bet · GF01UbU1 · 1991-10-24 00:00:00 — 1990/91:Ub255 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av forskning och utvecklingför jämställdhet i skolans liv och arbete,2. att hos regeringen begär en översyn av skolansorganisation för att nå målen om jämställdhet.1990/91:Ub280 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om jämställdhetsarbetet i skolan.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A808.1990/91:Ub501 av och LisbethStaaf-Igelström (s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om insatser föratt få fler manliga förskollärare.1990/91:Ub639 av m.fl. (m, fp, c) vari yrkas1. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att innehållet i framför alltpedagogisk sektor och teknisk utbildning bör ses över urjämställdhetsaspekt,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ökade insatser bör göras vadgäller utbildning i jämställdhet för såväl elever och läraresom SYO-funktionärer.1990/91:Ub802 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en särskild utredning för att bl.a.göra en samlad bedömning av flickornas villkor i skolan samtföreslå åtgärder för jämställdhet i skolan.1990/91:Ub821 av m.fl. (fp) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en kommission om jämställdhet iutbildningen. behandlade en proposition omjämställdhetspolitiken inför 90-talet, vari bl.a. ingick ettavsnitt om jämställdhet i utbildningen (prop. 1987/88:105, bet.UbU34, rskr. tog därvid bl.a. ställning tillmålen för rekrytering av män och kvinnor till olikautbildningsvägar i gymnasieskolan och högskolan. Ett störreantal motionsyrkanden om jämställdhetsfrågor påutbildningsområdet behandlades vidare i betänkande 1989/90:UbU6(rskr. Vissa av de motionsyrkanden som behandlas i detföljande överensstämmer med sådana som var föremål förriksdagens behandling vid dessa tillfällen.Två motioner tar mera generellt upp frågor om utbildningensinnehåll m.m. ur jämställdhetsaspekt. Enligt motion1990/91:Ub280 (m) ger historieundervisning enfelaktig bild genom att förtiga att det harfunnits kvinnor som visat skicklighet, talang och snille.Bristfälliga baskunskaper i matematik och naturvetenskapligaämnen bland lärarna på låg- och mellanstadierna anses vidare fåmenliga följder för eleverna från jämställdhetssynpunkt.Sverige har inte råd att lämna outnyttjad den begåvningsreservsom finns bland alla de kvinnor som har fallenhet för teknikoch naturvetenskap men som söker sig till andrautbildningar. I motion 1990/91:Ub639 (m) yrkande 1 hävdas attinnehållet i högskoleutbildningen inom bl.a. den pedagogiskasektorn bör ses över från jämställdhetssynpunkt, eftersomlärarnas attityder till flickor och pojkar har stor betydelse.Enligt motionärerna är resurserna som läggs på utbildning ijämställdhet klart underdimensionerade i lärarutbildningen.Utskottet behandlade motionsyrkanden med motsvarande innebördvid 1989/. När det gäller den enligtmotionärerna felaktiga kvinnobilden i skolans undervisning ihistoriska ämnen gav på utskottets förslag som sinmening regeringen följande till känna (bet. 1989/90:UbU6 s. 5):Hur en sann bild av historien är beskaffad är en viktig frågaför historievetenskaperna. Det är enligt utskottets mening intemöjligt att gå förbi den frågan, om man vill diskutera skolansläromedel i historia, litteraturhistoria, religionshistoria,konsthistoria m.fl. historiska ämnen. En granskning i de förSIL normala formerna är inte tillräcklig. Utskottet anser detangeläget att vetenskapligt kompetenta forskare utreder hurrättvisande den bild av det förgångna är som förmedlas i ettrepresentativt urval läromedel i historiska ämnen med hänsyntagen till den tidsram som en skolkurs utgör. Det bör fåankomma på regeringen att finna former för hur en sådanutredning skall göras samt efter utredningen vidta de åtgärdersom eventuellt kan komma att behövas.Med anledning av tillkännagivande gav regeringenden () i uppdragatt ta initiativ till en särskild granskning av den bild av detförgångna som återspeglas i läromedel i de historiska ämnenamed avseende på kvinnornas villkor och deras insatser inomolika områden samt att föreslå de åtgärder som granskningen kange anledning till. Utskottet har erfarit att uppdraget, efteravvecklingen av SIL , har övertagits av statensskolverk, som dock ännu inte har redovisat resultatet tillregeringen.Utskottet hänvisade i övrigt i nämnda betänkande till att vadsom anförts i motionerna ligger väl i linje med vad som sägs iutbildningsplanen för grundskollärarlinjen samt iläroplanerna för och gymnasieskolan och till vadregeringen uttalat i proposition 1987/88:105 omjämställdhetspolitiken inför 90-talet. Sedermera har regeringeni propositionen om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18)framhållit att en mål- och resultatorienterad styrning avskolan ställer delvis andra krav på utformningen avläroplanerna än dittillsvarande styrning genom ett omfattanderegelverk. hade inget att erinra mot propositionen pådenna punkt (1990/91:UbU4 s. 28--30, rskr. I direktiventill den tillkallade läroplanskommittén (dir.1991:9) sägs att en fråga som uppläggning och genomförande avundervisningen så att det får betydelse för jämställdhet mellanpojkar och flickor bör höra till de riktlinjer som bör läggasfast nationellt. Vidare har regeringen i september 1991tillkallat en utredare för att analysera vilka krav som börställas på lärarnas kunskap och kompetens och hur dessa kravskall uppnås (dir. 1991:87). Uppdraget skall ses mot bakgrundav dels att lärarutbildningen betraktas som ett av statensviktigaste styrmedel när det gäller skolans likvärdighet överhela landet, dels den övergång till en förändrad styrning avden grundläggande högskoleutbildningen som aviserats ikompletteringspropositionen 1991 (prop. 1990/91:150 del II s.71 f., bet. UbU21, rskr. 389).Mot bakgrund av vad som anförts om pågående beredningsarbetefinner utskottet inte anledning för att göra detillkännagivanden som föreslås i motionerna 1990/91:Ub280 och1990/91:Ub639 yrkande 1 delvis, varför dessa bör avslås.Förslag som tar sikte på att förändra de könsbundnastudievalen förs fram i motionerna 1990/91:Ub501 (s) och1990/91:Ub639 (m) yrkande 2. I den förstnämnda motionen begärsinsatser för att få fler manliga förskollärare. I densistnämnda motionen sägs att ökade insatser bör göras när detgäller utbildning i jämställdhet för såväl elever och läraresom syo-funktionärer, för att skapa en större medvetenhet ochdärmed påverka de könsbundna studievalen till högskolan.Utskottet konstaterar att endast av de antagna tillförskollärarlinje om 80 resp. 100 poäng harvarit män. Till linjens 50-poängsvariant rekryteras nästanuteslutande kvinnor. ställde sig bakomregeringens förslag att målet för rekryteringen på längre siktskall vara att ingetdera könet skall vara representerat medmindre än på någon studieväg i högskolan, och att delinjer som vid tiden för beslutet hade den allra snedastefördelningen (för ettdera könet) inom en femårsperiodskulle ha ökat andelen till (prop. 1987/88:105, bet.UbU34, rskr. Regeringen gav den 8 november 1990universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) i uppdrag att närmareundersöka förutsättningarna för och konsekvenserna av olikaformer för prioritering av underrepresenterat kön vid antagningtill utbildning i högskolan. I fråga om utbildning ijämställdhet dels i skolan, dels i utbildningen av lärare ochsyo-funktionärer hänvisar utskottet till vad som anförts i detföregående om direktiven till läroplanskommittén samt denaviserade förändrade styrningen av högskoleutbildningensinnehåll och organisation (prop. 1990/91:150). Utskottet villtillägga att det inte heller med nu gällande styrsystem är enfråga för att reglera det närmare innehållet i olikahögskoleutbildningar.Mot bakgrund av pågående beredningsarbete föreslår utskottetatt avslår motionerna 1990/91:Ub501 och 1990/91:Ub639yrkande 2.En utredning om jämställdhet i utbildningen begärs i tremotioner. Enligt motionerna 1990/91:Ub255 (s) yrkande 2 och1990/91:Ub802 (v) yrkande 1 passar arbetssätt och läromedel iskolan dåligt för flickorna, som därigenom missgynnas.Utvecklingen i skolan på jämställdhetsområdet har enligt motion1990/91:Ub821 (fp) yrkande 20 gått i fel riktning,varför motionärerna önskar att en kommission om jämställdhet iutbildningen skall tillsättas.Med hänvisning till vad utskottet anfört i det föregående omdirektiven till läroplanskommittén -- som tillkallats efter detatt motionerna avlämnades -- föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna 1990/91:Ub255 yrkande 2, 1990/91:Ub802yrkande 1 och 1990/91:Ub821 yrkande 20.Enligt motion 1990/91:Ub255 (s) yrkande 1 krävs detytterligare satsningar på forskning och utveckling inomundervisningen för att omsätta läroplanens mål och idéer omjämställdhet i skolans liv och arbete. Motionärerna framhålleratt forskning behövs för att få svar på frågor som t.ex. varförpojkar ägnas än flickor under lektionerna och vad dettafår för konsekvenser på kort och lång sikt.Utskottet erinrar om att anvisat medel förforskning inom skolväsendet (anslaget B 5). Under anslaget E 14 disponerar vidareforskningsrådsnämnden medel för kvinno- ochjämställdhetsforskning. Med hänvisning härtill föreslårutskottet att avslår motion 1990/91:Ub255 yrkande 1. beträffande utbildningens innehåll m.m. urjämställdhetssynpunktatt avslår motionerna 1990/91:Ub280 och1990/91:Ub639 yrkande 1 delvis,2. beträffande könsbundna studievalatt avslår motionerna 1990/91:Ub501 och1990/91:Ub639 yrkande 2,3. beträffande utredning om jämställdhet inomutbildningenatt avslår motionerna 1990/91:Ub255 yrkande 2,1990/91:Ub802 yrkande 1 och 1990/91:Ub821 yrkande 20,4. beträffande forskning och utveckling för jämställdhet iskolanatt avslår motion 1990/91:Ub255 yrkande 1.Stockholm den 24 oktober 1991På utbildningsutskottets vägnarRune RydénI beslutet har deltagit:Rune (),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),(),(),() ochBirgitta ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten ()närvarit vid den slutliga behandlingen av ärendet.