bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — Det är naturligt attlivsmedelsverket vid utformningen av rapporteringssystemet tarhänsyn till behovet av att följa kvalitetsutvecklingen ienlighet med vad som ovan framförts. Utskottet kan emellertidinte se något som hindrar att miljö- ochhälsoskyddsnämnderna -- om skäl härtill föreligger --rutinmässigt rapporterar sina analysresultat av dricksvattnettill . Syftet med motion Jo513 yrkande2 fårsåledes anses tillgodosett. Motionsyrkandet avstyrks.Enligt dricksvattenkungörelsen skall miljö- ochhälsoskyddsnämnden och huvudmannen för envattenförsörjningsanläggning upprätta ett eget kontrollprogramför kontinuerlig provtagning och analys av bl.a. kommunensvattentäkter. I kungörelsen uppmanas kommunerna att vart femteår låta göra en utvidgad analys av dricksvattnet. Enligt vadutskottet erfarit torde de råvattenprov som analyseras i landetutgöra ett tämligen finmaskigt kontrollnät. Utskottet vill isammanhanget även erinra om SGUs grundkontrollnät. Med detanförda finner utskottet syftet med motion Jo513 yrkande3 iväsentliga delar tillgodosett. Motionsyrkandet avstyrks.Grundinställningen måste vara att påvisbara halter avmiljöföroreningar inte får finnas i dricksvattnet. Idricksvattenkungörelsen finns riktvärden för ett flertal ämnen,bl.a. bly, kadmium och nitrat. Värdena är fastställda frånhälsosynpunkt. Avsaknaden av kvalitetsnormer eller riktvärdenför ett visst ämne kan enligt utskottets mening givetvis inteutgöra något hinder mot att i förekommande fall vidta åtgärdermed stöd av livsmedelslagen. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Jo513 yrkande4 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.Syftet med dricksvattenkungörelsen är minskadkemikalieanvändning vid dricksvattenberedning. I 4§ ges råd omval av vattentäkt, och i de allmänna råden till 9§ anförs attberedningsprocessen bör vara sådan att användningen avklorföreningar kan ske med så låga doser som möjligt. Enligt vadutskottet erfarit är grundvatten eller konstgjort infiltreratvatten ofta av god mikrobiologisk kvalitet. Vad utskottet häranfört tillgodoser i väsentliga delar syftet med motion Jo513yrkande5. Motionsyrkandet avstyrks.I likhet med motionärerna i motion Jo513 anser utskottet attkemikalietransporter kan utgöra ett hot mot såväl vattentäktersom dricksvattenledningar. Viktiga vattentäkter som --och --utgör samtidigttransportleder för farligt gods. Frågor om farliga transportertillhör ett område som det ankommer på ,överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) och kommunerna att taansvar för. Enligt vad utskottet erfarit har ÖCB i samarbete medlivsmedelsverket publicerat en handbok med allmänna råd förkommunal beredskap. Med det anförda avstyrker utskottet motionJo513 yrkande6 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.Vattenanvändningen kommer troligen att öka , liksomefterfrågan av sjöar och vattendrag för fiske och friluftsliv.Efter stora insatser har visserligen industrins vattenanvändningminskat, men bevattningsbehovet för jordbruks- och energigrödorförväntas öka. Som framgår av propositionen kommerlantbruksstyrelsen därför att få i uppdrag att närmare utredajordbrukets bevattningsbehov för framtiden mot bakgrund av denlivsmedelspolitiska reformen och förändringar i energipolitiken.I uppdraget skall även ingå att lämna förslag till hurvattenbehovet skall kunna täckas. Uppdraget skall redovisassenast . Med det anförda avstyrker utskottetmotion Jo513 yrkande7.Det ankommer på livsmedelsverket att utge föreskrifter ochallmänna råd för tillsyn av vattenförsörjningsanläggningar. Idricksvattenkungörelsen ställs krav på huvudmännen när detgäller skötsel, underhåll och upprättande av beskrivningar avdistributionsanläggningar. Utskottet vill härutöver erinra omdet arbete som såväl nationellt som internationellt pågår medtypgodkännande och standardisering av dricksvattenberördamaterial. Med det anförda finner utskottet syftet med motionJo513 yrkande8 tillgodosett. Motionsyrkandet avstyrks.JordbruketPropositionenDen nya livsmedelspolitiken -- strukturförändringDet är uppenbart att prisstödet förstärker koncentrationen avproduktionen till större enheter och till en högre grad avutnyttjande av kemikalier och maskiner i jordbruket. Dennaslutsats har bidragit till att såväl (prop.1989/90:146, JoU25, rskr.327) som en radinternationella organisationer, bl.a. FAO, uttalat sig för enmer avreglerad livsmedelspolitik som ett medel att minskajordbrukets negativa påverkan på miljön.Den livsmedelspolitiska reformen innebär att den internaprisregleringen, inkl. exportstöd, avvecklas fr.o.m. den 1juli 1991. Den internamarknadsregleringen för spannmål avskaffas, utom vad avserinlösensystemet, den 1juli 1991. Inlösensystemet avvecklasstegvis fram till den 1juli 1994.Lägre priser på spannmål och andra grödor kommer i allmänhetatt verka i riktning mot en lägre intensitet och kommertillsammans med de miljöförbättrande åtgärder som redovisas idet följande att medverka till ett minskat läckage avnäringsämnen och till minskade negativa effekter på grund avkemisk bekämpning. Reformens effekt kommer på attbli störst i de mer produktiva områdena (slättbygderna) därbortfallet av prisstödet får störst betydelse.MiljöfrågorDen nya livsmedelspolitiken har som mål att slå vakt om ettvarierat och rikt odlingslandskap, bevara den biologiskamångfalden och minimera växtnäringsläckage och användning avbekämpningsmedel. Det är viktigt att odlingslandskapets natur-och kulturmiljövärden bevaras. Särskilt i de södra delarna avSverige och i andra områden, där man praktiserar intensivabrukningsmetoder, har det skett en utarmning av flora och fauna.I dessa delar av landet vidtas därför särskilda åtgärder för attminska miljöproblemen. Ett rikt och varierat odlingslandskap ärav central betydelse för flora, fauna och för att stärka ochvidmakthålla den biologiska mångfalden. Jordbruket skall därförbeakta behovet av en god miljö och en långsiktig hushållning medresurserna. En livsmedelspolitik som inte ensidigt främjaröverskottsproduktion stimulerar till användning av marken förannan odling.Den nya livsmedelspolitiken innebär att man ersätter prisstödmed åtgärder som riktas direkt till enskilda producenter. I defall nationellt intressanta natur- eller kulturmiljövärden iodlingslandskapet hotas till följd av att brukaren har föravsikt att t.ex. plantera skog på mark, finns det möjlighet församhället att avtala med brukaren att mot viss ersättningfortsätta med jordbruksproduktion. Ersättning betalas tillbrukaren för markvård och bestäms i civilrättsliga avtal mellanbrukaren och länsstyrelserna.Det är viktigt att noga följa miljöeffekterna av den nyalivsmedelspolitiken. Regeringen gav den 20december 1990naturvårdsverket i uppdrag att i samråd med lantbruksstyrelsenoch genomföra en sådan utvärdering.Uppdraget skall redovisas den30 , och därefter skallen fortlöpande utvärdering göras . I uppdraget ingår ävenatt myndigheterna skall utvärdera effekterna och behovet avlandskapsvårdsersättningen. Storleken på bidrag efter budgetåret1992/93 får bedömas när närmare erfarenheter vunnits.För plantering av lövträd samt för anläggning av våtmark ochenergiskog kan ett s.k. anläggningsstöd utgå. Det innebär attdet i fortsättningen skapas möjligheter att åstadkomma ett mervarierat och rikt odlingslandskap. Anläggningsstödetsutnyttjande för återställande av våtmarker bör stimuleras genominformationsinsater där våtmarkens betydelse förvattenhushållning, näringsläckage och som viktig livsmiljö förhotade djur- och växtarter framhävs.Lantbruksstyrelsen har disponeratsammanlagt 20milj.kr. till naturvårdsåtgärder iodlingslandskapet, och dessa medel har använts på liknande sättsom de av disponerade NOLA-medlen. De medel somanvisades till landskapsvårdande åtgärder i samband medlivsmedelsreformen kommer att kunna bevara viktiga områden.Lantbruksstyrelsen bör därför inte anvisas särskilda medel tillliknande ändamål.Riksdagen beslutade år1988 (prop.1987/88:128, JoU24,rskr.374) att bekämpningsmedelsanvändningen skulle halverasmellan . Denna halvering är i princip uppnådd.Därefter beslutade (prop.1989/90:146, JoU25,rskr.327) att bekämpningsmedelsanvändningen ytterligare skullehalveras från år1990 till strax efter mitten av 1990-talet.Genom aktiva insatser har användningen av bekämpningsmedelminskat kraftigt i . Regeringen har även lagt ett antaluppdrag för att ytterligare minimera de negativa effekterna avbekämpningsmedelsanvändningen.Miljöinriktad växtodlingsrådgivning bedrivs av lantbruksverketför att minska växtnäringsläckaget och för att minska denkemiska bekämpningen samt stödja den alternativa odlingen. /92 föreslås (prop.1990/91:100 bil.11) att27560000kr. skall anvisas till dessa ändamål.Den alternativa odlingen uppgick år1988 tillca10000ha. Ytterligare ca30000ha har anmälts inomramen för omläggningsstödet till alternativ odling. När dennaomläggning är slutförd skulle den totala alternativa odlingenuppgå till ca40000ha och utgöra av den totalaåkerarealen. Den trend som vi kan förutse är att den alternativaodlingen även fortsättningsvis kommer att öka. Som stöd till denalternativa odlingen utgår 5,3milj.kr. under budgetåret1990/91 för rådgivning till alternativa odlare och 1milj.kr.till marknadsfrämjande åtgärder för alternativt odladeprodukter. Regeringen har föreslagit att stödet tillmarknadsfrämjande åtgärder skall ökas med 1milj.kr. /92 (prop.1990/91:100 bil.11). Enligtregeringens mening är det i ett initialskede, då marknaden ochdess organisationer är svaga, motiverat med ett statligt stödför att en fungerande marknad skall kunna etableras.OdlingslandskapetMed hänsyn till att många av de hotade växtarterna i Sverigeär kopplade till odlingslandskapet, och då främst till det gamlaodlingslandskapet med ogödslade och hävdade ängsmarker ochhagmarker, var det nödvändigt att vidta åtgärder för att brytadenna utveckling. Med den livsmedelspolitiska reformen förändrasde grundläggande orsakerna till denna utveckling. Reformen är avcentral betydelse för och faunan och för att stärka dengenetiska variationen och för ett rikt och varieratodlingslandskap. Miljö- och landskapsvårdsfrågorna har därförfått stor tyngd i den nya livsmedelspolitiken. För att iframtiden kunna öka variationen i odlingslandskapet och för attbevara den biologiska mångfalden finns fr.o.m. budgetåret1990/91 möjlighet att få särskild ersättning förlandskapsvårdande insatser. Den areal som vid en avregleringöverförs till annan användning bidrar till att hålla landskapetöppet. I de fall sådana områden hyser kultur- eller miljövärdenav nationellt intresse kan samhället i fortsättningen ta ettökat ansvar för att den marken även skall hållas ihävd. Det är ett kommunalt ansvar att bevara odlingslandskap somär av lokalt intresse.I skötsellagen föreskrivs att jordbruksmark, innefattandebetesmark, skall anmälas till innan den tas urproduktion. I de fall sådan areal är av nationellt intresse frånkultur- eller naturmiljösynpunkt kan samhället avtala medbrukaren att mot viss ersättning fortsätta medjordbruksproduktion. Det finns även möjlighet att träffa avtal ifrågor om omkringliggande mark, när bedömer attmarken är av vikt för att kunna skapa den helhetsbild ilandskapet som natur- eller kulturmiljövården kräver. Grundenför att landskapsvården skall fungera är att det finnsekonomiskt bärkraftiga jordbruksföretag. Därför måste områdenför avtal om landskapsvård väljas så att de underlättarbibehållandet av ett levande jordbruk under överskådlig tid.Ersättningen bedöms därför utgå främst till aktiva jordbrukaremed betesdrift och djurproduktion. ,och lantbruksstyrelsen har gjort enpreliminär bedömning av områden som är viktiga att bevara. Somexempel kan nämnas jordbruksområden med stor biologisk mångfald,t.ex. naturliga fodermarker, betes- och slåttermarker. Ävenjordbruksmarker med kulturhistoriska värden, t.ex. äldrebebyggelse, hägnadssystem, åkerformer och dikessystem, äraktuella.Det bör framhållas att landskapsvårdsstödet inte kan komma ifråga för mycket begränsade natur- eller kulturmiljövärden utandet krävs en helhetsbild. Under /91 utgår stödför landskapsvårdande åtgärder med 100milj.kr. och under1992/93 med 250milj.kr.Närsaltbelastning och ammoniakavgångFör att minska jordbrukets negativa miljöpåverkan beslötriksdagen år1988 att som mål halvera kväveutlakningen frånjordbruket fram . I internationella överenskommelserhar detta mål tidigarelagts, och en halvering skall i ställetnås i särskilt belastade områden till år1995. Detta innebäratt jordbruket behöver minska sitt kväveläckage till havet medca12500--20000ton då hänsyn tagits tillretentionen.För att uppnå denna halvering krävs det ytterligare åtgärderutöver dem som beslutade om år1988(prop.1987/88:128, JoU24, rskr.374). Riksdagsbeslutetinnebar att det infördes bestämmelser om spridningsrestriktioneri de södra delarna av landet, krav på viss lagringskapacitet avgödsel, krav på höst- och vinterbevuxen mark i vissa delar avsödra , föreskrifter om djurtäthet, rådgivning ombehovsanpassad växtodlings- och gödslingsplanering, höjdamiljöavgifter på handelsgödsel samt resurser för försök ochutveckling rörande metoder för att minska jordbruketsväxtnäringsläckage. De positiva effekter som livsmedelsreformenför med sig på miljöområdet bidrar också till halveringen.Överslagsmässiga beräkningar om effekterna av vidtagna ochföreslagna åtgärder inom jordbruket visar att jordbruksnäringenuppnår en halvering av kväveläckaget till år1995. Mätningar istor skala av minskningen av läckaget bör ske inom ramen för denmiljöövervakning som regeringen har beslutat om.Enligt har trenden redanvänt när det gäller kväveläckaget från våra jordbruksområden,trots att flertalet av bestämmelserna inte träder i full kraftförrän år1995. Detta kan till stor del antas bero på en ökadmedvetenhet hos jordbrukarna om problemen och att olikaskötselåtgärder vidtagits. Utvecklingen understrykerinformationens stora betydelse som styrmedel i dessa sammanhang.Minskning av närsaltläckaget och ammoniakavgången, dvs. denform av kväve som avgår till luften, uppskattas bli betydandetill följd av den livsmedelspolitiska reformen, men en noggrannbedömning kan göras först då livsmedelsreformen är fulltgenomförd år1996.MotionernaAv miljöskäl bör enligt motion Jo72 (c) yrkande1 stöd utgåtill forskning, utbildning och rådgivning i ekologiskt lantbruk.Den skogspolitiska utredningens förslag bör enligt motionJo88(m) avvaktas innan skärpta regler om skogsmarksdikninginförs (yrkande7). I samma motions yrkande9 framhållsbehovet av specifika åtgärder för att minska jordbruketsmiljöpåverkan. anser i motion Jo109 yrkande4att 4§ lagen om skötsel av jordbruksmark skall erhålla ensådan formulering att större hänsyn till naturvården garanteras.Jordbrukets betydelse för möjligheterna till en bra miljö och engod naturvård betonas i motion Jo113 (c) yrkande43.Miljöpartiet framhåller i motion Jo226 yrkande10 att sammamiljökrav som i motionen ställs på livsmedelsproduktionen skallgälla även för framställning av biobränslen. I motion Jo113 (c)yrkande14 begärs förslag om åtgärder för att återskapavåtmarker i syfte att minska kväveläckaget. Stora arealervåtmarker i framför allt och måste återskapasenligt yrkande8 i motion Jo118 (mp).Insatser för att det öppna kulturlandskapet skall kunna hävdasefterlyses i motion Jo280 (c) yrkande2. Medel bör enligtmotion Jo78 (fp) anvisas för skydd av det mycket värdefullaeklandskapet samt ängs- och hagmarkerna i (yrkande1), och betydelsen av en generell arealersättning förändamålet betonas (yrkande2).Enligt motion Jo110 (fp) yrkande21 torde anläggande av nyavåtmarker samt styrning av lövskog, energiskog och energigrästill läckagekänsliga områden vara de mest kostnadseffektivaåtgärderna för kvävereduktion i jordbruket.Utskottets övervägandenMiljöfrågorI samband med det livsmedelspolitiska beslutet våren 1990fastslog utskottet att ett syfte med en reformeradlivsmedelspolitik måste vara en förbättrad miljö, ett mervarierat odlingslandskap, ökad genetisk mångfald och bevarandeav landskapets kulturvärden (1989/90:JoU25). En anpassning avproduktionen till den inhemska efterfrågan bör enligt utskottetsmening leda till förbättringar i miljön. I propositionenframläggs ett flertal förslag om åtgärder för att minskamiljöproblemen i jordbruket. Utskottet vill i sammanhangeterinra om det uppdrag jordbruksministern har givit tillnaturvårdsverket att tillsammans med lantbruksstyrelsen ochriksantikvarieämbetet fortlöpande följa och utvärderamiljöeffekterna av den nya livsmedelspolitiken. Uppdraget skallredovisas den 30juni 1992, och därefter skall en fortlöpandeutvärdering göras . Med det anförda finner utskottetsyftet med motion Jo113 yrkande43 i allt väsentligttillgodosett. Motionsyrkandet bör inte föranleda någonytterligare åtgärd.Utskottet vill erinra om den verksamhet som lantbruksverketbedriver när det gäller miljöinriktad växtodlingsrådgivning föratt minska växtnäringsläckaget och den kemiska bekämpningen samtför att stödja den alternativa odlingen. För /92föreslås att 27560000kr. skall anvisas för dessa ändamål(prop.1990/91:100 bil.11). Inom ramen för omställningsstödethar ca30000ha mark anmälts till alternativ odling. Närdenna omläggning är slutförd skulle den totala alternativaodlingen uppgå till ca40000ha och utgöra avden totala åkerarealen. Även fortsättningsvis torde denalternativa odlingen komma att öka. Som stöd till odlingen utgår5,3milj.kr. under /91 för rådgivning tillalternativa odlare och 1milj.kr. till marknadsfrämjandeåtgärder för alternativt odlade produkter. Med det anfördafinner utskottet syftet med motion Jo72 yrkande1 i väsentligadelar tillgodosett. Motionsyrkandet avstyrks.Som anförs ovan skall i samråd medlantbruksstyrelsen och på uppdrag avregeringen utvärdera miljöeffekterna av den nyalivsmedelspolitiken. I likhet med regeringen anser utskottet detviktigt att noga följa dessa effekter. Resultatet avmyndigheternas arbete bör emellertid avvaktas innan ställningtas till vilka åtgärder som kan anses lämpliga för att motverkaeventuella icke gynnsamma följder av den nyalivsmedelspolitiken. Med det anförda avstyrker utskottet motionJo88 yrkandena7 och9.Grunden för en fungerande landskapsvård är enligt utskottetsmening ekonomiskt bärkraftiga jordbruksföretag. Därför måsteområden för avtal om landskapsvård väljas så att de underlättarbibehållandet av ett levande jordbruk under överskådlig tid.Ersättningen bör därför utgå främst till aktiva jordbrukare medbetesdrift och djurproduktion. Det landskapsvårdande stödet börenligt utskottet inte komma i fråga för mycket begränsade natur-eller kulturmiljövärden utan det krävs en helhetsbild. Med detanförda avstyrker utskottet motion Jo109 yrkande4.Utskottet har vid upprepade tillfällen uttalat sig omvåtmarkernas stora betydelse för vattenhushållningen ochbibehållande av ett levande landskap och även framhållit denroll dessa områden spelar när det gäller kvävereningen. Somanförs i propositionen bör ett utnyttjande av anläggningsstödetför återskapande av våtmarker stimuleras genominformationsinsatser där områdenas betydelse i dessa avseendenframhävs. Med det anförda finner utskottet syftet med motionJo113 yrkande14 i väsentliga delar tillgodosett. Någotsärskilt uttalande med anledning av motionen anses intepåkallat. Motionsyrkandet avstyrks.Med anledning av motion Jo118 vill utskottet anföra att detsärskilt i de södra delarna av och i andra områden därintensiva jordbruksmetoder används har skett en utarmning avfauna och flora. I dessa områden vidtas därför särskildaåtgärder för att minska miljöproblemen. Med det anförda samt medvad utskottet i tillämpliga delar uttalat ovan avstyrkerutskottet även motion Jo118 yrkande8.Den tillsatta biobränslekommissionen (dir.1991:11)har till uppgift bl.a. att undersöka i vad mån en väsentligtökad användning av biobränslen kommer att medföra miljöproblemav olika slag. I samband härmed torde synpunkterna i motionJo226 yrkande10 komma att beaktas. Motionen påkallar såledesingen vidare åtgärd i denna del.OdlingslandskapetRiksdagens livsmedelspolitiska beslut innebar bl.a.att sammanlagt 550milj.kr. avsätts för att under entreårsperiod användas för stöd till landskapsvård(prop.1989/90:146, JoU25, rskr.327). I enlighet med beslutetföreslås för nästa budgetår 200milj.kr. för ändamålet.Naturvårdsverket, lantbruksstyrelsen och riksantikvarieämbetethar gjort en preliminär bedömning av områden som är viktiga attbevara. Som exempel kan nämnas jordbruksområden med storbiologisk mångfald, t.ex. naturliga fodermarker och betes- ochslåttermarker. Med det anförda finner utskottet syftet medmotion Jo280 yrkande2 i allt väsentligt tillgodosett.Motionsyrkandet bör inte medföra någon vidare åtgärd.Som utskottet anfört ovan har ,lantbruksstyrelsen och gjort en preliminärbedömning av områden som är viktiga att bevara. Dessamyndigheter fördelar också medlen för landskapsvård. Medhänvisning härtill avstyrker utskottet motion Jo78.Närsaltbelastning och ammoniakavgångEffekterna av de åtgärder som vidtagits för att minskakväveläckaget från jordbruket låter sig inte enkeltredovisas, bl.a. beroende på en fördröjningseffekt mellanbelastnings- och koncentrationsförändringar i våra hav. Dennaeffekt beror på att mark, floder, sjöar och hav innehåller storamängder närsalter, och det tar innan nya jämviktermellan tillförsel, koncentration och förluster uppnås. De såvälvidtagna som föreslagna åtgärder som anges i propositionenbedöms emellertid sammantaget innebära att jordbruket kraftigtsänker sitt kväveläckage till haven. Minskningen beräknas tillca25000000ton . Med det anförda finnerutskottet syftet med motion Jo110 yrkande21 delvistillgodosett. Motionsyrkandet påkallar inte någon riksdagensytterligare åtgärd.Särskilda förslag till miljöförbättrande åtgärder i jordbruketPropositionenMinskning av växtnäringsläckagetVad stallgödselhanteringen beträffar, bör nuvarandeprogram för en utbyggd lagringskapacitet för stallgödselfullföljas med oförändrad omfattning. I vissa känsligakustområden, framför allt i västra , skall en halveringav närsaltläckaget ha uppnåtts redan år1995 mätt i förhållandetill år1985. I övriga skall en halvering ha uppnåttstill år2000.Det är mycket viktigt att det råder balans mellan hur mångadjur som finns på gården och hur mycket mark som stallgödselnkan spridas på. Lantbruksstyrelsen har därför utarbetatföreskrifter om högsta antalet djur som är tillåtet att hållaper hektar. Föreskrifterna gäller från den 1januari 1995. Ivissa delar av där djurtätheten är hög kandetta innebära en minskning av djurantalet. Som norm harangivits att högst 1,6 mjölkkor per ha eller 10,5 slaktsvinperha får hållas.För förbättrad spridningsteknik föreslår regeringen attlantbruksstyrelsen anvisas 20milj.kr. engångsvis förbudgetåren 1991/92--1993/94 för att ta fram den teknik ochmetodik som är nödvändig för ett framtida typgodkännande avhandelsgödsel- och stallgödselspridare. En viktig förutsättningför att typgodkännande skall kunna införas är att det kanaccepteras internationellt. beräknas den tekniskautvecklingen minska kväveläckaget med ungefär hälften. Ettsystem för typgodkännande bör utarbetas och redovisas senast den1december 1993. Utifrån den redovisningen skall regeringen taställning till om ett krav på typgodkännande kan införas fr.o.m.år1995.Höst- och vinterbevuxen mark är en mycket effektiv åtgärd föratt minska växtnäringsläckaget. Regeringen framlägger därförförslag om åtgärder som beräknas medföra ökad andel höst- ochvinterbevuxen mark. För information samt försöks- ochutvecklingsverksamhet rörande höst- och vinterbevuxen markanvisas 14,8milj.kr. för perioden /92--1993/94.Krav på att av åkermarken skall hållas bevuxen höst- ochvintertid bör gälla i , , ochHallands län. I , , ochSkaraborgs län bör andelen vara . Kraven skall varagenomförda senast år1994. Därefter skall en utvärdering avdenna och andra åtgärders inverkan på kväveläckaget göras och enytterligare utökning av andelen grön mark övervägas.