bet · GE01FiU30 · 1991-05-30 00:00:00 — de grupper som måste använda en stor andel av sindisponibla inkomst till just nödvändig konsumtion.En sänkt matmoms innebär också att inflationstrycket minskar.Åtgärden ligger vidare i linje med de harmoniseringssträvandensom pågår gentemot EG, där en på detta sätt differentierad momsär det normala. De invändningar om tekniska och administrativahinder som har riktats mot en sådan differentiering är enligtvår mening grovt överdrivna. Handeln har klargjort att endifferentiering av momssatserna går att hantera.Vi anser att en skattelättnad bör omfatta samtliga livsmedel.Med en sådan utformning bör sänkningen lämpligen motsvara vadsom tidigare gällt för hotell- och serveringstjänster samtbyggentreprenader, dvs. en reducering av momsen beräknad sompålägg till 13,64 %.Den tillfälliga höjningen av momsen som är tänkt att bortfalladen gör att det nu är rätt tillfälle att, utanatt höja momsen generellt, åstadkomma en sänkt moms på maten. Viföreslår därför att den nuvarande skattesatsen tills vidareligger kvar även efter nästa årsskifte.För att finansiera bortfallet föreslår vi alltså att dennuvarande skattesatsen med momspålägg på tills vidarekvarstår. Vidare bör -- som föreslås i c-motionen Fi62 -- densärskilda varuskatten på sötsaker m.m. kvarstå men med enförhöjd skattesats samt en bredare bas för skatten.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker vi motion Fi62yrkandena 2--5. Härigenom tillgodoses även motion Fi38 yrkande 8och motion Fi47 yrkandena 1--4 i väsentliga delar.Finansutskottet bör enligt vår mening föreslå attbesluta i enlighet härmed.Finansieringen av skatteomläggningen har fått en utformningsom innebär betydande skärpningar av bostadsbeskattningen. Dettahar bidragit till den avsevärda ökningen av boendekostnadernaunder , vilket i sin tur lett till ett ökatbidragsberoende hos allt större grupper bostadskonsumenter --alltså en ökad "rundgång" i ekonomin. För att motverka dennautveckling biträder vi yrkande 7 i motion Fi62 att momsen påbostadsbyggnads- och boendeområdet bör sänkas till samma nivåsom på mat.Vi ansluter oss dessutom till i annat sammanhangframförda kritik mot mervärdeskatteuttaget för persontransporteroch tjänster inom hotell- och restaurangnäringen (bet.1990/91:SkU18 res. 10 och 16). Beträffande persontransporternahar vi framhållit att mervärdebeskattningen av kollektivtrafikenstrider mot såväl fastlagda energi- och miljömål som motsamhällets trafikpolitiska målsättningar. Att ävenskidliftsverksamhet belagts med full moms har drabbatturistnäringen. Vi har därför yrkat att inrikes personbefordranundantas från mervärdeskatteplikt. Vi vidhåller vår uppfattningi denna fråga. bör med anledning av motionernaFi40 yrkande 2 och Fi39 yrkande 6 göra ett tillkännagivandehärom.Vad gäller momsen på hotell- och restaurangverksamhet, har vipåtalat att de slopade reduceringsreglerna inneburit ettförsämrat konkurrensläge för svensk turistnäring.Sammanfattningsvis innebär våra förslag att man inför tvåmervärdeskattesatser -- en ordinarie skattesats och en reduceradskattesats, och därutöver "nollmoms". "Nollmomsen" gällerpersontransporter, och den reducerade momsen tas ut för mat,byggande, boendetjänster samt hotell- och restaurangverksamhet.Den ordinarie momsen träffar övriga varor och tjänster. En sådanutformning av mervärdeskatten innebär att skatteuttaget anpassastill de fördelningspolitiska ambitionerna, vilket är merarationellt än att i efterhand åstadkomma de fördelningspolitiskaeffekterna genom höjda bidrag. En sänkning av momsen pånödvändig konsumtion utgör vidare med hänsyn till det allmännaekonomiska läget en viktig stabiliserande faktor på lönerörelsenoch därmed på möjligheterna att hålla nere kostnadsutvecklingen.5. Omedelbara ändringar i mervärdeskattesatsen m.m.Lars () anför:Under mer än två decennier har drivit krav påslopad eller sänkt matmoms. föreslog i motionerfrån att momsen på mat borde reduceras från 25 %till . påpekade att dettakunde finansieras genom att den tillfälliga höjningen av momsensom är tänkt att bortfalla tills vidareligger kvar även efter nästa årsskifte. I motion Fi38 medanledning av kompletteringspropositionen 1990/1991:150 såupprepar kravet på sänkt moms på mat.Vår uppfattning grundar sig framför allt påfördelningspolitiska skäl. Barnfamiljer och låginkomsttagareanvänder en stor andel av sina inkomster till mat, och för dessablir matmomsen särskilt betungande. Detta förhållande visarockså beräkningar gjorda inom skatter,KIS (se SOU 1989:35, KIS del II s. 173--248).KIS konstaterade också: "Beräkningarna av en finansieradmervärdeskattesänkning på mat visar med avseende på omfördelningmellan olika inkomstlägen på en omfördelning frånhöginkomsttagare till låginkomsttagare." (SOU 1989:35, KIS del Is. 268)KIS avstod dock från att lägga förslag om reducerad moms påmat med motiveringen att "Fördelningspolitiken bör enligtkommittén bedrivas via inkomst- och förmögenhetsbeskattning samtvia transfereringar." (SOU 1989:35, KIS del I s. 274) Genomskatteomläggningens kraftiga marginalskattesänkningar miste dockinkomstbeskattningen mycket av sin inkomstomfördelande effekt.Efter skatteomläggningen framstår därför en sänkt matmoms som änmer fördelningspolitiskt motiverad.Bland annat den höga momsen på mat har lett till att man iSverige lägger ner mycket pengar på mat, men att kvaliténeftersätts. Vi köper således väsentligt mindre av kött, fruktoch grönsaker än övriga länder i . Priserna på mat harockså stigit väsentligt snabbare än konsumentprisindex.En sänkt matmoms innebär dessutom att inflationstrycketminskar. skall den allmänna momsen sänkas med1,. Teoretiskt sett så skulle detta ge enprissänkning på . Det är dock föga troligt att en sådanmindre sänkning av momsen verkligen slår igenom i en allmänprissänkning.Om däremot momssänkningen koncentreras till maten så kanmatmomsen sänkas eller till 15 %.Detta är en sådan kraftig sänkning att den också kommer att slåigenom på matpriserna. Inflationen pressas då tillbaka.Den sänkta matmomsen skall kombineras med andra åtgärder såatt sänkningen fullt ut slår igenom på priserna. förstärkt prisövervakning och åtgärder för att främjakonkurrensen inom livsmedelsindustrin.Det har hävdats att man kan uppnå bättre fördelningspolitiskaeffekter genom att förstärka transfereringar som t.ex.barnbidragen. En sänkt matmoms syftar dock till att förbättraför alla låginkomsttagargrupper, inte endast barnfamiljer. Attsätta ökade transfereringar mot sänkt matmoms är anmärkningsvärtsärskilt från dem som säger sig vilja minska det samladeskatteuttaget.Åtgärden ligger vidare i linje med de harmoniseringssträvandensom pågår inom EG, där en på detta sätt differentierad moms ärdet normala. Av EGs 12 medlemsstater så har 11 reduceradmervärdeskatt på livsmedel. De invändningar om tekniska ochadministrativa hinder som har riktats mot en sådandifferentiering är enligt mening grovtöverdrivna. Handeln har klargjort att en differentiering avmomssatserna går att hantera. För att underlätta den tekniskahanteringen av den reducerade matmomsen så föreslår vi attskattelättnaden bör omfatta samtliga livsmedel.Mot bakgrund av det anförda tillstyrker vi motion Fi38 yrkande8. Härigenom tillgodoses även motion Fi62 yrkandena 2--5 ochmotion Fi47 yrkandena 1--4 i väsentliga delar. Finansutskottetbör enligt vår mening föreslå att besluta i enlighethärmed.Vad gäller beskattningen av boendet anser atten alltför stor del av skattereformen finansierats genom ökadbeskattning på denna sektor, vilket har resulterat i snedafördelningseffekter. har i sitt budgetförslagfrån bland annat föreslagit att den särskildauttagsbeskattningen för företag som bedriver fastighetsskötsel iegen regi slopas, samt att fastighetsskatten för allmännyttanslopas, och att momsen på fjärrvärme avskaffas. Finansutskottetbör med anledning av motion Fi62 yrkande 7 föreslå attgöra ett uttalande härom.Vad gäller persontransporter har tidigare avbl.a. energi- och miljöpolitiska skäl krävt att allkollektivtrafik undantas från mervärdeskatteplikt. bör med anledning av motion Fi39yrkande 6 göra ett uttalande härom. Motion Fi40 yrkande 2avstyrks.Vad slutligen gäller serveringstjänster motiverarställningstagandet i fråga om momsen på mat att man gör enmotsvarande nedjustering av momsen på serveringstjänster. I såmåtto tillstyrks motionerna Fi40 och Fi39. Vad i övrigt gällerturistnäringen har tidigare framhållit att det ärviktigt att värna om turismen och att det inte kan uteslutas attdet kan behövas åtgärder av något slag för att värna om densvenska turistnäringens situation. I annat sammanhang harvänsterpartiet föreslagit inskränkningar i företagens rätt attgöra avdrag för kurs- och konferensverksamhet utom landet. Ensådan ordning tillämpas t.ex. i . Denna åtgärd skulleleda till positiva effekter för den svenska hotell- ochturistnäringen. , som har fått i uppdrag attfölja utvecklingen, har avlämnat en delrapport med vissaförslag, och denna rapport kommer senare att följas av flera.Beredningen av dessa förslag bör avvaktas innan ställning tastill eventuella åtgärder på området. Någon åtgärd av riksdagenmed anledning av motionerna Fi40 yrkande 1 och Fi39 yrkande 5såvitt nu är i fråga är inte erforderlig, utan motionernaavstyrks i dessa delar.6. Omedelbara ändringar i mervärdeskattesatsen m.m.Gösta Lyngå (mp) anför:Livsmedelspriserna har stigit mycketkraftigt och i genomsnitt snabbare än konsumentprisindex (KPI).Detta gör att barnfamiljer tycker att det finns endålig praktisk överensstämmelse mellan publicerade siffror förKPI och de faktiskt upplevda prisökningarna.I har vi den märkliga situationen att vi har världenshögsta matskatt -- en moms på . , som regeringeni andra sammanhang söker anpassa sig till, har i genomsnitt lågmatmoms.Miljöpartiet de gröna kräver att momsen på basmat slopas ochatt skattebortfallet kompenseras med en höjning av den allmännamomsen med ca 2 procentenheter.Basmat som bör stödjas med slopad moms ärenligt de gröna: Mjölkprodukter, smör, grädde och ost Produkter av nöt, får och lamm samt get och vilt Fisk Säd och sädesprodukter som gryn, mjöl, flingor, matbröd,knäckebröd och skorpor Potatis och rotfrukter samt grönsaker Frukt, bär och svamp och konserver av dessa samt honung.Till basmat som inte vill stödja räknas ägg,griskött, broiler, socker och margarin samt smör- ochmargarinblandningar.Först när våra krav på djurvänlighet i djurhållningen äruppfyllda kan momsen på griskött, ägg och broiler slopas. Näroljeväxtodlingen har lagts om och användningen avjordbruksgifter upphört kan även momsen på margarin slopas.Miljöpartiet de gröna vill dessutom medvetet gynna jordbrukmed nötkreatur framför jordbruk med svinuppfödning. Nötkreaturpassar bättre in i det odlingssystem som partiet vill att detsvenska jordbruket i stor utsträckning skall anpassas till.Med hänvisning till det anförda och till vad degröna i övrigt anfört i denna fråga under innevarande vår (bet.1990/91:SkU17 res. 16) tillstyrks bifall till motion Fi47yrkandena 1--2 och avstyrks övriga nu behandlademotionsyrkanden.Vad gäller persontransporter har de grönatidigare av bl.a. energi- och miljöpolitiska skäl samt därföratt en prisökning på det kollektiva resandet särskilt drabbarlåginkomsttagarna krävt att kollektivtrafik till lands och sjössundantas från mervärdeskatteplikt. Denna uppfattning vidhålls.Riksdagen bör med bifall till motion Fi39 yrkande 6 göra ettuttalande härom. Motion Fi40 yrkande 2 avstyrks.Vad slutligen gäller turismen har de grönatidigare krävt att de förutvarande reduceringsreglerna avseendehotell- och restaurangverksamhet återinförs. Denna uppfattningär motiverad av viljan att skapa möjligheter till semester medfamiljen och social samvaro med medmänniskor, att inte fördyraarbetslunchen och att förbättra betingelserna föridrottsrörelsen och annan föreningsverksamhet. Vidare är detangeläget att stärka den svenska turistnäringens konkurrenskraftgentemot utlandet, där hotell- och restaurangtjänster i regel ärmycket lägre beskattade. Mot den bakgrunden tillstyrksmotionerna Fi40 yrkande 1 och Fi39 yrkande 5.7. Det framtida mervärdeskatteuttagetKjell (), (), (), () och () anför:Som anförts i motion Fi49 bör en successiv sänkning avmervärdeskatten vara ett led i den nödvändiga sänkning av dettotala skattetrycket i som syftar till ökad frihet förmedborgarna, bättre samhällsekonomisk effektivitet och högretillväxttakt. Det kommer också att bli nödvändigt för Sverigeatt genomföra en harmonisering av mervärdeskattereglerna med vadsom kommer att gälla inom EG. Det gäller framför alltmervärdeskatten som successivt bör sänkas från dagens tillcirka 18--. En sådan sänkning bör dessutom bidra till attbromsa prisutvecklingen och inflationstakten.Vi föreslår att finansutskottet med tillstyrkande av motionFi49 yrkande 2 hemställer att gör ett uttalande ienlighet med det anförda. Motionerna Fi37 yrkande 6 och Fi62yrkande 1 avstyrks.8. Det framtida mervärdeskatteuttagetGörel Thurdin och (båda c) anför:De flesta länder i har differentieradmervärdeskatt med lägre skatt på bl.a. livsmedel. Detharmoniseringsarbete som pågår inom EG syftar till att inomgemenskapen få en högmomskategori och enlågmomskategori, bl.a. inbegripande mat, i intervallet . Antingen blir medlem i EG eller ej kommer visannolikt att bli tvungna att, bl.a. av konkurrensskäl, införadifferentierad mervärdeskatt av denna karaktär. Differentieradmervärdeskatt med sänkt skatt på mat och boende har dessutom enfördelningspolitisk grund som ökat i betydelse efterskatteomläggningen, vars finansiering till dominerande delbestår av höjda mervärdeskatter. bör enligt våruppfattning tillstyrka motionerna Fi37 yrkande 6 och Fi62yrkande 1 och föreslå att som sin mening gerregeringen det anförda till känna. Motion Fi49 yrkande 2avstyrks.9. Beskattningsregler för småföretagHugo Hegeland, och (alla m) anför:Moderata samlingspartiet har i annat sammanhang lagt framförslag för att förbättra förutsättningarna att verka och växaför små och medelstora företag. Bl.a. har vi krävt att skattenpå arbetande kapital slopas och attbegränsningsreglerna ändras och sambeskattningsreglerna avförmögenhet slopas. Vidare har vi föreslagit att det arbetandekapitalet , dvs. , undantas ävenfrån arvs- och gåvoskatt. Vidare har vi påkallat en skyndsamlösning av egenföretagarnas resultatutjämnings- ochkonsolideringsmöjligheter med den teknik som kallas särskildredovisningsmetod som grund. För att förbättra förutsättningarnaför nyföretagande och tillgången på riskvilligt kapital har vividare framhållit att det nuvarande förbudet mot kvittningmellan olika förvärvskällor i enskild näringsverksamhet börutmönstras och ersättas med regler som i princip medger frikvittning mellan olika förvärvskällor. När det gäller frågan omatt stimulera sparandet har vi betonat vikten av att det totalaskattetrycket sänks så att utrymme skapas för ökathushållssparande och att den ekonomiska politiken utformas såatt viljan till och intresset för sparande ökar. Vi anser attfinansutskottet med anledning av motion Fi66 i denna del börföreslå att ge det nu anförda regeringen till känna.10. Beskattningsregler för småföretagKjell och (båda fp) anför:Soliditeten och växtkraften i mindre och medelstora företaghämmas enligt vår uppfattning framför allt av de illa anpassadekapitalbeskattningsreglerna på detta område. Folkpartietliberalerna har i ett par reservationer till skatteutskottetsbetänkande /91:SkU31 lagt fram förslag till angelägnaförändringar. Dessa förslag innebär sammanfattningsvis att manbör slopa skatten på arbetande kapital ochsamtidigt ändra begränsningsreglerna, slopa sambeskattningen avförmögenhet och mildra skatteuttaget genom en höjning avfribeloppet och en lättnad i skatteskalan. Vidare bör, för attunderlätta generationsskiften, det arbetande kapitalet så snartsom möjligt undantas även från arvs- och gåvoskatt. Vi anser attfinansutskottet bör föreslå att med anledning avmotion Fi66 i denna del ge det anförda regeringen till känna.11. Beskattningsregler för småföretagGörel Thurdin och (båda c) anför:Som anförs i motion Fi66 är beskattningsreglerna förnärvarande utformade så att de hämmar möjligheterna att medbilligt eget kapital utveckla och förnya ett företag. I ställetavskattas de små företagen sitt arbetande kapital. Det är därförnödvändigt att slopa beskattningen av det arbetande kapitaletoch införa den teknik som kallas särskild redovisningsmetod. Föratt möjliggöra en god tillgång till kapital vid nystartande avföretag behövs vidare både kvittningsmöjligheter , då nya företag erfarenhetsmässigt blivit merasjälvgående, samt möjligheter till skattefritt sparande förnyetablering. Dessutom bör arvs- och gåvoskattereglerna ändrasså att företag kan ärvas eller tas över av personer medförståelse för den bedrivna verksamheten. börtillstyrka motion Fi66 i denna del och föreslå att görett uttalande i enlighet med det anförda.Särskilda yttranden1. Beskattningsregler för småföretagLars () anför:Beskattningsreglerna för småföretag ingår som en del iföretagsbeskattningen, och har dels motionsvis,dels i en reservation till skatteutskottets betänkande omföretagsskattefrågor (bet. 1990/91:SkU30) redovisat sinuppfattning och lagt fram vissa förslag på detta område. Vårallmänna uppfattning när det gäller skatteuttaget är att demindre företagen är missgynnade jämfört med de störrebörsnoterade företagen. Vi har bl.a. förordat ett störreskatteuttag på de större börsnoterade företagen och en nyföretagsskatteutredning. Dessa förslag har avslagits avriksdagen men vi ämnar i lämpligt sammanhang återkomma tillhithörande frågor.2. Beskattningsregler för småföretagGösta Lyngå (mp) anför:Skatten på arbetande kapital innebär betydande problem för småoch medelstora företag och bör slopas fr.o.m. beskattningsåret1992. Jag har deltagit i en reservation med detta innehåll tillbetänkande SkU31 (Kapitalbeskattning) och ämnar återkomma iärendet därest inte beslutar i enlighet med denreservationen.Utrikesutskottets yttrande1990/91:UU4yBilaga 4KompletteringspropositionenTill finansutskottetFinansutskottet har med remiss l99l-05-02 berettutrikesutskottet tillfälle att avge yttrande över propositionl990/91:150 (kompletteringspropositionen) jämte eventuellamotioner, såvitt propositionen och motionerna rörutrikesutskottets beredningsområde.De delar av propositionen som rör utrikesutskottetsberedningsområde och som utskottet har anledning att yttra sigöver ärbilaga I:2 Utrikesdepartementetbilaga II:2 UtrikesdepartementetDe motioner som väckts med anledning av propositionen i dessadelar och som utskottet anser sig ha anledning att yttra sigöver gäller 1990/91:Fi48 yrkande 1, Fi51, Fi56 samt Fi57.Bilaga I:2 UtrikesdepartementetStatsgarantier för finansiellt stöd till länderna i Central-och ÖsteuropaUtskottet har ingen erinran mot propositionens förslag attstaten ikläder sig betalningsansvar i form av statsgaranti förkreditgivning till länder i till ettbelopp om högst 800000000kr. och inte heller tillförslaget att för budgetåret l991/92 anvisa ett förslagsanslagpå 1000kr. för täckande av eventuella förluster i anledningav statliga garantier för finansiellt stöd till länder iCentral- och Östeuropa.Resurser till information om samarbete med EGI yrkande 1 i motion Fi48 (mp) föreslås att 20milj.kr. skallanslås till allsidig EG-information, dels för att stödjaEG-kritiska organisationers informationsverksamhet, dels för attutreda alternativa förslag till svenskt Europasamarbete. Imotion Fi57 (v) föreslås att l0milj.kr. skall anslås i sammasyfte. Gemensamt för motionärerna är att de anser att destatliga informationsresurserna på detta område har gått tillorganisationer, vilkas ledningar är anhängare av svensktmedlemskap i , och att det därför behövs särskilda medel föratt rätta till den obalans i den statligainformationsverksamheten som uppstått.Utskottet har i betänkandet om och den västeuropeiskaintegrationen (1990/91:UU8) betonat betydelsen av attallmänheten ges god information om samarbete med EG,liksom att ytterligare informationsinsatser är nödvändiga föratt främja en allsidig belysning av och diskussion om SverigesEuropasamarbete. I betänkande l990/91:UU14 underströk utskottetdet angelägna i att regeringen såsom aviserats ibudgetpropositionen lämnade en redogörelse med förslagtill insatser för en allsidig Europainformation.Utskottet välkomnar den redogörelse som lämnas ikompletteringspropositionen. Därav framgår att regeringen avseratt i en särskild skrift redogöra för innehåll samtatt publicera en ny s.k. grönbok om konsekvenserna på olikaområden av ett svenskt EG-medlemskap. I detta syfte kommer genomomdisponering inom anslaget E2. Exportfrämjande verksamhetmedlen för informationen om samarbete med EG attfördubblas. I propositionen redogörs även för hur övrigafackdepartement intensifierat sina informationsinsatser. Bl.a.ställs genom arbetsmiljöfonden 4,3milj.kr. till förfogande förLOs, TCOs och SACOs fackliga bevakning av integrationsarbetet.Jämställdhetsministern ställer 1milj.kr. till förfogande förde enskilda organisationer och politiska partier som ingår ijämställdhetsrådet att utnyttjas för information om EG ochkvinnorna. I propositionen hänvisas också särskilt till deinsatser som kan göras inom ramen för studieförbundensverksamhet. Dessa kan i enlighet med föreslagna riktlinjer taupp Europafrågorna i sin studieverksamhet.Utskottet har ingen erinran mot regeringens redogörelse för deplanerade informationsinsatserna. Utskottet finner dettillfredsställande att informationsverksamheten ökar i takt medatt integrationsfrågorna blir allt viktigare. Bl.a. genommöjligheten att utnyttja studieförbundens resurser kan enligtutskottets mening en breddning av informationen ske och enallsidighet i informationen uppnås. Mot bakgrund av att ettsvenskt närmande till EG kommer att vara en central politiskfråga under framöver anser utskottet attytterligare insatser till stöd för en allsidigEuropainformation, bl.a. genom folkrörelserna, kommer attbehövas. Av statsfinansiella skäl anser dock utskottet det ejmöjligt att för nästkommande budgetår tillstyrka de avmotionärerna föreslagna beloppen.Med det anförda anser utskottet att finansutskottet böravstyrka yrkande 1 i motion Fi48 (mp) samt motion Fi57 (v).Bilaga II:2 (Omställning och minskning avden statliga administrationen)I propositionen redogörs för möjligheterna till omdisponeringoch effektivisering beträffande utrikesrepresentationen, denstatligt finansierade Sverigeinformationen och detinternationella utvecklingssamarbetet.Utskottet har ingen erinran mot propositionens redogörelse.I motion Fi51 (fp, m, c) föreslås att regeringen skallinformera innan viktiga förskjutningar i den svenskautlandsrepresentationen äger rum. Regeringen bör därför enligtmotionärerna redovisa planer på att minska antaletutlandsmyndigheter innan åtgärder vidtas. Särskilt understrykermotionärerna att det är uteslutet att skulle geregeringen en in blanco-fullmakt att lägga ned myndigheter iEuropa i ett skede när är på väg att söka medlemskap iEG, och kontakterna med länderna i vår egen världsdel ärviktigare än någonsin.Utskottet anser det naturligt att det på ett tidigt stadium idiskussion och beslutsprocess krävs återhållsamhet beträffandespridande av information om vilka utlandsmyndigheter som kankomma i fråga för överväganden om nedläggning. Utskottet hardärför inget att erinra mot att dylika överväganden, vilka oftaaktualiserar känsliga utrikespolitiska avvägningar, förberedsinternt på ett noggrant sätt innan de i lämpliga former bringastill kännedom.