bet · GE01NU41 · 1991-06-04 00:00:00 — Denlikställdhet mellan jordbrukets bostäder och vanligavillafastigheter som har uppnåtts i fråga om taxeringen bordemotsvaras av en likställdhet också med avseende påkapitaltäckningskrav och därmed på lånekostnader.De resultat som uppnås vid internationella förhandlingar omkapitaltäckningskraven kan inte automatiskt godtas.Bestämmelserna måste grundas på en saklig och rättvis värderingav förutsättningarna för olika slags krediter och andraplaceringar. Utskottet finner det angeläget att regeringen, ienlighet med syftet med motion 1990/91:N261 (fp), verkar för attden överenskommelse som ligger till grund för de nuvarandesvenska bestämmelserna om kapitaltäckning blir ändrade på ettsätt som skapar rättvisa åt jordbruksbefolkningen i här berörtavseende.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följandelydelse:25. beträffande kapitaltäckningskrav för krediter motsäkerhet i jordbruksfastighetatt med anledning av motion 1990/91:N261 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.15. Offentliga ledamöter i affärsbankernas styrelser (mom. 26)Per (), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.26 sombörjar med "Liksom tidigare" och slutar med "avstyrkermotionsyrkandet" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den i motion 1990/91:N255 (m) framfördauppfattningen att systemet med statliga representanter iaffärsbankernas styrelser bör avskaffas. Den positiva bedömningav systemet som dess anhängare åberopar är helt obestyrkt, ochnågon egentlig utvärdering av det har aldrig redovisats. Starkaprincipiella skäl talar mot att denna form av statligtinflytande inom banksektorn tillämpas. Regeringen bör med detsnaraste lägga fram förslag till sådana ändringar ibankaktiebolagslagen som är påkallade.dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följandelydelse:26. beträffande offentliga ledamöter i affärsbankernasstyrelseratt med bifall till motion 1990/91:N255 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.16. Val av styrelseordförande i affärsbank (mom. 27)Per (), (), (),(), (), () ochHåkan () anserdels att den del av utskottets yttrande på s.26 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "nu sagts" bort haföljande lydelse:Regeringens förslag om statlig intervention iaffärsbankernas val av styrelseordförande blev vidriksdagsbehandlingen föremål för en ingående kritik frånprincipiella utgångspunkter. Bl.a. påpekades att det fanns riskför att såväl presumtiva som redan godkända styrelseordförandeskulle känna osäkerhet om vilket mått av handlings- ochyttrandefrihet de kunde räkna med utan fara för negativareaktioner från regeringens sida. De skäl som då anfördes motatt systemet skulle införas talar för att det nu omgåendeavskaffas. Utskottet ansluter sig till det berörda yrkandet imotion 1990/91:N255 (m) och föreslår sålunda attbankrörelselagen ändras i enlighet med vad här har sagts.dels att utskottets hemställan under 27 bort ha följandelydelse:27. beträffande val av styrelseordförande i affärsbankatt med anledning av motion 1990/91:N255 yrkande 6antar förslag till lag om ändring i bankaktiebolagslagen(1987:618) enligt bilaga 5.17. Kontroll över finansinstituten (mom. 28)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s.27 sombörjar med "Utskottet hänvisar" och slutar med "avstyrkermotionen" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att en utveckling i den angivna riktningen ärangelägen och föreslår att anmodar regeringen attvidta åtgärder för att en mera effektiv demokratisk kontroll avbankväsendet skall komma till stånd.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följandelydelse:28. beträffande kontroll över finansinstitutenatt med bifall till motion 1990/91:N356 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Av utskottet framlagt förslag till ändring i regeringensförslag till lag om ändring i bankrörelselagen (1987:617) Regeringens förslagUtskottets förslag2 kap.15 a §En bank får inom en ram som motsvarar avkapitalbasen1. förvärva aktier utöver vad som sägs i 4, 6, 6 a och 8§§ och 2. bevilja krediter med sådana villkor som avses i 14och 15 §§.En banks innehav och åtaganden enligt första stycketi ett enskilt företag får sammanlagt uppgå till högst femprocent av den i första stycket angivna ramen. Om bankeningår i en koncern, gäller denna begränsning för varjeföretag i koncernen utom försäkringsföretag och sådanadotterföretag till försäkringsföretag som inte driver någon formav finansiell verksamhet.En bank får inom en ram som motsvarar avkapitalbasen förvärva aktier utöver vad som sägs i 4, 6, 6 a och8 §§ samt bevilja krediter med sådana villkor som avses i 14och 15 §§. Sådana innehav och åtaganden i ett enskiltföretag får sammanlagt uppgå till högst av ramen.Om banken ingår i en koncern, gäller begränsningarna iförsta stycket för varje företag i koncernen utomförsäkringsföretag och sådana dotterföretag tillförsäkringsföretag som inte driver någon form av finansiellverksamhet.Ett aktieinnehav -- -- -- till försäkringsföretagen.Om någon -- -- -- är lämpligt.Av utskottet framlagt förslag till ändring i regeringensförslag (prop. 1990/91:136 s. 12 f.) till lag om ändring i lagen(1990:655) om återföring av obeskattade reserverBilaga 2Regeringens förslag1Utskottets förslag8 §Vid fusion som avses i 2 § 4 mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt samt vid ombildning av sparbank tillbankaktiebolag enligt 8 kap. sparbankslagen (1987:619) skallöverlåtande och övertagande företag anses som en skattskyldig.Vid fusion som avses i 2 § 4 mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, vid ombildning enligt 8 kap. sparbankslagen(1987:619) och vid övertagande enligt 10 kap. 8a§föreningsbankslagen (1987:620) skall överlåtande ochövertagande företag anses som en skattskyldig.Har uppskovsbeloppet för det överlåtande företaget bestämtsenligt 4 och 5§§ och är det övertagande företaget ett sådantföretag som avses i 6 § skall återstående del avuppskovsbeloppet samt i förekommande fall tillägg enligt 5§tredje stycket tas upp till beskattning hos detövertagande företaget. Bestämmelserna i 6 § skall därvid ägamotsvarande tillämpning.Denna lag träder i kraft den 1juli 1991.Denna lag träder i kraft såvitt gäller ombildning enligt 8kap. sparbankslagen den 1juli 1991 och i övrigt den 1augusti 1991.1 Lydelse enligt prop. 1990/91:136.Av utskottet framlagt förslag tillLag om ändring i lagen (1990:654) om skatteutjämningsreservBilaga 3Härigenom föreskrivs att punkt 4 av övergångsbestämmelsernatill lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv skall haföljande lydelse.Nuvarande lydelseUtskottets lydelse4. Vid beräkning av kapitalunderlaget för sådana juridiskapersoner som avses i 1 § första stycket 1--6 skall vid 1992 årstaxering eller, om företaget inte skall taxeras detta år, vid1993 års taxering, av sådana obeskattade reserver somavses i 1 § lagen (1990:655) om återföring av obeskattadereserver räknas som skuld. Vid följande års taxeringar skall 30procent av det uppskovsbelopp som vid beskattningsårets ingångännu inte återförts till beskattning räknas som skuld. Haruppskovsbeloppet övertagits med stöd av 5 § fjärde stycketnämnda lag skall även av detta belopp räknas somskuld. Däremot skall uppskovsbelopp vid beskattningsårets utgånginte räknas som skuld.4. Vid beräkning av kapitalunderlaget för sådana juridiskapersoner som avses i 1 § första stycket 1--6 skall vid 1992 årstaxering eller, om företaget inte skall taxeras detta år, vid1993 års taxering, av sådana obeskattade reserver somavses i 1 § lagen (1990:655) om återföring av obeskattadereserver räknas som skuld. Vid följande års taxeringar skall 30procent av det uppskovsbelopp som vid beskattningsårets ingångännu inte återförts till beskattning räknas som skuld. Haruppskovsbelopp övertagits skall även av dettabelopp räknas som skuld. Däremot skall uppskovsbelopp vidbeskattningsårets utgång inte räknas som skuld.Beräkning av beskattningsårets inkomstskatt enligt 3 § förstastycket andra meningen sker utan hänsyn till dels återföring avsådana obeskattade reserver som avses i första stycket dennapunkt, dels den del av det uppskovsbelopp som enligt 5 § lagenom återföring av obeskattade reserver tas upp till beskattning.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1991.1 Senaste lydelse 1990:1446Av utskottet framlagt förslag tillLag om ändring i lagen (1991:000) om penningmarknadskontonBilaga 4Härigenom föreskrivs att 9 kap. 7 § lagen (1991:000) ompenningmarknadskonton skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFörslagen lydelse9 kap.7 §En skuldförbindelse i vilken panträtt har stiftats enligtdenna lag får av panthavaren försäljas eller åter pantsättasutan tillämpning av 10 kap. 2 § handelsbalken eller lagen(1979:750) om rätt att förfoga över annan tillhörigafondpapper.En skuldförbindelse i vilken panträtt har stiftats enligtdenna lag får av panthavaren försäljas eller åter pantsättasutan tillämpning av 10 kap. 2 § handelsbalken.Till reservation 16 hörande förslag tillLag om ändring i bankaktiebolagslagen (1987:618)Bilaga 5Denna lag träder i kraft den 1 januari 1991.Skatteutskottets yttrande1990/91:SkU5yBilaga 6Ombildning av föreningsbankerTill näringsutskottetNäringsutskottet har berett skatteutskottet tillfälle attyttra sig med anledning av en skrivelse av den 15 april 1991från föreningsbankers förbund i anslutning tillproposition 1990/91:154 om rörelseregler för bank m.m. Iskrivelsen har förbundet begärt att de obeskattade reserver(värderegleringskonton) som finns i MälarprovinsernasFöreningsbank (MÄL) delvis skall få övertas och skattas av i detre nya lokala föreningsbankerna vid den förestående uppdelning(fission) av MÄL som skall ske enligt den i proposition1990/91:154 föreslagna 10 kap. 8 a § föreningsbankslagen(1987:629). I en skrivelse av tillskatteutskottet har förbundet lämnat vissa kompletterandeuppgifter.I proposition 1990/91:154 föreslås att det införs en möjlighetför en lokal föreningsbank att överta en del av en centralföreningsbanks rörelse. Bakgrunden till förslaget är en storfusion av föreningsbanksrörelsen. Nuvarande tolv regionalaföreningsbanker skall fusioneras genom kombination till enriksomfattande central föreningsbank, Föreningsbank,central föreningsbank.Uppdelningen av MÄL ingår som ett första led i ombildningen.Av de tolv centrala föreningsbankerna har elva en enhetligorganisationsstruktur med central föreningsbank vars medlemmarutgörs av lokala föreningsbanker som i sin tur har enskildamedlemmar. MÄL har däremot inga lokala föreningsbanker sommedlemmar utan ca 58 000 direktanslutna enskilda medlemmar. Föratt möjliggöra en lämplig struktur av den nya riksomfattandecentrala måste MÄL först klyvas i en centralföreningsbank och tre lokala föreningsbanker. De tre lokalaföreningsbankerna skall per överta tillgångaroch skulder avseende den del av MÄLs verksamhet som är hänförligtill en lokal föreningsbanks verksamhet, dvs. utlåningen tillallmänheten.MÄLs verksamhet är indelad i distrikt. Dessa är sammanhållna itre regioner med intern redovisning i resultat- ochbalansräkningar. De nya lokala föreningsbankernas verksamhetskall -- bortsett från inlåningen från allmänheten som skallligga kvar i den centrala banken -- i princip fullt ut motsvarade nuvarande regionerna och kallas ,och . Enlokal föreningsbank får nämligen inte låna in pengar frånallmänheten och inte heller utan den centrala föreningsbankenstillstånd låna av annan än denna (1 kap. 5 §föreningsbankslagen).Vid uppdelningen av MÄL avses de obeskattade reserverna(värderegleringskonto för utlåning) fördelas mellan den centralaföreningsbanken och de lokala föreningsbankerna i enlighet medden genomsnittliga fördelning som föreligger i detta avseendemellan övriga centrala föreningsbanker () och till demanslutna lokala föreningsbanker (). Fördelningen mellan detre nya lokala föreningsbankerna skall göras på basis av resp.balansomslutning, dvs. utlåning till allmänheten. I fråga omfördelningen har förbundet hänvisat till att i det gamlaskattesystemet har en större nedskrivning av lånefordringar idet enskilda företaget godtagits om det visats att densammanlagda nedskrivningen inte blivit för stor (jfrriksskatteverkets anvisningar om värdering av bl.a. bankerslager av lånefordringar m.m., RSV Dt 1984:23).Föreningsbankers liksom andra finansiella företagsvärderegleringsreserver enligt bokslut den 31 december 1990skall enligt huvudregeln -- liksom andra företagsvarulagerreserver -- återföras till beskattning vid 1992 årstaxering enligt lagen (1990:655) om återföring av obeskattadereserver. Det belopp (uppskovsbeloppet) som skall återföras tillbeskattning utgörs av skillnaden mellan de obeskattadereserverna och årets avsättning till skatteutjämningsreserv.För enskilda näringsidkare som övergår till att bedriva sinnäringsverksamhet indirekt genom ett aktiebolag har det ansettsmotiverat att tillåta att de obeskattade reserverna i denenskilda näringsverksamheten får upplösas i aktiebolaget (prop.1989/90:110 s. 606). har vidare föreslagits att ensådan möjlighet införs för sparbanker som ombildas tillbankaktiebolag (prop. 1990/91:136) samt vid ombildning avStadshypotek till aktiebolag (prop. 1990/91:190).Skatteutskottet anser att en sådan möjlighet bör införas fördetta slags ombildning. En fråga som inte aktualiserats i denyss nämnda ombildningsfallen är hur de obeskattade reservernasom skall skattas av skall fördelas mellan de skildarättssubjekten. Enligt utskottets mening bör den fördelning somMÄL stannat för kunna godtas vid beskattningen. Någrauttryckliga regler om fördelningen är inte erforderliga.Mot bakgrund av det anförda föreslår skatteutskottet attnäringsutskottet i anslutning till behandlingen av proposition1990/91:154 förelägger det vid proposition 1990/91:136fogade förslaget till ändring i lagen om återföring avobeskattade reserver med den ändringen i detsamma att enhänvisning även till 10 kap. 8 a § föreningsbankslagen införs i8 § första stycket.Stockholm den 2 maj 1991På skatteutskottets vägnarLars HedforsNärvarande: (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (),() och ().InnehållÄrendet1Sammanfattning1Propositionen3Motionerna4Utskottet6Inledning6Bankverksamhet7Förvärvsregler10Prissättning och avtalsvillkor12Branschglidning och konkurrens13Branschglidning -- utgångspunkter13Redovisning av avtalsvillkor -- utgångspunkter15Konkurrens -- utgångspunkter16Överväganden19Finansbolag m.m.22Övriga lagändringar23Övriga frågor24Hemställan27Reservationer1. Bankverksamhet (mp)312. Sanktion mot obehörigt drivande av bankrörelse (v, mp)323. Bankers förvärv av aktier , m.m. (v, mp)324. Bankers förvärv av fast egendom (m, fp, c)335. Bankers utgivning av obligationer (mp)336. Betalningsberedskap (mp)347. Prissättning av banktjänster (m, fp)348. Utvidgad konkurrenslagstiftning (v, mp)349. Bestämmelser om branschglidning i den finansiella sektorn(v, mp)3510. Etablering av filialer till utländska finansieringsföretag(mp)3611. Finansbolags inflytande över försäkringsbolag (v, mp)3612. Finansbolags utgivning av obligationer (mp)3713. Sanktion mot obehörig finansieringsverksamhet (v, mp)3714. Kapitaltäckningskrav för krediter mot säkerhet ijordbruksfastighet (fp, c, mp)3715. Offentliga ledamöter i affärsbankernas styrelser (m,fp)3916. Val av styrelseordförande i affärsbank (m, fp, c)3817. Kontroll över finansinstituten (v)39Bilagor40