bet · GE01FiU29 · 1991-04-18 00:00:00 — Detta extra skatteutjämningsbidrag skall utbetalasmed av skattesänkningen ner till . det årskattesänkningen genomförs. Därigenom ger skatteutjämningen ettincitament för lägre skattesatser och minskadeutdebiteringsskillnader mellan olika kommuner.Utskottet tillstyrker motion Fi303 yrkande 9 om bemyndigandeför regeringen att utge kompensation för i form av extraskatteutjämningsbidrag. Kompensationen skall pareraintäktsminskningar till följd av grundavdrag för barn ochslopande av kompensationen för avskaffandet av den kommunalaföretagsbeskattningen. Förändringarna bör träda i kraft den 1januari 1992.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande extra skatteutjämningsbidragatt med bifall till motion 1990/91:Fi303yrkande 9 och med avslag på motion 1990/91:Fi308 samt medanledning av vad som anförs i proposition 1990/91:100 bilaga 9punkt yrkande 1 bemyndigar regeringen att utge kompensationtill kommuner och landsting för i form av extraskatteutjämningsbidrag i enlighet med vad utskottet anfört,16. Allmän skatteutjämningsavgift (mom.8), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Av landets" och på s. 20 slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse:Skatteunderlaget från fysiska personer skall utgöra underlagetför den skattefinansierade delen av den kommunala verksamheten.Rundgång av bidrag och avgifter mellan stat och kommun måste påsikt helt elimineras. Därför skall inte några statliga avgifterpå skatteunderlaget förekomma. Ett system där kommunerna betalarin skattepengar till staten, som i sin tur betalar tillbaka demi form av riktade bidrag, är inte bara opraktiskt utan lederockså till fördyringar och urgröpning av den kommunalasjälvstyrelsen. Skatteutjämningsavgiften bör därför avvecklas isin helhet.Till följd av den tvååriga eftersläpningen avskatteintäkternas utbetalning till kommunerna kommer ökningen avkommunsektorns intäkter att vara särskilt stor . mening bör det utrymme som skapas på detta sätt kommakommuninvånarna till del genom sänkt kommunalskatt. Kommuner somföredrar att inte sänka skatten får betala in motsvarande belopptill staten i skatteavgift. Utskottet tillstyrker med detanförda motionerna Fi303 yrkandena 4 och 6 samt Fi318.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande allmän skatteutjämningsavgiftatt med bifall till motionerna1990/91:Fi303 yrkandena 4 och 6 samt 1990/91:Fi318 och medavslag på motionerna 1990/91:Fi314 yrkande 2 och 1990/91:Fi319avslår det i proposition 1990/91:100 bilaga 9 under littera Fframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1987:560) omskatteutjämningsavgift,17. Allmän skatteutjämningsavgift (mom.8)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 20 sombörjar med "I motion Fi318" och slutar med "av utskottet" bortha följande lydelse:Regeringen föreslår en likviditetsindragning genom entillfällig höjning av skatteutjämningsavgiften med 25 öre.Motivet för indragningen anges vara målsättningen att utjämnaden kommunala inkomstutvecklingen. Enligt utskottets mening ärden föreslagna indragningen dels ett exempel på felaktigbudgetteknik, dels ett angrepp på den kommunala självstyrelsen.Enligt utskottets mening är huvudskälet för indragningen attbalansera ett budgetunderskott med lånade pengar. Utskottet villockså peka på vad som anförs i motion Fi319 (c) om effekterna avden föreslagna avgiftshöjningen för landsting.Med det anförda vill utskottet tillstyrka motionerna Fi314yrkande 2 och Fi319.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande allmän skatteutjämningsavgiftatt med bifall till motionerna1990/91:Fi314 yrkande 2 och 1990/91:Fi319 och med avslag påmotionerna 1990/91:Fi303 yrkandena 4 och 6 och 1990/91:Fi318avslår det i proposition 1990/91:100 bilaga 9 under littera Fframlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1987:560) omskatteutjämningsavgift,18. Särskild skatteutjämningsavgift (mom.9)(), (), (), LarsDe () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet anser" och på s. 22 slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionernaFi303 (m) och Fi309 (fp) att den särskildaskatteutjämningsavgiften bör avvecklas. Det är inte rimligt attkommuner som bedriver en effektiv och mindre kostnadskrävandeverksamhet skall bestraffas av staten. Den särskildaskatteutjämningsavgiften, den s.k. , innebäratt många kommuner påförs en progressiv avgift. Det äremellertid kommunens invånare och skattebetalare, inte kommunen,som betalar den särskilda skatteutjämningsavgiften. Invånare medlåga inkomster i kommuner som drabbas av kandärigenom få betala utgifterna för invånare med höga inkomster iandra kommuner. I är det staten och intekommunen som fastställer kommunalskattenivån. Detta strider motden kommunala självstyrelsen. I några kommuner med hög egenskattekraft och låg utdebitering får kommunerna på marginalenbetala in mer i skatteutjämningsavgifter än man får in ikommunalskatt. Utskottet vill bestämt avvisa ett system medsådana oacceptabla konsekvenser.Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna Fi303 yrkande5 och Fi309 yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande särskild skatteutjämningsavgiftatt med bifall till motionerna1990/91:Fi303 yrkande 5 och 1990/91:Fi309 yrkande 4 samt medavslag på motion 1990/91:Fi314 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,19. Särskild skatteutjämningsavgift (mom.9)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "I motion Fi314 (c)" och på s. 22 slutar med "tillkänna" bort ha följande lydelse:Utskottet vill uppmärksamma vissa effekter av systemet medsärskilda skatteutjämningsavgifter i kombination med ett lagfästkommunalt skattestopp. I några kommuner med hög egen skattekraftoch låg utdebitering får kommunerna på marginalen betala in meri skatteutjämningavgifter än man får in i kommunalskatt vidnuvarande nivå. kan man inte kompensera sig för dennamarginaleffekt genom att höja utdebiteringen. Utskottet finnerdetta förhållande vara helt oacceptabelt. Regeringen bör därförskyndsamt lägga fram förslag till modifieringar. Förändringarbör genomföras senast fr.o.m. . Utskottetyrkar bifall till motion Fi314 yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande särskild skatteutjämningsavgiftatt med bifall till motion 1990/91:Fi314yrkande 4 och med avslag på motionerna 1990/91:Fi303 yrkande 5och 1990/91:Fi309 yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,20. Avräkningsskatt (mom.10)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Enligt utskottets" och på s. 23 slutar med "Fi315(c)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det av grundläggande betydelse attavräkningsförfarandet så långt möjligt är kostnadsneutraltmellan staten och kommunsektorn och att effekterna för deenskilda kommunerna upplevs som rimliga. Det ingår ikommunalekonomiska kommitténs uppgifter att belysa och analyseraeffekterna av skattereformen i samband med att ett nytttransfereringssystem utarbetas. Om kommittén skulle komma attföreslå någon annan form för neutralisering mellan stat ochkommun måste enligt utskottets mening även ett sådant system tahänsyn till att de dynamiska effekterna också kommer kommunernatill del. Tilläggsdirektiv bör därför ges kommittén angåendekommunsektorn och de dynamiska effekterna fr.o.m. år 1994.Utskottet tillstyrker därför motion Fi309 yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande avräkningsskattatt med bifall till motion 1990/91:Fi309yrkande 5 samt med avslag på motionerna 1990/91:Fi307,1990/91:Fi314 yrkande 3 och 1990/91:Fi315 antar det iproposition 1990/91:100 bilaga 9 under littera F framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1990:609) omavräkningsskatt,21. Avräkningsskatt (mom.10)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Enligt utskottets" och på s. 23 slutar med "Fi315(c)" bort ha följande lydelse:Vid den nu genomförda omläggningen av skattesystemet var en avde viktigaste förutsättningarna att de ekonomiska effekternaskall vara neutrala när det gäller utfallet mellan å ena sidanstaten och å andra sida kommuner och landsting. Ett system meds.k. avräkningsskatt har därför konstruerats. Skattens nivå harfastställts i överläggningar mellan parterna.Avräkningsskatten är av generell karaktär, dvs. den drabbaralla kommuner lika. Däremot blir utfallet av skatteomläggningenseffekter väsentligt olika mellan olika kommuner. Det finnsalltså ett klart behov att också indragningen blirdifferentierad. Den varaktigt bästa lösningen vore att regleradetta via det nya skatteutjämningssystemet. Detta låter sig dockinte göra av tidsskäl. Inom den tidsram som kommunalekonomiskakommittén förfogar över hinner inte tillräckliga erfarenhetervinnas. Det är också viktigt att kommittén fullföljer sittarbete inom den tänkta tidsramen. Utskottet förordar därför atten särskild utredare tillkallas med uppgift att analysera ochlägga fram förslag till en differentierad form avavräkningsskatt. Utskottet tillstyrker med det anfördamotionerna Fi307, Fi314 yrkande 3 och Fi315 och avstyrkerpropositionen i här berörd del.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande avräkningsskattatt med bifall till motionerna1990/91:Fi307, 1990/91:Fi314 yrkande 3 och 1990/91:Fi315 samtmed avslag på motion 1990/91:Fi309 yrkande 5 avslår det iproposition 1990/91:100 bilaga 9 under littera F framlagdaförslaget till lag om ändring i lagen (1990:609) omavräkningsskatt och som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,22. Kompensation för avskaffandet av kommunalföretagsbeskattning (mom.11), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 23 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med ". "bort ha följande lydelse:Då den kommunala beskattningsrätten av juridiska personerupphörde var ett av skälen att nå en ökad enkelhet ibeskattningen. Den fulla kompensationen som från början infördesför att täcka inkomstbortfallet har redan reducerats i flerasteg. bör bidraget helt upphöra. Rundgången av bidrag ochavgifter mellan stat och kommun måste undvikas så långt möjligt.Det av moderata samlingspartiet föreslagna systemet, därkommunerna får behålla mer av sitt eget skatteunderlag, gerbättre förutsättningar för kommunerna att fullgöra sinauppgifter.Utskottet avstyrker mot denna bakgrund propositionens förslagi berörd del och tillstyrker motion Fi303 yrkande 7, vilketinnebär att kompensationen för den slopade kommunalaföretagsbeskattningen upphör vid årsskiftet.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande kompensation för avskaffandet av kommunalföretagsbeskattningatt med bifall till motion 1990/91:Fi303yrkande 7 och med avslag på proposition 1990/91:100 bilaga 9punkt till Bidrag till kommunerna med anledning avavskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen /92 under sjunde huvudtiteln anvisar ettförslagsanslag på ,23. Konsekvensanalyser i regeringens propositioner m.m.(mom.12)(), (), (), FilipFridolfsson (m), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Utskottet har" och på s. 24 slutar med "motion Fi301(m)" bort ha följande lydelse:Utskottet har vid tidigare tillfällen framfört krav påkonkreta konsekvensanalyser av de kostnadsövervältringar somsker på kommunerna. Trots detta fortsätter förslag attföreläggas utan att de ekonomiska konsekvensernaredovisas.Enligt utskottets mening är det högst rimligt att regeringenbättre försöker leva upp till de krav som regeringen självställer på de statliga myndigheterna i den s.k.begränsningsförordningen när det gäller konsekvensberäkningar avdessas regelgivning m.m. Det är också angeläget att de allmännadirektiven till kommittéer och särskilda utredare (dir. 1984:5)efterlevs bättre.Utskottet instämmer därför i de synpunkter som framförs imotion Fi301. Vad utskottet anfört om behovet avkostnadsanalyser och konsekvensbeskrivningar i regeringenspropositioner inom för kommunsektorn vitala områden bör avriksdagen ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande konsekvensanalyser i regeringenspropositioner m.m.att med bifall till motion 1990/91:Fi301som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,24. Kommunalskatterna m.m. (mom.15), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 25 sombörjar med "Utskottet delar" och slutar med "2 och 4" bort haföljande lydelse:Utskottet vill för sin del anföra följande. I motion Fi313pekar motionärerna på ett antal för viktigaförhållanden. behöver tillväxt, sänkta skatter ochstörre investeringar. Det är av största betydelse inte endastför utan också för landet i sin helhet. Isammanhanget kan det vara av intresse vad storstadsutredningenanfört: "Åtgärder i syfte att begränsa den ekonomiskaaktiviteten i kan i värsta fall få negativakonsekvenser för våra möjligheter som industrination att följamed i den internationella ekonomiska utvecklingen. "(SOU1990:36)Mot bakgrund av det anförda menar utskottet att inriktningenav politiken bör vara att få ner kommunalskattenivåntill en ur ett europeiskt perspektiv mera rimlig nivå. I detsammanhanget bör även den landstingskommunala beskattningsrättenövervägas. Utskottet tillstyrker motion Fi313 yrkandena 1, 2 och4.dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följandelydelse:15. beträffande kommunalskatterna m.m.att med bifall till motion 1990/91:Fi313yrkandena 1, 2 och 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,25. Kommunalskatterna m.m. (mom.15, motiveringen)och (båda fp) anser att den del avutskottets yttrande på s. 25 som börjar med "Utskottet delar"och slutar med "2 och 4" bort ha följande lydelse:Utskottet delar i väsentliga avseenden vad som i motion Fi313sägs om regionala löneskatter, arbetsplatsskatter och andraliknande åtgärder i syfte att begränsa den ekonomiskaaktiviteten i . Enligt utskottets uppfattningkan sådana åtgärder få negativa effekter för såväl regionen somför landet i dess helhet. Utskottet anser också attskattetrycket successivt bör sänkas. Det fattadeprincipbeslutet om en sänkning av utdebiteringen i Stockholmskommun är ett steg i rätt riktning. Motionärerna framför dockäven vissa förslag som utskottet tar avstånd ifrån, t.ex.avskaffande av landstingsskatten. Utskottet avstyrker därförmotion Fi313 (m) yrkandena 1, 2 och 4.26. Utvidgning av den kommunala beskattningsrätten (mom.16)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 25 sombörjar med "Utskottet vill" och slutar med "avstyrks därför"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att kommunerna måste få utvidgadbeskattningsrätt. Som skäl kan bl.a. anges att kommunerna blivitav med sin beskattningsrätt både vad gäller juridiska personeroch vad gäller schablontaxeringen m.m. av fastigheter.Samtidigt har kommunerna stora kostnader för de miljöproblem somindustrierna förorsakar. Utskottet anser mot bakgrund av detanförda att en översyn bör göras av den kommunalabeskattningsrätten och tillstyrker därför motion Fi320 yrkande1.dels att utskottets hemställan under 16 bort ha följandelydelse:16. beträffande utvidgning av den kommunalabeskattningsrättenatt med bifall till motion 1990/91:Fi320yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,27. Mervärdeskatt och kommunala entreprenader (mom.17), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 26 sombörjar med "Enligt vad" och slutar med "yrkande 5" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att de förhållanden som tas upp i motion Fi504bör övervägas ytterligare. Det är angeläget att så långt som detär praktiskt möjligt åstadkomma konkurrensneutralitet mellanprivat och offentlig verksamhet. Statsbidraget måste utformas påett sätt som gör detta möjligt. Regeringen bör därför återkommamed förslag i denna fråga som skapar den konkurrensneutralitetsom utskottet här efterlyser. Vad utskottet anfört bör avriksdagen ges regeringen till känna. Utskottet tillstyrkermotion Fi504 yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 17 bort ha följandelydelse:17. beträffande mervärdeskatt och kommunala entreprenaderatt med bifall till motion 1990/91:Fi504yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,Särskilt yttrandeExtra skatteutjämningsbidrag (mom.6)() anför:I likhet med vad som anförs i motion Fi308 anser miljöpartietde gröna att de kustkommuner som berörs av nedsmutsningen frånNordsjön skall erhålla hjälp. Städningen av stränderna medförofta stora kostnader och flertalet berörda kommuner är små ochekonomiskt svaga. Dessa förhållanden bör därför noggrantövervägas i samband med ansökningar om extraskatteutjämningsbidrag. de gröna vill isammanhanget också understryka att de problem som på detta sättdrabbar lokalsamhället knappast alls kan påverkas på kommunalnivå. Det borde därför vara en nationell angelägenhet att hjälpade aktuella kommunerna.Propositionens lagförslagBilaga1Förslag tillLag om ändring i lagen (1987:560) om skatteutjämningsavgift2Förslag tillLag om ändring i lagen (1990:609) om avräkningsskattInnehållSammanfattning1Inledning2Propositionens förslag 2Motionsyrkandena3Utskottet8Inriktningen av den kommunala ekonomin8Begränsningar i den kommunala utdebiteringen11Den kommunalekonomiska kommittén12Statsbidragen till kommunsektorn13Det kommunala skatteutjämningssystemet16Extra skatteutjämningsbidrag17Anslag till skatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m.18Allmän skatteutjämningsavgift18Särskild skatteutjämningsavgift20Avräkningsskatt22Kompensation för avskaffandet av kommunalföretagsbeskattning23Övriga kommunalekonomiska frågor23Konsekvensanalyser i regeringens propositioner m.m.23Minskning av kostnader för upplåning24Återförande av skatt24Kommunalskatterna m.m.25Utvidgning av den kommunala beskattningsrätten25Mervärdeskatt och kommunala entreprenader25Övriga förslag i propositionen26Hemställan26Reservationer1. Inriktningen av den kommunala ekonomin (mom.1) (m)302. Inriktningen av den kommunala ekonomin (mom.1) (fp)313. Inriktningen av den kommunala ekonomin (mom.1) (c)334. Inriktningen av den kommunala ekonomin (mom.1) (v)345. Begränsningar i den kommunala utdebiteringen (mom.2)(m,fp)356. Begränsningar i den kommunala utdebiteringen (mom.2)(v,mp)367. Den kommunalekonomiska kommittén (mom.3) (fp)368. Den kommunalekonomiska kommittén (mom.3) (v)379. Statsbidragen till kommunsektorn (mom.4) (m)3710. Statsbidragen till kommunsektorn (mom.4) (fp)3911. Statsbidragen till kommunsektorn (mom.4) (v)3912. Det kommunala skatteutjämningssystemet (mom.5) (m)4013. Det kommunala skatteutjämningssystemet (mom.5) (c)4114. Det kommunala skatteutjämningssystemet (mom.5,motiveringen) (fp)4115. Extra skatteutjämningsbidrag (mom.6) (m)4116. Allmän skatteutjämningsavgift (mom.8) (m)4217. Allmän skatteutjämningsavgift (mom.8) (c)4318. Särskild skatteutjämningsavgift (mom.9) (m,fp)4319. Särskild skatteutjämningsavgift (mom.9) (c,mp)4420. Avräkningsskatt (mom.10) (fp)4421. Avräkningsskatt (mom.10) (c)4522. Kompensation för avskaffandet av kommunalföretagsbeskattning (mom.11) (m)4623. Konsekvensanalyser i regeringens propositioner m.m.(mom.12) (m,fp,c,mp)4624. Kommunalskatterna m.m. (mom.15) (m)4725. Kommunalskatterna m.m. (mom.15, motiveringen) (fp)4826. Utvidgning av den kommunala beskattningsrätten (mom.16)(mp)4827. Mervärdeskatt och kommunala entreprenader (mom.17)(m)48Särskilt yttrandeExtra skatteutjämningsbidrag (mom.6) (mp)49BilagaPropositionens lagförslag50