bet · GE01TU23 · 1991-03-26 00:00:00 — En stor del av den trafiksäkerhetsinformation som gesär kraftigt bilfixerad och ger därigenom sken av att alternativsaknas, påpekas det. Motionärerna begär med denna motivering iyrkande 8 att trafiksäkerhetsinformationen i högre utsträckningskall inriktas mot att få fler att kunna utnyttja trafiksäkraretrafikslag och i yrkande 9 att hälften av bidraget till NTFskall användas för att informera om och propagera förtrafiksäker kollektivtrafik.Utskottet behandlade i betänkande 1989/90:TU21 (s. 13)motionsförslag som var likartade med de här aktuella. Utskottethänvisade till att man i Trafiksäkerhetsprogram hade pekatpå att ett åtgärdsområde, som hade varit föremål för mycketbegränsat intresse från trafiksäkerhetshåll, var trafikarbetetsom sådant och kanske framför allt dess sammansättning. Detanfördes att om trafiksäkerhetsmålen skall kunna uppnås tordedet bli nödvändigt att i betydligt högreutsträckning än som varit fallet vidta åtgärder som är direktinriktade mot trafikarbetet och då särskilt mot desssammansättning. Högrisktrafik borde där det är praktiskt möjligtersättas av lågrisktrafik, och en överföring avpersontransporter från bilar till kollektiva färdmedel, såvälbuss som spårbundna, anfördes som exempel på åtgärder av dettaslag.Inom ramen 43 milj.kr. har NTF för nästa budgetår beräknatkostnader för regional och lokal verksamhet till 9,8 milj.kr.,för de prioriterade åtgärdsområdena hastighetsanpassning,oskyddade trafikanter, barn i trafiken och trafikonykterhet till16,8 milj.kr. Vidare har NTF beräknat kostnader föråtgärdsområdena nyblivna bilförare och äldre trafikanter, förutbildning, för utvecklingsprojekt och för opinionsbildning m.m.Budgeten är slutresultatet av en sammanvägning av olika önskemålom aktiviteter som har framförts inom det frivilligatrafiksäkerhetsarbetet. Utskottet är därför inte berett attföreslå att statens bidrag skall "specialdestineras" ochanvändas på sätt som föreslås i motionsförslagen. Dessa avstyrkssåledes.5.3.3 Användning av bidraget till stöd för det ideellatrafiksäkerhetsarbetetI motion T431 (fp) yrkande 3 begärs att det ideellatrafiksäkerhetsarbetet skall uppmuntras och stöttas.Motionärerna påpekar att RRV i sin revisionsrapport bl.a. harkritiserat att uppdelningen av informationsarbetet mellan TSVoch NTF inte hade lett till att stödet förtrafiksäkerhetsinformation genom enskildafrivilligorganisationer hade ökat.Under lämnade NTF -- inom en ram på62459000 kr. för kostnaderna för NTFs verksamhet --. i bidrag tilltrafiksäkerhetsförbund/föreningar och . ibidrag till elva organisationer med olika kategorier trafikantersom medlemmar såsom cyklande, motorcyklister, bilister. Somredovisas ovan har NTF för nästa budgetår beräknat överföringarav medel till regional och lokal verksamhet till 9,8 milj.kr. Idirektiven för översynen av det offentligatrafiksäkerhetsarbetets inriktning och organisation framhållsatt verksamheten på den regionala/lokala nivån bör stärkas ochbreddas. Med hänsyn till det anförda torde motionsförslaget inteböra föranleda något initiativ av . Det avstyrkssålunda.5.3.4 MedelsanvisningUtskottet tillstyrker regeringens förslag beträffandemedelsanvisning för bidrag till NTF för nästa budgetår. Utskottet hemställerInriktningen av trafiksäkerhetsverkets (TSVs) verksamhet,m.m.1. beträffande minskning av vägtrafiken som ett led itrafiksäkerhetsarbetetatt avslår motion 1990/91:T412 yrkande 2,res. 1 (v, mp)2. beträffande operativt mål för trafiksäkerhetsarbetetatt avslår motion 1990/91:T412 yrkande 1,res. 2 (v, mp)3. beträffande inriktningen av trafiksäkerhetsarbetetatt lämnar motionerna 1990/91:T253 yrkande 16 och1990/91:T425 yrkande 4 utan vidare åtgärd,res. 3 (m, fp)4. beträffande förbättring av olycksstatistikenatt lämnar motion 1990/91:T425 yrkande 3 utan vidareåtgärd,res. 4 (m, fp)5. beträffande inrättande av (-er)att lämnar motion 1990/91:T425 yrkande 5 utan vidareåtgärd,res. 5 (m, fp, c)6. beträffande inriktningen av TSVs verksamhetatt godkänner vad i proposition 1990/91:100 bilaga 8har förordats om inriktningen av trafiksäkerhetsverketsverksamhet,Ledningen av trafiksäkerhetsarbetet m.m.7. beträffande ledning och samordning avtrafiksäkerhetsarbetetatt lämnar motionerna 1990/91:426 yrkandena 1 och 2samt 1990/91:431 yrkande 1 utan vidare åtgärd,8. beträffande ansvaret för trafiksäkerhetsinformationatt avslår motion 1990/91:T431 yrkande 2,9. beträffande vikten av reflexer m.m. för oskyddadetrafikanteratt avslår motion 1989/90:T424 yrkande 2,Frågor kring kontrollbesiktningen10. beträffande kontrollbesiktningsskyldighet för vissatruckaratt avslår motion 1990/91:T430 yrkande 2 och yrkande3 i denna del,11. beträffande uppskov med kontrollbesiktningen av äldrepersoners bilaratt avslår motion 1990/91:T421,12. beträffande kontrollbesiktningsintervall för vanligapersonbilaratt med avslag på motionerna 1990/91:T211 yrkande 11i denna del och 1990/91:T253 yrkande 22 lämnar utan erinran vadsom anförts i propositionen om den statliga fordonskontrollen ihär aktuell del,res. 6 (m, fp)13. beträffande kontrollbesiktningen av tunga lastbilaroch släpvagnaratt med anledning av motionerna 1990/91:T426 yrkande9 och 1990/91:T436 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,14. beträffande kontrollbesiktning av begagnade bilar föreägarbyteatt avslår motionerna 1990/91:T414, 1990/91:T430yrkande 1 och yrkande 3 i denna del samt 1990/91:T442,15. beträffande upphävande av ASBs "monopol"att avslår motionerna 1990/91:T211 yrkande 11 idenna del, 1990/91:T253 yrkande 21 och 1990/91:T407,res. 7 (m, fp)16. beträffande kontrollbesiktningar i glesbygd genomverkstäderatt avslår motionerna 1990/91:T408 och 1990/91:T426yrkande 5,res. 8 (m, fp, motiveringen)res. 9 (c, v, mp)17. beträffande efterkontroll genom verkstäderatt riksdagena) lämnar motionerna 1990/91:T419 och 1990/91:T420 utanvidare åtgärd,b) lämnar utan erinran vad som anförts i propositionen omden statliga fordonskontrollen i här aktuell del,18. beträffande kontroll av fordon på vägatt lämnar motionerna 1990/91:T417 och 1990/91:T426yrkande 6 utan vidare åtgärd,19. beträffande fordonskontrollen i övrigtatt lämnar utan erinran vad som anförts ipropositionen om den statliga fordonskontrollen i den mån det ejomfattas av vad utskottet hemställt ovan,Bidrag till avgasreningsutrustning på vissa bilar20. beträffande systemet med bidrag till reningsutrustningpå nya lastbilar och bussaratt godkänner att systemet med bidrag tillreningsutrustning på nya lastbilar och bussar skall upphöra,21. beträffande godtagbar reningsteknik för bidrag föräldre personbilaratt lämnar motion 1990/91:T207 yrkande 14 utanvidare åtgärd,22. beträffande systemet med bidrag till reningsutrustningpå äldre personbilaratt med bifall till propositionen och med avslag påmotionerna 1990/91:T78 yrkande 4, 1990/91:T82 yrkande 11,1990/91:T83 yrkande 1, 1990/91:T207 yrkandena 12, 13 och 15,1990/91:T215 yrkandena 17 och 18, 1990/91:T253 yrkande 11,1990/91:T423 och 1990/91:T446 godkänner att systemet med bidragtill reningsutrustning på äldre personbilar skall upphöra,res. 10 (c, v, mp)res. 11 (m)Anslag till TSV och bidrag till NTF, m.m.23. beträffande anslag till TSVatt riksdagena) till : Samordning, Trafikmiljö,Fordon och Trafikant för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,b) till : Bil- och körkortsregisterm.m. för /92 anvisar ett förslagsanslag på1000 kr.,24. beträffande användningen av bidraget till NTFatt avslår motion 19890/91:T412 yrkandena 8 och 9,res. 12 (v, mp)25. beträffande stöd till det ideellatrafiksäkerhetsarbetetatt avslår motion 1990/91:T431 yrkande 3,26. beträffande bidrag till TSVatt till Bidrag till för /92 anvisar ettanslag på 31799000 kr.Stockholm den 26 mars 1991På trafikutskottets vägnarBirger RosqvistNärvarande: (), (), OlleÖstrand (s), (), (), GörelBohlin (m), (), (), Sten-OveSundström (s), (), (), (), (), (), Tom (),() och (). Minskning av vägtrafiken som ett led itrafiksäkerhetsarbetet (mom.1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "I likhet" och slutar med "avstyrks således" bort haföljande lydelse:Om antalet dödade och skadade i vägtrafiken minskas i sammaproportion som en minskning i trafiken skulle en minskning avvägtrafiken innebära att antalet dödadeoch skadade detta år skulle vara ca 220 resp. ca 5900 färre änår 1989. En minskning av vägtrafiken skulle således vara ettmycket verksamt sätt att förbättra trafiksäkerheten.Som framhållits av företrädare för ochmiljöpartiet de gröna i olika motioner och riksdagsdebatter börkollektivtrafik, järnväg och sjöfart stimuleras till och stödjasi att ta över en avsevärd del av de person- och godstransportersom sker på väg.Utskottet ställer sig därmed bakom det här aktuellamotionsförslaget.Vad utskottet sålunda har anfört om minskning av vägtrafikensom ett led i trafiksäkerhetsarbetet bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande minskning av vägtrafiken som ett led itrafiksäkerhetsarbetetatt med bifall till motion 1990/91:T412 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Operativt mål för trafiksäkerhetsarbetet (mom.2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Självfallet bör" och slutar med "avstyrksföljaktligen" bort ha följande lydelse:Det operativa målet för trafiksäkerhetsarbetet måste sättashögre än det av statsmakterna /riksmötegodkända. Såsom motionärerna föreslår bör målet vara att antaletvägtrafikolyckor samt antalet dödade och skadade i trafikenskall nedbringas till hälften under 1990-talet.Det kan i sammanhanget tilläggas att en minskning avbiltrafiken torde vara en viktig förutsättning för att klara ettsådant mer ambitiöst operativt mål för trafiksäkerheten.Vad utskottet sålunda har anfört om operativt mål förtrafiksäkerhetsarbetet bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande operativt mål för trafiksäkerhetsarbetetatt med bifall till motion 1990/91:T412 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Inriktningen av trafiksäkerhetsarbetet (mom.3)(), (), Tom (), AndersCastberger (fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet avstyrkte" och på s. 11 slutar med "avriksdagen" bort ha följande lydelse:Utskottet är ense med motionärerna i motion T253 (m) att detär en felaktig prioritering att koncentreratrafiksäkerhetsdebatten och övervakningsresurserna på problemetmed hastighetsanpassning, då detta riskerar att hota ettallsidigt och framgångsrikt trafiksäkerhetsarbete. Det finns jusom motionärerna pekar på också andra orsaker tilltrafikolyckor, t.ex. dålig trafikmiljö, dåliga vägar, otydligskyltning, omdömeslöshet, ohälsa och alkohol- ellerdrogpåverkan.Utskottet är också ense med motionärerna i motion T425 (m)om att trafiksäkerhetsarbetet måste förnyas. Det är, som anförsi denna motion, viktigt att koncentrera åtgärderna på sådant somkan förväntas ge resultat i form av lägre olyckstal och mindreantal dödade. Motionärerna pekar på att en undersökning harvisat att de vanligaste olycksorsakerna är att föraren görföljande fel, nämligen han/hon respekterar ej högerregeln ochväjningsskyldighet, svänger åt vänster utan att ha förvissat sigom att fara inte föreligger, byter fil utan att ägna tillräckliguppmärksamhet åt bakomvarande samt gör omkörning utan att haförvissat sig om att omkörningssträckan är tillräcklig.Utskottet ställer sig således bakom de här aktuellamotionsförslagen.Vad utskottet sålunda har anfört om inriktningen avtrafiksäkerhetsarbetet bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande inriktningen av trafiksäkerhetsarbetetatt med bifall till motionerna 1990/91:T253 yrkande16 och 1990/91:T425 yrkande 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,4. Förbättring av olycksstatistiken (mom.4)(), (), Tom (), AndersCastberger (fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Regeringen uppdrog" och på s. 12 slutar med "avriksdagen" bort ha följande lydelse:De flesta vägtrafikolyckor tillskrivs enligt den nuvarandestatistiken förarfel. kan emellertid, som framhållsi motionen, vägmiljö, dålig vägbeläggning, förvirrande skyltningetc. vara starkt bidragande orsaker till en trafikolycka.Statistiken över trafikolyckor måste detaljeras och nyanserasför att man skall få veta mera om olycksorsakerna. Uppgifterfrån försäkringsbolag, sjukhus och kommuner skulle kunnakomplettera bilden.Det är bra att TSV numera har inlett ett utvecklingsarbetepå området -- med anledning av ett uppdrag som gavs redan år1986. Behovet av en bättre olycksstatistik är emellertid såträngande att utvecklingsarbetet inte får ytterligare fördröjas.Det måste prioriteras. Utskottet ställer sig därmed bakommotionsförslaget.Vad utskottet sålunda har anfört om förbättring avolycksstatistiken bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande förbättring av olycksstatistikenatt med bifall till motion 1990/91:T425 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Inrättande av (-er) (mom.5)(), (), (),(), Tom (), () och JanSandberg (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet har" och på s. 13 slutar med "avriksdagen" bort ha följande lydelse:Även om av vägtrafikolyckorna sägs bero på förarna är,som framhålls i motion T425 (m), förarnas förmåga att tacklasvårigheterna ofta betydande och sammanhängande med andrafaktorer. Utskottet anser det därför angeläget att det skapasen ordning där haveriundersökningar blir ett reguljärt inslag itrafiksäkerhetsarbetet. Noggranna stickprovsundersökningar ochsammanställningar av erfarenheter från inträffade olyckor skulleha stort värde för trafiksäkerhetsarbetet. Som framhålls imotionen behövs det en eller flera haverikommissioner förvägtrafikolyckor som klargör samband och orsaker vid olyckor. Eneller flera haverikommissioner för vägtrafiken bör inrättassnarast.Vad utskottet sålunda har anfört om inrättande (-er) bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande inrättande av (-er)att med bifall till motion 1990/91:T425 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,6. Kontrollbesiktningsintervall för vanliga personbilar(mom.12)(), (), Tom (), AndersCastberger (fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "ASB framhöll" och slutar med "kan avslås" bort haföljande lydelse:Bland andra följande omständigheter talar enligt utskottetsmening för att tidsintervallen för kontrollbesiktningarna förpersonbilar m.fl. fordon som körs i vanlig trafik ändras.De nya bilarna blir allt bättre. Man bör därför kunna minskakontrollen av nya bilar och därmed frigöra resurser förkontrollen av de äldre bilarna. "Utglesning" av kontrollbesiktningarna då bilarna är nyaskulle vidare medföra besparingar i avgifter, reskostnader ochtidsåtgång för bilägarna.Bestämmelserna om kontrollbesiktning för personbilar m.fl.fordon som körs i vanlig trafik bör såsom föreslås i motion T253(m) ändras så att den första kontrollbesiktningen skall äga rumtredje kalenderåret som anges iårsmodellbeteckningen; den andra under det femte kalenderåret.Därefter bör återgång ske till ordningen med årligakontrollbesiktningar.Vad utskottet sålunda har anfört omkontrollbesiktningsintervall för vanliga personbilar börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande kontrollbesiktningsintervall för vanligapersonbilaratt med bifall till motionerna 1990/91:T211 yrkande11 i denna del och 1990/91:T253 yrkande 22 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,7. Upphävande av ASBs "monopol" (mom.15)(), (), Tom (), AndersCastberger (fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Utskottet har" och slutar med "av verkstäder" bortha följande lydelse:Något allmänt missnöje med kvalitet i vårtland finns inte. Många bilägare menar dock att väntetiderna påbesiktningar kunde vara kortare och öppethållandet längre. Detfinns emellertid skäl att ifrågasätta om vi skall ha monopol ifråga om i vårt land. Rent generellt gäller attmonopol av olika slag kan medföra sämre service och högre priserän om konkurrens finns. Genom konkurrens stimuleras ocksåutvecklingsarbete på ett effektivt sätt. Om man hade provplatsermed olika huvudmän -- som man t.ex. har i -- skullebl.a. väntetiderna kunna förkortas och bilägarna kunna fåprovningarna utförda på närmare håll. Vi har i vårt land välutrustade bilverkstäder och provplatser som lika väl som ASBsanläggningar skulle kunna svara för besiktningar av fordon.Förslag bör föreläggas om en organisation för provningav motordrivna m.fl. fordon som baserar sig både på provplatserför vilka ASB är huvudman och på provplatser som har andrahuvudmän samt på fullt utrustade verkstäder. Märkesverkstäderbör lika väl som andra fullt utrustade verkstäder kunna komma ifråga för sådan auktorisation som torde bli aktuell föröverenskommelse mellan utskottet sålunda har anfört om upphävande av ASBs"monopol" bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse:15. beträffande upphävande av ASBs "monopol"att med bifall till motionerna 1990/91:T211 yrkande11 i denna del och 1990/91:T253 yrkande 21 samt med anledning avmotion 1990/91:T407 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Kontrollbesiktningar i glesbygd genom verkstäder (mom.16,motiveringen)Under förutsättning av bifall till reservation 7Kenth Skårvik (fp), (), Tom (), AndersCastberger (fp) och () anseratt den del av utskottets yttrande på s. 23 som börjar med"Detta vill" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följandelydelse:Utskottet har föreslagit att som sin mening skallge regeringen till känna att förslag bör föreläggas omen organisation för provning av motordrivna m.fl. fordon sombaserar sig både på provplatser för vilka ASB är huvudman och påprovplatser som har andra huvudmän samt på fullt utrustadeverkstäder. Bilägarna får därigenom frihet att välja mellanprovplatser som har ASB som huvudman och provplatser som harannan huvudman. Med en sådan ordning behövs inte för glesbygdett arrangemang där ASB på något sätt auktoriserar enbilverkstad för provningsuppgifter. De här aktuella förslagen imotionerna T408 (c) och T426 (c) bör därför inte föranleda någonvidare åtgärd av . De avstyrks sålunda.9. Kontrollbesiktningar i glesbygd genom verkstäder (mom.16)(), (), () ochRoy () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Detta vill" och slutar med "avstyrks sålunda" bortha följande lydelse:I vissa områden av vårt land har bilägarna lång väg tillASBs bilprovningsstationer. Kontrollbesiktningarna blir förbilägarna i dessa områden extra kostsamma och tidsödande. Sombegärs i motion T426 (c) bör det därför för bilägarna i sådanaområden finnas en ordning där en lokal verkstad samarbetar medASB så att kontrollbesiktningarna får ske på den lokalaverkstaden. En sådan ordning bör kunna prövas i ochTorsby som föreslås i motion T408 (c).Vad utskottet sålunda har anfört om kontrollbesiktningar iglesbygd genom verkstäder bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse:16. beträffande kontrollbesiktningar i glesbygd genomverkstäderatt med bifall till motionerna 1990/91:T408 och1990/91:T426 yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,10. Systemet med bidrag till reningsutrustning på äldrepersonbilar (mom. 22)(), (), () ochRoy () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Det finns" och slutar med "avstyrks sålunda" bort haföljande lydelse:När det gäller att förbättra miljön får man enligtutskottets mening inte avstå från det bidrag till förbättringsom åtgärder mot utsläppen från äldre personbilar ger. I dettasammanhang måste också beaktas att en fortsattminskning av nybilsförsäljning kommer att innebära att de äldrebilarna utnyttjas längre.Utskottet vill särskilt framhålla svårigheterna att uppnådet av beslutade miljömålet att minskakväveoxidutsläppen till luft års nivå till år1995 (prop. 1984/85:127, bet. JoU28, rskr. Till detta kanfogas att tillförseln av kväveföreningar till hav bör enligt enöverenskommelse mellan de nordiska miljöministrarna halverasmellan . Eftersom personbilstrafiken står fördrygt av kväveoxidutsläppen krävs ytterligare åtgärderäven på den befintliga fordonsparken. Med hänsyn till attpersonbilar utan effektiv avgasrening har flerdubbelt störreutsläpp per bil och att många av dessa bilar ännu har enbetydande körsträcka kvar är det motiverat att stimulera en ökadeftermontering av reningsutrustning på dessa bilar med ettstatligt bidrag. Särskilt gäller detta då äldre bilar renoverasoch på så sätt får en avsevärt förlängd livslängd. Kostnadsnivånför reningsåtgärder på äldre bilar torde ligga i nivå med vadytterligare åtgärder för att minska kväveoxidutsläppen frånindustri och energiproduktion kostar. Denna åtgärdsnivå liggerpå ca . per kg kväveoxid, vilket bl.a. illustreras av atten miljöavgift på . per kg kväveoxid påförs störreenergianläggningar fr.o.m. den 1 januari 1992.Utskottet kan således inte biträda regeringens förslag attsystemet med bidrag till reningsutrustning på äldre personbilarskall upphöra vid utgången av innevarande budgetår.Med utgångspunkt i utskottets ovan återgivna uttalandenunder förra om angelägenheten av höjning av bidraget,om krav på utrustningens prestanda och kvalitet och omförbättring av informationen om bidrag samt med hänsyn till vadutskottet ovan framhållit om positiva miljöeffekter bör bidragettill reningsutrustning på äldre personbilar och senastfr.o.m. per bil för bilarav 1985 eller senare års modell. Bidraget bör oförändrat utgåmed . per bil för bilar av 1984 eller tidigare årsmodell.TSV, som förutsätts administrera bidraget även ifortsättningen, bör verka för att kraftfullainformationsinsatser görs om bidraget.Kostnaderna för bidrag och informationsinsatser samt förTSVs administration av bidrag bör fortsatt betalas frånförslagsanslaget Bidrag till reningsutrustning på äldrepersonbilar. Utskottet föreslår således att detta anslag ävenuppförs i statsbudgeten för nästa budgetår och att därunderanvisas 50 milj.kr. Anslaget torde i statsbudgeten böra uppförasefter de anslag till trafiksäkerhet för nästa budgetår somutskottet tillstyrker i det följande och därvid utmärkas medlittera C4.Utskottet ställer sig med det anförda bakom syftet med dehär aktuella motionsförslagen.dels att utskottets hemställan under 22 bort ha följandelydelse:22. beträffande systemet med bidrag till reningsutrustningpå äldre personbilaratt med anledning av motionerna 1990/91:T78 yrkande4, 1990/91:T82 yrkande 11, 1990/91:T83 yrkande 1, 1990/91:207yrkandena 12, 13 och 15, 1990/91:215 yrkandena 17 och 18,1990/91:253 yrkande 11, 1990/91:423 och 1990/91:446 samt medavslag på propositionen under sjätte huvudtiteln och littera C4. till Bidrag till reningsutrustning på äldre personbilarför /92 anvisar ett förslagsanslag på50000000 kr.,11. Systemet med bidrag till reningsutrustning på äldrepersonbilar (mom.22), Tom och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Det finns" och slutar med "avstyrks sålunda" bort haföljande lydelse:När det gäller att förbättra miljön får man enligtutskottets mening inte avstå från det bidrag till förbättringsom åtgärder mot utsläppen från äldre personbilar ger. I dettasammanhang måste också beaktas att en fortsattminskning av nybilsförsäljning kommer att innebära att de äldrebilarna utnyttjas längre.