bet · GE01JuU17 · 1991-03-12 00:00:00 — Enligt motionärernamotsvarar antalet tillgängliga vårdplatser i familjehem ochbehandlingshem inte behovet och de begär ett tillkännagivande omökade insatser härför.Utskottet behandlade senast ett liknandemotionsyrkande (1989/90:JuU22 s. 20). I de tidigare ärendena harutskottet inhämtat att arbete med att tillskapa erforderligaplatser pågått, och utskottet har utgått i från att arbetethärmed fullföljs utan något särskilt uttalande från riksdagenssida. Utskottet har avstyrkt bifall till motionerna. Riksdagenhar följt utskottet.Från har utskottet inhämtat att lägetytterligare förbättrats och att någon egentlig brist påbehandlingsplatser nu inte föreligger. Utskottet avstyrkerbifall till motionen i nu berörd del.FrivårdenMedelstilldelningenRegeringen har under punkt E 3 (s. 77--79) föreslagitriksdagen att till Frivården anvisa ett förslagsanslag på324 368 000 kr.Från anslaget betalas kostnaderna för 60 frivårdsmyndigheteroch 30 övervakningsnämnder samt ersättningar till övervakare.För att allmänt förstärka frivården begärs i motion Ju821att anslaget höjs med 5 milj.kr.I motionen Ju835 begärs att anslaget höjs med 10 milj.kr.för en vidareutveckling av kontraktsvården. Medlen skall, enligtmotionärerna, erhållas genom en motsvarande minskning avanslaget till kriminalvårdsanstalterna.Regeringens förslag till medelsanvisning bör enligt utskottetsmening godtas. Utskottet kan därför inte ställa sig bakom kraveni motionerna.Allmänt om frivårdenSom nämnts tidigare i detta betänkande har en arbetsgrupp inomregeringskansliet i samarbete med gjorten översyn av frivården. Avsikten har varit att arbetet skall geunderlag för ställningstaganden till frivårdens framtida rolloch arbetsuppgifter. Arbetet har redovisats i rapporten (Ds1990:10) Frivårdens arbetsformer och resurser, vilken nuremissbehandlas.I motionerna Ju803 och Ju821 tas upp olika frågor omfrivårdens situation och arbetsuppgifter samt gränsdragningen iförhållande till andra samhällsorgan. I båda motionernaframhålls att frivårdsmyndigheterna måste erhålla reellt stödför att kunna fungera med hänsyn till de utvidgadearbetsuppgifterna med samhällstjänst och kontraktsvård. I denförstnämnda motionen begärs att normaliseringsprincipen skallfrångås och att frivården skall tillföras egna resurser för atttillhandahålla klienterna olika samhälleliga uppgifter.Liknande frågor som tas upp i motionerna behandlas i denovannämnda rapporten. Arbetsgruppen har funnit starka skäl attslå vakt om normaliseringsprincipen, vilket bl.a. innebär attfrivården normalt inte skall svara för uppgifter som ankommer påannan huvudman. Några grundläggande förändringar i fråga omfrivårdens arbetsuppgifter förordas inte. Däremot konstaterasatt det finns behov av att ompröva resursanvändningen inomfrivården i syfte att frigöra tid och resurser för att utvecklaoch effektivisera övervakningsarbetet.I det beredningsläge som råder saknas det enligt utskottetsmening anledning för att göra några särskildauttalanden i anledning av motionerna. berörda yrkandenavstyrks.Maskin- och verktygsutrustningMedelstilldelningenRegeringen har under punkt E 4 (s. 79) föreslagit riksdagenatt till Maskin- och verktygsutrustning m.m. anvisa ettreservationsanslag på 20 000 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Utrustning för kriminalvårdenMedelstilldelningenRegeringen har under punkt E 5 ( s. 79 och 80) föreslagitriksdagen att till Utrustning för kriminalvården anvisa ettreservationsanslag på 28300000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelstilldelning.Bevakning i anstaltI motionerna Ju802 och Ju821 begärs att bevakningen avintagna i kriminalvårdsanstalt måste förbättras. Enligtmotionärerna är det inte acceptabelt att intagna kan avvika frånanstalterna.Utskottet har tidigare i sina avriksdagen godkända betänkanden avstyrkt bifall till liknandemotioner (se /90:JuU22 s. 15). Utskottet har därvidanfört att det är en viktig uppgift för kriminalvården attförhindra rymningar. borde, enligt utskottetsuppfattning, beaktas att frågorna om anordnandet av bevakningenbåde personellt och tekniskt kontinuerligt uppmärksammas och atthär sker en anpassning efter utveckligen. Utskottethar inskärpt betydelsen av att detta arbete fortsätter menansett att något särskilt uttalande från ej variterforderligt.Utskottet, som vill peka på att medel för höjande avsäkerheten vid anstalterna beräknats för det kommandebudgetåret, saknar anledning att frångå sin tidigareinställning. Motionsyrkandena avstyrks.Utbildning av personal m.fl.MedelstilldelningenRegeringen har under punkt E 6 (s. 80 och 81) föreslagitriksdagen att till Utbildning av personal m.fl. anvisa ettreservationsanslag på 30245000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Påföljdsfrågor m.m.Villkorligt fängelseI motionerna Ju802 och Ju803 begärs att villkorlig domskall ersättas med villkorligt fängelse. Motionärernakonstaterar att en villkorlig dom ofta uppfattas som ettfrikännande. Den villkorliga domen bör därför bytas ut mot ettvillkorligt anstånd med ett fängelsestraffs verkställande. Imotion Ju803 begärs också att villkorligt fängelse skallinföras vid kontraktsvård. Motion Ju627 innehåller krav påatt samhällstjänst skall kombineras med villkorligt fängelse.Villkorligt fängelse som påföljdsform har varit föremål förriksdagens ställningstagande . Senastbehandlade utskottet frågan (se 1989/90:JuU22 s.27).Utskottet har i huvudsak ansett attvillkorligt fängelse inte bör införas som en självständigpåföljd i påföljdssystem, vare sig med eller utankombination med kontraktsvård. Skälen härför var flera.Utskottet har ansett att det är svårt att bortse från deolägenheter som det skulle innebära att införa villkorligtfängelse som en självständig frivårdspåföljd. Riskerna varpåtagliga för att frivårdssystemet skulle bli svårhanterligt omvillkorligt fängelse infördes utan att villkorlig dom ochskyddstillsyn avskaffades. Utskottet pekade också påatt det fanns risk för en ojämn och varierande praxis inom ramenför ett frivårdssystem med dessa olika påföljdsvarianter.Utskottet ifrågasatte slutligen om införandet av villkorligtfängelse -- en reform av ett relativt begränsat slag -- kundemotivera ett så pass kraftigt ingrepp i påföljdssystemet ochlagstiftningen i övrigt som det skulle vara frågan om.Vad utskottet tidigare uttalat har alltjämt giltighet.Utskottet avstyrker därför bifall till yrkandena i motionernaJu802 och Ju803 om villkorligt fängelse i stället för villkorligdom.Det samma gäller frågan om villkorligt fängelse vidkontraktsvård varför motion Ju803 avstyrks i den delen.Utskottet är heller inte berett att ändra sitt tidigareavståndstagande från tanken att villkorligt fängelse bör införasvid samhällstjänst (jfr 1989/90:JuU10). Yrkandet härom i motionJu627 avstyrks.SamhällstjänstI motionerna Ju627 och Ju821 begärs attförsöksverksamheten med samhällstjänst skall omfatta helalandet. Motionerna Ju821, Ju823 och Ju839 innehålleryrkanden om att samhällstjänst skall kunna ådömas ungalagöverträdare även när alternativet inte är fängelse.Redan i samband med att antog lagen (1989:928) omförsöksverksamhet med samhällstjänst (prop. 1989/90:7, JuU10,rskr. 55), vilken omfattar brottmål som prövas av ,, , och tingsrätter, väcktesmotioner liknande de nu aktuella.När det gäller försöksverksamhetens omfattning anslöt sigutskottet till förslaget i propositionen att lokalt begränsadenna till vissa domstolar. För detta talade bl.a. resursskäl.Utskottet erinrade emellertid om att det vid en eventuellförlängning kunde bli aktuellt att utöka försöksverksamhetentill att omfatta även andra delar av landet.Utskottet intog samma inställning till liknandemotionskrav (se 1989/90:JuU22 s. 24).Försöksverksamheten med samhällstjänst har pågått och skall fortsätta till utgången av . Enpreliminär utvärdering kan påräknas under år 1991.Brottsförebyggande rådet (), som utför utvärderingen, hardock påtalat att det ännu är för tidigt att dra någrasäkra slutsatser om hur försöket med samhällstjänst utfallit.Såsom tidigare är utskottet för sin del positivt till tankenatt utvidga försöksverksamheten till att också omfatta andradelar av landet, bl.a. landsbygd, om erfarenheterna av denhittillsvarande verksamheten visar sig goda. Som BRÅ uttalat kannågra säkra slutsatser ännu ej dras. En tillförlitligutvärdering förväntas . Enligt utskottetsuppfattning kan det då finnas anledning att återkomma tillsaken. Med dessa uttalanden avstyrks ifrågavarandemotionsyrkanden.När det gäller samhällstjänst för unga har utskottet tidigarevid flera tillfällen (se /90:JuU29 s. 26) tagitavstånd från tanken på att samhällstjänst skall kunna ådömas15--17-åringar även när alternativet inte är fängelse. Utskottethar alltjämt denna uppfattning. Utskottet vill här peka påprincipen att unga lagöverträdare skall uppmärksammas av desociala myndigheterna och endast i begränsad utsträckning börbli föremål för domstolsprövning och åtgärder inomkriminalvårdens ram. Frågan om ansvarsfördelningen mellansocialtjänsten och rättsväsendet när det gäller insatser förunga lagöverträdare är föremål för övervägandeninom ungdomsbrottskommittén (dir. 1990:53). inventera olika tänkbara för ungdomar anpassade reaktionerav olika slag. I rådande beredningsläge saknas det enligtutskottets mening anledning för att göra någotuttalande i denna fråga. Yrkandena om samhällstjänst för ungalagöverträdare även när alternativet inte är fängelse avstyrks.Påföljdssystemets utformningI motion Ju802 begärs ett riksdagsuttalande om ettreformerat påföljdssystem. Enligt motionärerna bör det i principendast finnas tre påföljder; böter, villkorligt fängelse ochfängelse. Villkorligt fängelse skall kunna kombineras medövervakning, samhällstjänst eller kontraktsvård. Ett sådantsystem skulle, enligt motionärerna, klarare visa straffetsfrämsta ändamål, nämligen att avhålla såväl brottslingen somandra från att begå brott. I konsekvens härmed bör, enligtmotionärerna, påföljden skyddstillsyn avskaffas. I stället förskyddstillsyn bör villkorligt fängelse eller fängelse utdömas. Imotionen begärs också att beteckningen kriminalvårdsanstaltutmönstras ur den nuvarande lagstiftningen och ersätts med ordetfängelse vilket klarare anger att rättsväsendet skall utmätastraff och inte vård.Utskottet har tidigare i detta betänkande tagit ställning tillmotionsyrkanden som innebär att samhällstjänst och kontraktsvårdskall kunna kombineras med villkorligt fängelse och attvillkorlig dom skall ersättas med villkorligt fängelse. Somframgår där är utskottet inte berett att förorda en ändradutformning av det nuvarande påföljdssystemet till följd varavutskottet inte heller kan ställa sig bakom kravet på avskaffandeav påföljden skyddstillsyn. Utskottet avstyrker bifall tillyrkandet i motion Ju802 om ett riksdagsuttalande till förmån förett nytt påföljdssystem innebärande bl.a. att påföljdenskyddstillsyn avskaffas.Med anledning av yrkandet om att ersätta beteckningenkriminalvårdsanstalt med fängelse skall endast anmärkasföljande. Ordet fängelse i modernt språkbruk används istraffrättsliga sammanhang som beteckning för en brottspåföljdsom innebär frihetsberövande. I allmänspråket används ordetockså som beteckning för en inrättning, där brottspåföljdenverkställs. I straff- eller kriminalvårdslagstiftningen harordet inte använts i den sistnämnda betydelsen på mycket långtid. Det är enligt utskottets mening inte aktuellt att iförfattningsspråket återinföra ordet i denna bemärkelse.Motionsyrkandet avstyrks.LivstidsstraffetI motion Ju624 hemställs att livstids fängelse utmönstrasur det nuvarande påföljdssystemet. Motionärerna anser attlivstidsstraffet är en inhuman och förlegad påföljd.Fängelsestraff på livstid stadgas , förutom förvissa av brotten i 22 kap. BrB om landsförräderi m.m., för ettfåtal brott, bl.a. för mord, grov, allmänfarlig ödeläggelse,grovt spioneri och folkmord.Fängelsestraffkommittén (SOU 1986:14 s. 162 f) har övervägtfrågan om att avskaffa livstidsstraffet men ansett attövervägande skäl talar för att det bör behållas.Överväganden inom såvitt avserfängelsestraffkommitténs ovannämnda betänkande pågår alltjämt.Resultatet av dessa överväganden bör, enligt utskottetsuppfattning, avvaktas innan gör något särskiltuttalande i frågan om huruvida livstidsstraffet skall behållaseller inte. Utskottet avstyrker bifall till motion Ju624.Straffskärpning vid återfall m.m.I flera motioner tas upp olika frågor om påföljdsval ochstraffmätning vid återfallsbrottslighet. I motion Ju802,Ju804 och Ju821 anförs att möjligheten tillstraffskärpning vid återfall är alltför begränsad enligtnuvarande bestämmelser och att här krävs en ändring i skärpanderiktning. I motion Ju823 betonas att det genomstraffskärpning vid återfall även vid ungdomsbrottslighet börklargöras att återfall i brott är en försvårande omständighet.Utskottet har tidigare , senast förravåren, behandlat och avstyrkt bifall till liknandemotionsyrkanden (1989/90:JuU22 s. 28). Utskottet har vid dessatillfällen i sina av godkända betänkanden anfört attden ordning med nya regler för straffmätning och påföljdsval,som beslutade , innebär en skärpning iförhållande till tidigare reglering, särskilt i fråga omstraffmätningen vid upprepade återfall i allvarlig brottslighet.I första hand, ansåg utskottet, var det för dessa fall som enuppstramning av regelsystemet var påkallad.Våldskommissionen anför som sin mening i sitt slutbetänkande(SOU 1990:92) Våld och brottsoffer att längre fängelsestraffinte kan påverka våldsbrottsligheten i stort. Kommissionenförordar därför inte heller att fängelsetiderna generelltförlängs men föreslår att längre strafftider bör övervägas vidåterfallsbrottslighet. Kommissionens arbete bereds inomregeringskansliet.Utskottet är inte berett att frångå sitttidigare ställningstagande. Utskottet avstyrker bifall tillsamtliga nu behandlade motionsyrkanden.Häktning vid kontraktsvårdKontraktsvård utgör en kvalificerad form av föreskrift vidskyddstillsyn och är ett alternativ till fängelsestraff.I motion Ju703 begärs att beslutar sådan ändringi bestämmelserna om häktning i att häkning fårske i avbidan på att en behandling enligt en kontraktsvårdsdomkan påbörjas. Härigenom skulle, enligt motionären, ettsäkerställande ske av att den planerade behandlingen tar sinbörjan. I motionen hänvisas till ombudsmänsämbetsberättelse 1990/91 s. 35 f.JO konstaterade i det ovannämnda ärendet dels att en tingsrättgjort fel när den förordnat att en till kontraktsvård dömdskulle kvarbli i häkte, dels att nu gällande bestämmelser integer utrymme för omhändertagande för säkerställande av att en ikontraktsvårddom planerad behandling tar sin början.Utskottet har i och för sig förståelse för motiven bakommotionsyrkandet. bör emellertid konstateras attkontraktsvårdsbehandlingen till sin natur bygger på frivillighetoch att det därför ligger en motsättning i att den skulleframtvingas genom en tvångsåtgärd som häktning. Bl.a. mot denbakgrunden kan utskottet inte ställa sig bakom den lösning somförordas i motionen. Enligt vad utskottet erfarit övervägerpåföljdsutredningen hithörande frågor. Utredningen har föravsikt att avlämna ett delbetänkande . Resultatetav detta arbete bör inte föregripas och enligt utskottetsuppfattning bör inte vidta några åtgärder i anledningav motionsyrkandet. beträffande utvärdering av kriminalvårdsreformenatt avslår motionerna 1990/91:Ju803 yrkande 16 och1990/91:Ju821 yrkande 57,res. 1 (m, fp, c)2. beträffande utredning av kriminalvårdenatt avslår motion 1990/91:Ju510 yrkande 2,3. beträffande humanisering av kriminalvårdenatt avslår motionerna 1990/91:Ju510 yrkande 1 och1990/91:Ju836 yrkande 1,res. 2 (mp)4. beträffande ny kriminalvårdsanstalt i Hudiksvallatt avslår motionerna 1990/91:Ju502 och1990/91:Ju509,5. beträffande ny kriminalvårdsanstalt i Visbyatt avslår motion 1990/91:Ju508,6. beträffande lokalförsörjningen inom kriminalvården iövrigtatt lämnar utan erinran vad justitieministern anförtom lokalförsörjningen inom kriminalvården m.m.7. beträffande styrning av ekonomi och resursutnyttjandem.m.att lämnar utan erinran vad justitieministern anförtom styrning av ekonomi och resursutnyttjande samtrationaliseringskrav inom kriminalvården,8. beträffande anslag till kriminalvårdsstyrelsenatt med bifall till regeringens förslag tillKriminalvårdsstyrelsen för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,9. beträffande information om HIV/aids inom kriminalvårdenatt avslår motion 1990/91:Ju503,10. beträffande verkställighet av fängelsestraff utomlandsatt avslår motion 1990/91:Ju504,11. beträffande kriminalvårdsanstalten i Karlskronaatt avslår motionerna 1990/91:Ju505, 1990/91:Ju506och 1990/91:Ju507,res. 3 (m)res. 4 (fp, c)12. beträffande anslag till krimialvårdsanstalternaatt med avslag på motion 1990/91:Ju835 yrkandena 6och 11 samt med bifall till regeringens förslag tillKriminalvårdsanstalterna för /92 anvisar ettförslagsanslag på 2479803000kr.,res. 5 (v)13. beträffande narkotikafrågor m.m.att avslår motionerna 1990/91:Ju802 yrkande 15,1990/91:Ju804 yrkandena 4 och 5, 1990/91:Ju821 yrkandena 28 och29 samt 1990/91:Ju826 yrkande 8,res. 6 (m, fp, c)14. beträffande särbehandling av långtidsdömdaatt avslår motionerna 1990/91:Ju802 yrkande 13,1990/91:Ju803 yrkande 10 och 1990/91:Ju821 yrkande 8,res. 7 (m, fp, c)15. beträffande tillämpning av 7§ tredje stycket KvaLatt avslår motion 1990/91:Ju836 yrkande 4,res. 8 (mp)16. beträffande kvinnliga intagna på lokalanstaltatt avslår motion 1990/91:Ju803 yrkande 14,17. beträffande yrkesutbildning i anstalt m.m.att avslår motionerna 1990/91:Ju802 yrkande 17 och1990/91:Ju803 yrkande 4,res. 9 (m)18. beträffande behandlingsprogram för våldsmänatt med anledning av motion 1990/91:Ju821 yrkande 26som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,19. beträffande stramare permissionsföreskrifteratt avslår motionerna 1990/91:Ju802 yrkande 14,1990/91:Ju803 yrkande 11 och 1990/91:Ju821 yrkande 7,res. 10 (m, fp, c)20. beträffande information om frigivning m.m.att avslår motionerna 1990/91:Ju620 yrkande 2 och1990/91:Ju832 yrkande 2,21. beträffande disciplinstraffatt avslår motion 1990/91:Ju803 yrkande 15,res. 11 (fp)22. beträffande utredning om förtroenderådatt avslår motion 1990/91:Ju836 yrkande 5,res. 12 (v, mp)23. beträffande villkorlig frigivning m.m.att avslår motionerna 1990/91:Ju802 yrkande 12,1990/91:Ju803 yrkande 5 och 1990/91:Ju821 yrkandena 4 och 5,res. 13 (m)res. 14 (fp)res. 15 (c)24. beträffande krav på villkorligt frigivnaatt avslår motion 1990/91:Ju803 yrkande 6,25. beträffande återkallelse av passatt avslår motion 1990/91:Ju837,26. beträffande övergångshem inom kriminalvårdenatt avslår motion 1990/91:Ju501,27. beträffande platser för eftervårdatt avslår motion 1990/91:Ju821 yrkande 47,28. beträffande anslag till frivårdenatt med avslag på motionerna 1990/91:Ju821 yrkande51 och 1990/91:Ju835 yrkande 7 samt med bifall till regeringensförslag till Frivården för /92 anvisar ettförslagsanslag på 324368000kr.,res. 16 (c)res. 17 (v)29. beträffande frivårdens arbetsuppgifter m.m.att avslår motionerna 1990/91:Ju803 yrkandena 12 och13 samt 1990/91:Ju821 yrkande 50,res. 18 (fp, c)30. beträffande anslag till maskin- och verktygsutrustningm.m.att med bifall till regeringens förslag tillMaskin- och verktygsutrustning m.m. för /92anvisar ett reservationsanslag på 20000000kr.,31. beträffande anslag till utrustning för kriminalvårdenatt med bifall till regeringens förslag tillUtrustning för kriminalvården för /92 anvisarett reservationsanslag på ,32. beträffande bevakning i anstaltatt avslår motionerna 1990/91:Ju802 yrkande 16 och1990/91:Ju821 yrkande 49,res. 19 (m, c)33. beträffande anslag till utbildning av personal m.fl.att med bifall till regeringens förslag tillUtbildning av personal m.fl. för /92 anvisarett reservationsanslag på ,34. beträffande villkorligt fängelse i stället förvillkorlig domatt avslår motionerna 1990/91:Ju802 yrkande 10 och1990/91:Ju803 yrkande 8,res. 20 (m)res. 21 (fp, c)35. beträffande villkorligt fängelse vid kontraktsvårdatt avslår motion 1990/91:Ju803 yrkande 7,res. 22 (fp, c, v)36. beträffande villkorligt fängelse vid samhällstjänstatt avslår motion 1990/91:Ju627 i denna del,res. 23 (m)37. beträffande samhällstjänst i hela landetatt avslår motion 1990/91:Ju627 i denna del och1990/91:Ju821 yrkande 12,res. 24 (m, fp, c)38. beträffande samhällstjänst för ungaatt avslår motionerna 1990/91:Ju821 yrkande 13,1990/91:Ju823 yrkande 5 och 1990/91:Ju839 yrkande 2,res. 25 (m, fp, c)39. beträffande påföljdssystemets utformning m.m.att avslår motion 1990/91:Ju802 yrkandena 2, 3 och11,res. 26 (m)40. beträffande livstidstraffetatt avslår motion 1990/91:Ju624,res. 27 (v)41. beträffande straffskärpning vid återfallatt avslår motionerna 1990/91:Ju802 yrkande 7,1990/91:Ju804 yrkande 8, 1990/91:Ju821 yrkande 6 och1990/91:Ju823 yrkande 2,res. 28 (m, fp, c)42. beträffande häktning vid kontraktsvårdatt avslår motion 1990/91:Ju703.Stockholm den 12 mars 1991På justitieutskottets vägnarBritta BjelleNärvarande: (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), (),(), () och (). Utvärdering av kriminalvårdsreformen (mom. 1)(), (), (), (), (), () ochBirgit () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Utskottet saknar" och slutar med "härom avstyrks" bort haföljande lydelse:Det har i huvudsak rått politisk enighet om att skallslå vakt om den humana kriminalpolitik som kriminalvårdsreformenvar ett uttryck för. Detta innebär emellertid inte att reformenär utan brister. I likhet med motionärerna kan utskottetkonstatera att utvecklingen i samhället har varit en annan änvad det fanns anledning att planera för vid mitten och slutet av1960-talet när kriminalvårdsreformen utformades. Inte minstnarkotikabrottsligheten och narkotikamissbruket på anstalternahar kommit att försvåra genomförandet av en del av ambitionernai reformen. De ursprungliga målen kan enligt utskottetsuppfattning inte ses som realistiska. En genomgripandeutvärdering av kriminalvårdsreformen bör därför, som framförs imotionerna Ju803 och Ju821, äga rum.Det översynsarbete av kriminalvårdens innehåll ochverksamhetsformer som pågår inom ochutredningsväsendet är mot denna utveckling av värde. Emellertidhar de aktuella frågorna på kriminalvårdens område sådandignitet att en parlamentariskt utsedd utredning bör tillsättasmed uppgift att överväga om de hittillsvarande målen förkriminalvården fortfarande i alla avseenden skall gälla och omde medel som står till förfogande i så fall är de riktiga.Vidare bör övervägas om den s.k. närhetsprincipen skall ha sammastyrande effekt vid placeringen i anstalt som . Dennaprincip har visat sig ha mindre önskvärda sidoeffekter, såsomatt de intagna berövas möjligheterna att ta sig ur ettdestruktivt socialt umgänge. Vidare bör utredningen övervägaformerna för att i större utsträckning än differentiera deintagna med hänsyn framför allt till missbrukssituationen. Härbör särskilt belysas om anstalternas nuvarande utformning ochbyggnadssätt kan vara ett hinder för ett utpräglat sådantdifferentieringssystem och om så befinns vara fallet bör förslaglämnas till en framtida anstaltsorganisation där ett sådantdifferentieringssystem kan fungera. Utredningen bör varaoförhindrad att även i övrigt ta upp och belysa de frågorrörande kriminalvårdens innehåll och utformning som kanaktualiseras under arbetets gång. Vad utskottet nu uttalat medanledning av motionerna Ju803 och Ju821 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande utvärdering av kriminalvårdsreformenatt med anledning av motionerna 1990/91:Ju803yrkande 16 och 1990/91:821 yrkande 57 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.2. Humanisering av kriminalvården (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 7 som börjarmed "Som framgår" och slutar med "behandlade delar" bort haföljande lydelse:Utskottet välkomnar i och för sig det ovannämnda arbetet meden vidareutveckling av innehållet i våra olika påföljder.Emellertid är detta arbete inte tillräckligt.