfredsställande beskattningsresultat. Med denlättnad för innevarande uppbördsår som infördes för enskildanäringsidkare så sent som anser utskottet att detpreliminära B-skatteuttaget nu har fått en rimlig avvägning.Utskottet avstyrker därför motion Sk352 i denna del, liksom ävenmotion Sk811 i denna del.Avgift på fyllnadsinbetalningarGenom riksdagsbeslut infördes en avgift på2% på fyllnadsinbetalningar av preliminär skatt som görs undertiden --taxeringsåret. När underlagetför avgiften bestäms skall ett belopp på . räknas av(prop. 1988/89:46, bet. 1988/89:SkU4).Skattereformen har bl.a. inneburit att rätten till bruteträkenskapsår avskaffats för enskilda näringsidkare, dödsbon ochjuridiska personer som förvaltar samfällighet och vars inkomstbeskattas hos delägarna samt för sådana handelsbolag där fysiskperson eller dödsbo skall beskattas för bolagets inkomster. Endispensmöjlighet har införts för vissa fall. Enligtövergångsbestämmelserna skall ett brutet räkenskapsår, som harbörjat löpa före och som omfattar del av år1991, avkortas så att det slutar . Ettbrutet räkenskapsår som har börjat löpa den 1juli 1990--skall antingen avkortas så attdet slutar eller förlängas så att detslutar (prop. 1989/90:110, bet.1989/90:SkU30).Näringsidkare som vid taxering redovisar inkomstavseende två räkenskapsår, varav det ena avkortats så att detslutat , har medgetts förhöjt avdrag föravsättning till resultatutjämningsfond. Syftet är att mildraeffekterna av en tillfällig likviditetspåfrestning i samband medbetalningen av slutlig skatt till följd av att någrapreliminärskatteinbetalningar inte gjorts (prop. 1990/91:54,bet. 1990/91:SkU10).I motion Sk822 (yrkande 17) av m.fl. (fp)yrkas avskaffande av fyllnadsinbetalningsavgiften den 19januari--. I motion Sk801 av ()yrkas befrielse från avgiften för de företagare som har haftbokslutsdag eller och som övergåtttill kalenderår. Förslaget motiveras med att den nödvändigaförkortningen eller förlängningen av räkenskapsåret inte behöverbeslutas förrän deklarationen skall avlämnas, vanligtvis den 31mars.Utskottet vill framhålla följande. Motivet bakom avgiften äratt motverka ett ohämmat utnyttjande av möjligheten tillskattekredit genom att dröja med inbetalningen avpreliminärskatt. syftar till attlämna en tillräcklig marginal vid bedömningen av den slutligaskattens storlek. Möjligheten till förhöjt avdrag föravsättning till resultatutjämningsfond har ansetts ge entillräcklig lättnad för de näringsidkare som drabbas avlikviditetsproblem i samband med omläggningen av räkenskapsår ienlighet med de nya reglerna. Dessa synpunkter finner utskottetalltjämt giltiga, och utskottet avstyrker därför motion Sk822även i denna del och motion Sk801.AnståndI motion Sk811 (yrkande 18, delvis) av m.fl. (m)begärs bl.a. att regeringen lägger fram förslag om generösareregler för anstånd, om rätt att överklaga beslut om vägratanstånd och om att reglerna om anstånd skall bli giltiga ävenför mervärdeskatt, punktskatter, prisregleringsavgifter ochvägtrafikskatter. I motion Sk806 av m.fl. (c, moch fp) begärs förslag om generösare anståndsregler videftertaxering. De nuvarande svårigheterna av rättslig natur attbevilja anstånd som förutsättningar för eftertaxeringbedöms föreligga motiverar enligt motionärerna en ändring avreglerna med denna inriktning. En mera begränsad fråga tas upp imotion Sk820 i vilken och (båda s)begär ett tillkännagivande om ökade möjligheter till anstånd förstudenter som fått kvarskatt på grund av feriearbete m.m.Motionärerna anser att det nuvarande systemet, som innebär attanstånd med betalningen kan sökas först sedan ärendetöverlämnats till indrivning, är stelbent och att denomständigheten att det här rör sig om unga människor motiveraren generösare tillämpning.Utskottet inleder med den sistnämnda motionen och erinrar omatt anståndsreglerna fått en avsevärd uppmjukning i samband med1990 års taxeringsreform. Bl.a. får anstånd medges om det vid enomprövning eller ett överklagande råder ovisshet om utgången iärendet eller målet eller om betalningen av skatten skulle förden skattskyldige medföra betydande skadeverkningar eller annarsframstå som obillig. Att införa några ytterligare lättnader ianståndsreglerna för den speciella kategori som motionärernabakom motion Sk820 har pekat på är enligt utskottets uppfattninginte välbetänkt. Utskottet avstyrker således motionen, liksommotion Sk811 såvitt nu är i fråga.Med hänvisning till utskottets redovisade uppfattningrörande anståndsreglernas utformning ställer sig utskottetavvisande även till förslaget till uppmjukning avanståndsreglerna när det gäller eftertaxering. Utskottetavstyrker följaktligen motion Sk806, liksom motion Sk811 iaktuell del.Inte heller i övrigt finner utskottet att det finns anledningatt nu överväga några lättnader i anståndsreglerna som genomgicken avsevärd uppmjukning så sent som . Utskottetavstyrker således även i övrigt motion Sk811 yrkande 18 i dennadel.TolkningsföreträdeI motion Sk811 (yrkande 2) av m.fl. (m) förordasett tolkningsföreträde för enskilda skattebetalare närlagstiftning, förarbeten och rättspraxis inte ger klart beläggför hur en viss fråga skall avgöras. I motionen yrkas attriksdagen gör ett tillkännagivande härom.Utskottet vidhåller sin tidigare uttalade uppfattning atttaxeringsmyndigheterna inte bör ges särskilda förhållningsregleri fråga om regeltolkningen som skiljer sig från vad som iallmänhet gäller för de rättstillämpande myndigheterna. Vadgäller den särskilda frågan om tolkningsföreträde i avvaktan pådomstolsprövning av en skattefråga vill utskottet hänvisa tillvad som sagts i fråga om anstånd. Härigenom tillgodoses iallt väsentligt kravet på ett tolkningsföreträde för deskattskyldiga till dess saken avgjorts av domstol. Med detanförda avstyrker utskottet motionen i denna del.Ö-skatteränta vid B-skattI motionerna Sk809 av och (båda c)och Sk819 av och (båda c) begärskompensation i form av förhöjd ö-skatteränta för för mycketinbetald preliminär B-skatt inkomster.Motionärerna motiverar yrkandet med att den sänktainkomstskatten till följd av inkomstskattereformen inte har letttill någon minskning i preliminärskatteuttaget för dem sombetalar B-skatt.Utskottet prövade motsvarande fråga med anledningav den skattesänkning som genomfördes för det årets inkomsteroch fann därvid att motiv saknades för en särskild räntesats fördem som erlade preliminär B-skatt. Utskottet intar nu sammaståndpunkt och avstyrker följaktligen motionen.Arbetsgivares ansvar för ej erlagd skattI motionerna Sk811 (yrkande 18, delvis) av ()begärs förslag om en möjlighet för handelsbolag och enkla bolagtill jämkning av betalningsskyldigheten när bristande betalningav anställdas innehållna preliminärskatter beror på förhållandensom arbetsgivaren/ställföreträdaren haft svårt att kontrollera.I motion Sk807 återkommer m.fl. (m, fp och c)med samma yrkande.Vid utskottets senaste behandling av motsvarande fråga (bet.1989/90:SkU32 s. 292 ff.) tillbakavisade utskottet med enutförlig argumentering ett liknande yrkande. Utskottet hänvisartill vad utskottet anfört i detta betänkande och vill nu endastunderstryka att det i detta sammanhang speciella medhandelsbolag är att bolagsmännen solidariskt svarar för bolagetsförpliktelser (2 kap. 20§ första stycket lagen om handelsbolagoch enkla bolag). Denna inom associationsrätten grundläggandebestämmelse gäller allmänt i fråga om bolagets och bolagsmännensförhållande till tredje man, alltså inte bara gentemotskattemyndigheterna. Att ändra på denna bestämmelse kan enligtutskottets uppfattning inte komma i fråga. Däremot har utskottettidigare förutsatt att man i samband med beredningsarbetet avkommande lagstiftning inom skatteansvars- ochpreliminärskatteavdragsområdet undersöker möjligheterna att fåtill stånd en högre grad av enhetlighet mellan olikanäringsidkare oavsett företagsform och gör en översyn avförefintliga jämknings- och eftergiftsmöjligheter för olikakategorier av arbetsgivare. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Sk811 även i denna del samt motion Sk807.Uppdragsgivares betalningsskyldighet för uppdragstagaresskatter och avgifterI motion Sk811 (yrkande 17) av m.fl. (m) begärsatt regeringen lägger fram förslag som går ut på att enuppdragsgivare inte skall kunna åläggas något betalningsansvar ifråga om en uppdragstagares preliminärskatter och socialaavgifter om uppdragstagaren vid avtalets ingående är registreradför betalning av preliminär B-skatt eller för redovisning avmervärdeskatt eller om det är uppenbart att ersättningen föruppdragstagaren utgör intäkt av näringsverksamhet.Utskottet vill erinra om att tidigare, på utskottetshemställan, efterlyst förslag som tillgodoser motionärernasönskemål. De förslag på detta område som lagts fram ifinansdepartementets promemoria (Ds 1988:59) F-skattebevis --nya regler för skatteavdrag och socialavgifter övervägs förnärvarande inom , och regeringen har för avsiktatt så snart det blir möjligt återkomma till medförslag i ämnet. Något nytt uttalande av i frågan ärsåledes inte erforderligt, och utskottet avstyrker därförmotionen i denna del.Vissa övriga uppbördsfrågorI motion Sk811 (yrkande 18, delvis) av m.fl. (m)begärs att regeringen lägger fram förslag om återinförande avtvåårsbegränsningen för respitränta och att omprövningsbesluttill enskilds nackdel skall få ske senast efterutgången av aktuellt uppbördsår eller -- i fråga om socialaavgifter -- efter utgiftsåret. Vidare krävsupphävande av den införda bestämmelsen att företrädareför en juridisk person kan åläggas betalningsansvar för olikaskatter och avgifter även om skatterna och avgifterna beslutatsefter det att den juridiska personen gått i konkurs.Utskottet vill framhålla att reglerna om respitränta syftartill att ge statsverket kompensation för den ränteförlust somannars skulle uppkomma vid skatteinbetalningar efter tidpunktenför inbetalning av kvarstående skatt och är således både enkonsekvens av kreditsynpunkter och motiverade av rättviseskäl.Utskottet vill vidare erinra om att reglerna blev föremål förvissa förändringar i samband med taxeringsreformen ,och bl.a. slopades då den av motionärerna åsyftadetvåårsbegränsningen, som en möjlighet infördes attbefria från respitränta om det föreligger synnerliga skäl.Utskottet anser inte att det på den punkt motionärerna pekat påfinns anledning att återgå till den tidigare ordningen.Vad gäller tiden för omprövning av uppbördsärenden till denenskildes nackdel fattade beslut så sent som idecember . Avsikten var att bringa den i samklang medvad som gäller på taxeringsområdet. Någon anledning att ändra påde nu angivna regleringarna föreligger enligt utskottetsuppfattning inte.Den av motionärerna kritiserade bestämmelsen omställföreträdaransvar i vissa fall av konkurs infördes ocksånyligen i samband med annan lagstiftning för att förebyggaskatteundandragande. Även denna bestämmelse bör enligtutskottets mening vara kvar.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet följaktligenmotion Sk811 även i denna del.BetalningssäkringsfrågorInledningGenom riksdagsbeslut företogs åtskilliga ändringari betalningssäkringslagen för att skapa bättre garantiermot att enskilda drabbas av felaktiga beslut ombetalningssäkring och för att i övrigt förbättra den enskildesställning i sådana mål. Bl.a. skärptes beviskravet för attbetalningssäkring skulle få beslutas avseende en ännu intefastställd fordran. Vidare beslöts att muntlig förhandling skallhållas av länsrätt och kammarrätt i mål om betalningssäkring pågäldenärens begäran om det inte är uppenbart obehövligt.Riksdagsbeslutet innebar vidare att ett beslut ombetalningssäkring för en fordran som inte är fastställd skallhävas av länsrätten, om det allmänna inte har väckt talanbeträffande fordringen från beslutet ochfordringen eller underlaget inte har bestämts i annan ordninginom . Om särskilda skäl föreligger får länsrätten dockmedge förlängning av tidsfristen.I fråga om skadestånd för omotiverade betalningssäkringsbeslutinnebar de nya reglerna att staten, oberoende av om fel ellerförsummelse har begåtts, skall ersätta skada som drabbar enskildtill följd av beslut om betalningssäkring för en icke fastställdfordran, om fordringen inte senare fastställs eller fastställstill ett väsentligt lägre belopp än som har betalningssäkrats.Ersättning skall dock inte lämnas för skada som inte är av någonbetydelse. Ersättningen skall kunna jämkas om den enskilde harvarit medvållande till skadan.Utskottet behandlade frågorna i betänkandet 1989/90:SkU1. Pågrund av sedermera väckta motioner återkom utskottet till fleraav frågorna i betänkandet 1989/90:SkU32.Riskrekvisitet vid betalningssäkringI motionerna Sk811 (yrkande 13, delvis) av m.fl.(m), Sk636 (yrkande 1, delvis) av m.fl. (fp)och Sk810 (delvis) av m.fl. (m, fp och c) begärsatt regeringen lägger fram förslag som går ut på attbetalningssäkring skall få tillgripas endast vidbetalningssabotage.Utskottet vidhåller sin uppfattning attbetalningssäkringslagen efter de ovan redovisade ändringarnafyller högt ställda krav på rättssäkerhet. En begränsning avförutsättningarna till att avse enbart risk för s.k.betalningssabotage skulle enligt utskottets uppfattning på ettmenligt sätt öka den kreditrisk det allmänna löper i ärenden avdetta slag. Utskottet avstyrker därför motionerna.Beslutsmotivering i betalningssäkringsmålI motionerna Sk811 (yrkande 13, delvis) av m.fl.(m), Sk636 (yrkande 1, delvis) av m.fl. (fp)och Sk822 (yrkande 3) av m.fl. (fp) begärsinförande av en lagregel om att domstol skall ange skälen förett beslut om betalningssäkring.Utskottet har tidigare funnit att domstolarna i allmänhetutformar beslutsmotiveringarna med tillbörlig omsorg och att enbestämmelse av nu förordat slag inte behövs. Någon anledning attnu göra en annan bedömning har inte förekommit, och utskottetavstyrker därför motionerna.Muntlig förhandlingI motionerna Sk811 (yrkande 13, delvis) av m.fl.(m) och Sk810 (delvis) av m.fl. (m, fp och c)begärs att regeringen skall lägga fram förslag om upphävande avbegränsningen i rätten till muntlig förhandling.Utskottet har tidigare framhållit att det faktiskt behövs enmöjlighet för domstolarna att avstå från muntlig förhandling --även när gäldenären begär det -- i sådana fall där en muntligförhandling är uppenbart onödig. Utskottet vidhåller dennauppfattning och avstyrker motionerna i denna del.Tidsfristen för väckande av talan om fastställelse avbetalningssäkrad fordranI motionerna Sk811 (yrkande 13, delvis) av m.fl.(m), Sk636 (yrkande 1, delvis) av m.fl. (fp),Sk822 (yrkande 1) av m.fl. (fp) och Sk810(delvis) av m.fl. (m, fp och c) krävs enskärpning av kravet på "särskilda skäl" till "synnerliga skäl"för förlängning av tidsfristen för väckande avtalan om fastställelse av betalningssäkrad fordran. Enförlängning bör enligt motionärerna få ske med endast en månadåt gången.Nu liksom tidigare finner utskottet att en begränsning avmöjligheterna att medge förlängning i enlighet med motionärernasönskemål skulle öka risken för undermåliga utredningar ikomplicerade och vidlyftiga mål. Utskottet avstyrker därförmotionerna i denna del.Tidsfrist för beslut om fastställelse av betalningssäkradfordranI motionerna Sk811 (yrkande 13, delvis) av m.fl.(m), Sk636 (yrkande 1, delvis) av m.fl. (fp),Sk822 (yrkande 2) av m.fl. (fp) och Sk810(delvis) av m.fl. (m, fp och c) krävs att enbetalningssäkrad fordran skall ha fastställts frånbeslutet om betalningssäkring, om betalningssäkringen skallbestå.Utskottet har tidigare funnit att en dylik föreskrift intebehövs, eftersom de aktuella målen av domstolarna normalt tasmed förtur och enligt utskottets bedömning behandlas medtillbörlig skyndsamhet. Därtill kommer att den nu genomfördainkomstskattereformen med alla förenklingar påinkomstbeskattningens område kan förväntas avsevärt minskaarbetsbelastningen på domstolarna, vilka alltså börkunna förväntas behandla förtursärenden av aktuellt slag medännu större skyndsamhet. Med hänsyn härtill och till denackdelar som är förknippade med tidsfrister av det här slagetsaknas enligt utskottets uppfattning anledning att införa någontidsfrist för länsrätternas handläggning. Med det anfördaavstyrker utskottet de nu behandlade motionsyrkandena.Det allmännas företrädare i mål om betalningssäkringI motion Sk811 (yrkande 13, delvis) av m.fl. (m)begärs förslag om att det allmännas talan skall föras av ettfristående allmänt ombud med en oberoende ställning.Utskottet vidhåller sin tidigare intagna ståndpunkt attsamordningen mellan de olika verksamheter inomskatteförvaltningen som berörs av betalningssäkring vinner påatt skattemyndigheten för det allmännas talan i mål ombetalningssäkring. En sådan ordning ligger också i linje medriksdagens tidigare beslut att uppgiften att föra det allmännastalan i skatteprocessen skall fullgöras av skattemyndigheten somsådan. Utskottet avstyrker därför motionen även i denna del.Förmånsrätten för betalningssäkrade fordringarI motionerna Sk636 (yrkande 1, delvis) av . (fp) och Sk810 (delvis) av m.fl. (m, fp ochc) föreslås att förmånsrätten i konkurs för betalningssäkradefordringar som inte är fastställda slopas.Utskottet finner nu liksom tidigare att en förmånsrätt av enså begränsad omfattning som skulle bli resultatet avmotionärernas förslag allvarligt skulle försvaga det allmännasställning i denna typ av ärenden. Detta vill utskottet intemedverka till utan avstyrker motionerna i denna del.Strikt skadeståndsansvarI motionerna Sk811 (yrkande 13, delvis) av m.fl.(m), Sk636 (yrkande 1, delvis) av m.fl. (fp)och Sk822 (yrkande 6) av m.fl. (fp) föreslåsinförande av strikt skadeståndsansvar för staten för skador tillföljd av obefogade beslut om betalningssäkring även i fall därfordringen är fastställd.Utskottet vill erinra om att de allmänna bestämmelserna iskadeståndslagen gäller i de fall motionärerna åsyftar. Reglernaom det allmännas skadeståndsansvar är föremål fören översyn av en kommitté (Ju 1989:03, dir. 1989:52), somberäknar avsluta sitt arbete före utgången av .