bet · GE01FiU30 · 1991-05-30 00:00:00 — Detbör ankomma på regeringen att utarbeta lagförslag av deninnebörden att även serveringstjänster omfattas av sammamervärdeskatt som mat, dvs. I så måtto biträds motionernaFi40 (m) yrkande 1 såvitt nu är i fråga och Fi39 (mp).Vad i övrigt gäller turistnäringen anser utskottet att det ärviktigt att värna om turismen och att det inte kan uteslutas attdet kan behövas åtgärder av något slag för att hjälpa densvenska turistnäringen ur nuvarande besvärliga situation. Iannat sammanhang har föreslagit inskränkningar iföretagens rätt att göra avdrag för kurs- ochkonferensverksamhet utom landet. En sådan ordning tillämpast.ex. Denna åtgärd skulle leda till positivaeffekter för den svenska hotell- och turistnäringen. , som har fått i uppdrag att följa utvecklingen, harnyligen avlämnat en delrapport med vissa förslag, och dennarapport kommer senare att följas av flera. Beredningen av dessaförslag bör avvaktas innan ställning tas till eventuellaåtgärder på området. Någon åtgärd av med anledning avmotion Fi40 (m) yrkande 1 såvitt nu är i fråga är inteerforderlig utan motionen avstyrks i denna del.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande sänkt mervärdeskatt på livsmedel ochserveringstjänster m.m.att med bifall till motionerna 1990/91:Fi38 yrkande8 och 1990/91:Fi62 yrkandena 3--5 samt med anledning avmotionerna 1990/91:Fi39 yrkandena 5 och 6, 1990/91:Fi47yrkandena 1--4 och 1990/91:Fi62 yrkandena 2 och 6 samt medavslag på motionerna 1990/91:Fi40 och 1990/91:Fi49 yrkande 1dels antar följande förslag till lag om ändring i lagen(1968:430) om mervärdeskatt och lag om upphävande av lagen(1990:591) om upphävande av lagen (1941:251) om särskildvaruskatt,Förslag tillLag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskattHärigenom föreskrivs att 13§ lagen (1968:430) ommervärdeskatt skall ha följande lydelse:Nuvarande lydelse Reservanternas förslag 13§Skatten utgår med 23,46 Skatten utgår med 25procent av procent avbeskattningsvärdet. Skatten utgår dock av beskattningsvärdet beträffande livsmedel och livsmedelstillsatser enligt livsmedelslagen (1971:511) med undantag för dels dryckesvaror som omfattas av lagen (1977:306) om dryckesskatt, dels varor som omfattas av lagen (1961:394) om tobaksskatt.Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992.Förslag tillLag om upphävande av lagen (1990:591) om upphävande av lagen(1941:251) om särskild varuskattHärigenom föreskrivs att lagen (1990:591) om upphävande avlagen (1941:251) om särskild varuskatt skall upphöra att gällavid utgången av juni 1991.Denna lag träder i kraft den 20 juni 1991.dels hos regeringen begär förslag om en sådan ändring ilagen (1941:251) om särskild varuskatt att kemisk-tekniskapreparat undantas från beskattningsunderlaget somdetta i övrigt breddas i enlighet med vad utskottet anfört,dels hos regeringen begär förslag om en sådan ändringi lagen (1968:430) om mervärdeskatt m.fl. författningar att frånden kollektivtrafik helt undantas frånmervärdeskatt samt att mervärdeskatten för serveringstjänsterutgår av beskattningsvärdet,17. Mervärdeskattens nivå och utformning (mom.9)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 67 sombörjar med "I några motioner" och slutar med "Fi62 (c) yrkande1" bort ha följande lydelse:Som anförts i motion Fi49 (m) bör en successiv sänkning avmervärdeskatten vara ett led i den nödvändiga sänkningen av dettotala skattetrycket i . Skattetrycket måste begränsasför att man skall få ökad frihet för medborgarna, bättresamhällsekonomisk effektivitet och högre tillväxttakt. Detkommer också att bli nödvändigt för att genomföra enharmonisering av skattereglerna med vad som kommer att gällainom EG. Det gäller bl.a. mervärdeskatten, som successivt börsänkas från dagens till cirka 18--. En sådan sänkningkommer dessutom att bidra till att inflationstakten dämpas.Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi49 (m) yrkande2 och avstyrker motionerna Fi37 (c) yrkande 6 och Fi62 (c)yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande mervärdeskattens nivå och utformning iframtidenatt med bifall till motion 1990/91:Fi49 yrkande 2och med avslag på motionerna 1990/91:Fi37 yrkande 6 och1990/91:Fi62 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om en successiv sänkning avmervärdeskatten,18. Mervärdeskattens nivå och utformning (mom.9)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 67 sombörjar med "I några motioner" och slutar med "Fi62 (c) yrkande1" bort ha följande lydelse:De flesta länder i har differentieradmervärdeskatt med lägre skatt på bl.a. livsmedel. EG arbetar förnärvarande med att harmonisera mervärdeskatten mellanmedlemsländerna. Flera modeller för utformningen av reglerna hardiskuterats. Det torde dock vara klart att EG även ifortsättningen kommer att ha ett system med differentierad momsoch lägre skattesats på nödvändig konsumtion såsom livsmedel.Oavsett frågan om svenskt EG-medlemskap kommer den europeiskaintegrationsprocessen med bl.a. en fri varuhandel att leda tillatt måste nedbringa skillnader i mervärdeskatteuttag iförhållande till de länder som omfattas av denna friavaruhandel. Det innebär såväl differentierad moms som sänktgenerell skattesats.Utskottet anser att denna harmonisering bör starta medinförande av differentierad moms med sänkt skatt på mat ochboende samt slopad moms på persontransporter. Turistmomsen måsteockså sänkas bl.a. för att förbättra bytesbalansen och förbättramöjligheten till arbetstillfällen i glesbygd.Centern har under en följd av år drivit frågan om sänktmatmoms. Bland annat i samband med (SOU 1989:35) har partiet reserverat sig för detta. Ijanuari lade partiet fram ett komplett lagförslag inklusiveförslag till finansiering. Enligt detta skall matmomsen sänkastill ett pålägg på och finansiering ske bl.a. genom attden generella momsen ligger kvar på 25 %.Det är med tillfredsställelse utskottet nu konstaterar attcenterns principförslag om differentierad moms med sänkt skattpå bl.a. mat nu stöds av flera partier i . Utskottetbetonar att differentierad mervärdeskatt med lägre skatt pånödvändig konsumtion som mat och boende framför allt har enfördelningspolitisk grund. Genomförande av en sådan reform harökat i betydelse efter skatteomläggningen, vars finansieringtill dominerande del består av höjd och breddad mervärdeskattsom drabbar låginkomsttagare hårdast. Orsaken till detta är attlåginkomsttagare utnyttjar en större andel av den disponiblainkomsten till nödvändig konsumtion än vad höginkomsttagare gör.Genom en differentierad mervärdeskatt med sänkt skatt på sådankonsumtion åstadkoms därmed goda fördelningspolitiska effekter.Utskottet instämmer vidare i värdering atträttvis fördelning är ett grundläggande samhällsmål. att utskottet, liksom , förordar att skatt tas utefter bärkraft. Denna princip måste enligt utskottet nogabeaktas när det gäller frågan om mervärdeskattens framtida nivåoch utformning.Utskottet biträder med det anförda motionerna Fi37 (c) yrkande6 och Fi62 (c) yrkande 1. Motion Fi49 yrkande 2 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följandelydelse:9. beträffande mervärdeskattens nivå och utformning iframtidenatt med bifall till motionerna 1990/91:Fi37 yrkande6 och 1990/91:Fi62 yrkande 1 och med avslag på motion1990/91:Fi49 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om en harmonisering av det svenskamervärdeskattesystemet till EGs differentieradekategoriindelning,19. Arbetsskadeförsäkringen (mom.10)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 67 sombörjar med "anser" och slutar med "Fi38yrkande 2" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med motionärerna i motionFi38 (v) yrkande 2 att några försämringar inte skall genomförasi arbetsskadeförsäkringen. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande arbetsskadeförsäkringenatt med bifall till motion 1990/91:Fi38 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omatt inga försämringar skall genomföras iarbetsskadeförsäkringen,20. Arbetsskadeförsäkringen (mom. 10, motiveringen)(), (), (),() och () anser att den del avutskottets yttrande på s. 67 som börjar med "Finansutskottetanser" och slutar med "Fi38 yrkande 2" bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser att arbetsskadeförsäkringen måstesamordnas med sjukförsäkringen. För att fullgod ersättning skallutgå vid arbetsskada/olycksfall bör därutöver en obligatoriskprivat ansvarsförsäkring införas för arbetsgivarna varvidavgiftsuttaget skall stå i relation till det förväntadeskadeutfallet. En på detta sätt reformerad arbetsskadeförsäkringskulle ge fördelar för såväl den enskilde arbetstagaren som församhället genom en bättre arbetsmiljö och därmed minskadfrånvaro och minskade arbetsskador.Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi 38 (v)yrkande2.21. Konkurrenslagstiftning (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 67 sombörjar med "avser" och slutar med "yrkande4" bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion Fi39 (mp) förutsätter fungerandemarknader konkurrens på lika villkor. Inom många områden ärkonkurrensen mycket dålig. Det är exempelvis uppenbart attprisstegringarna för delar av livsmedelssortimentet stigitbetydligt snabbare än för hela livsmedelsområdet. Det är främstde varor som faller inom bondekooperationen och vilka harvarit inom regleringssystemet som har stigit snabbast i pris.Bondekooperationen har i många fall praktiskt tagetmonopolställning på viktiga delar av livsmedelsproduktionen. Denbristande konkurrensen har lett till en stark koncentration inomförädlingsindustrin till ett fåtal produktionsställen. Det hardärför uppstått en situation som leder till ett omfattande ochresursslösande transportarbete som strider mot det som måstevara ett grundläggande mål, nämligen att minska resursslöseriet.Koncentrationen inom dagligvaruhandeln är mycket stor. Treföretagsgrupper står för av försäljningen. Det finnssäkert få länder där man skulle acceptera en sådanmaktkoncentration över människors vardag som i Sverige.Byggvarubranschen är ännu ett område som kännetecknas avkoncentration och stela konkurrensförhållanden.Sammanfattningsvis konstaterar utskottet att viktiga delar avvårt vardagsliv styrs av ett fåtal stora ägargrupper utantillräcklig konkurrens. Det driver upp kostnaderna förmedborgarna, och inom näringarna finns små incitament till attordna tillverkningsförhållanden och distribution på ettresurssnålt sätt.Enligt utskottets mening finns det all anledning attregeringen kommer med förslag som kan förändra ochförbättra konkurrensförhållandena i ovan nämnda och andrabranscher. Konkurrenslagstiftningen måste förbättras.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi39 (mp) yrkande4.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följandelydelse:11. beträffande konkurrenslagstiftningatt med bifall till motion 1990/91:Fi39 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omen förbättrad konkurrenslagstiftning,22. Turistnäringen (mom.12)Under förutsättning av bifall till utskottets förslag undermom. 8Anne (), (), (), FilipFridolfsson (m), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 68 sombörjar med "I likhet med" och slutar med "motion Fi46 (s)" bortha följande lydelse:SINDs utredningsresultat liksom andra studier avseendeturistnäringen visar att tidigare framförda farhågor ombranschens utveckling måste tas på allvar. Turistnäringen verkari internationell konkurrens, och skatter och andra kostnader ärbetydligt lägre i andra länder. Utskottet ser med oro på dennautveckling och vill understryka det angelägna i att åtgärdervidtas för att komma till rätta med problemen. I detta syfte börregeringen återkomma till med förslag till sänktmervärdeskatt för turistnäringen.Vad utskottet här anfört med anledning av motion Fi46 (s) börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande turistnäringenatt med anledning av motion 1990/91:Fi46 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om förslagtill sänkt mervärdeskatt för turistnäringen,23. Entreprenörskap (mom. 13)(), (), (),() och () anser:dels att den del av utskottets yttrande som på s. 68börjar med "och" och på s. 69 slutar med"motion Fi66 (c)" bort ha följande lydelse:Entreprenörskapet är grunden för ett levande näringsliv. Närentreprenörens villkor är goda ökar mångfalden ochflexibiliteten i både privat och offentlig verksamhet. Generelltfinns det emellertid fog för påståendet att entreprenörskap ochnytänkande inte premieras , vare sig i offentliga sektorneller i näringslivet. Skälen för detta kan vara antingennärvaron av skadliga eller frånvaron av nödvändiga regler. Inäringslivet förhindras fri konkurrens genom regler som gällert.ex. livsmedelssektorn och byggsektorn. Frånvaron av en rimligoch effektiv konkurrenslagstiftning framstår som en brist. Denoffentliga sektorn utmärks inte heller av konkurrens. Gällandelagar och regelverk måste ses över.Skattesystemets utformning är av avgörande betydelse för attskapa goda förutsättningar för entreprenörer. Som utskottet serdet är, som också framhålls i motion Fi66 (c),beskattningsreglerna utformade så att de hämmarmöjligheterna att med billigt eget kapital utveckla och förnyaett företag. I stället avskattas de små företagen sitt arbetandekapital. Det är därför nödvändigt att slopa beskattningen av detarbetande kapitalet och överväga den teknik som kallas särskildredovisningsmetod. Dessutom bör arvs- och gåvoskattereglernaändras så att företag kan ärvas eller tas över av personer medförståelse för den bedrivna verksamheten.Vad utskottet här anfört om förändringar av lagar ochregelverk i skattesystemet för att skapa bättre förutsättningarför entreprenörer bör av ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande entreprenörskapatt med anledning av motion 1990/91:Fi66 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,24. Entreprenörskap (mom. 13)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 68börjar med "och" och på s. 69 slutar med"motion Fi66 (c)" bort ha följande lydelse:Entreprenörskapet är grunden för ett levande näringsliv. Närentreprenörens villkor är goda ökar mångfalden ochflexibiliteten i både privat och offentlig verksamhet. Generelltfinns det emellertid fog för påståendet att entreprenörskap ochnytänkande inte premieras , vare sig i offentliga sektorneller i näringslivet. Skälen för detta kan vara antingennärvaron av skadliga eller frånvaron av nödvändiga regler. Inäringslivet förhindras fri konkurrens genom regler som gällert.ex. livsmedelssektorn och byggsektorn. Därtill förhindraskonkurrensen genom en obegränsad fusionsiver på grund avfrånvaron av en rimlig och effektiv konkurrenslagstiftning. Denoffentliga sektorn har tidigare inte varit utsatt för någonspeciellt omfattande konkurrens. De skyddande reglerna hardärmed hämmat en god utveckling och också bidragit till en formav "fusionsiver" även inom denna sektor. Gällande lagar ochregelverk måste därför ses över.Skattesystemets utformning är av avgörande betydelse för attskapa goda förutsättningar för entreprenörer. Som utskottet serdet är, som också framhålls i motion Fi66 (c),beskattningsreglerna utformade så att de hämmarmöjligheterna att med billigt eget kapital utveckla och förnyaett företag. I stället avskattas de små företagen sitt arbetandekapital. Det är därför nödvändigt att slopa beskattningen av detarbetande kapitalet och införa den teknik som kallas särskildredovisningsmetod. För att möjliggöra en god tillgång tillkapital vid nystartandet av företag behövs vidare bådekvittningsmöjligheter , då nya företagerfarenhetsmässigt blivit mera självgående, och möjligheter tillskattefritt sparande för nyetablering. Dessutom bör arvs- ochgåvoskattereglerna ändras så att företag kan ärvas eller tasöver av personer med förståelse för den bedrivna verksamheten.Vad utskottet här anfört om förändringar av lagar ochregelverk i skattesystemet för att skapa bättre förutsättningarför entreprenörer bör av ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande entreprenörskapatt med anledning av motion 1990/91:Fi66 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,25. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.14)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 69börjar med rubriken och på s. 75 slutar med"reviderade finansplanen" bort ha följande lydelse:Principer för budgetpolitikenI motionerna Fi36 (m, fp) och Fi37 (c) föreslås allmännariktlinjer för budgetregleringen.Motion Fi36 (m, fp) innehåller inte något konkretbudgetalternativ eftersom partierna tidigare ipartimotioner och reservationer lagt fram sina alternativ tillregeringens budgetproposition. Förslagen i dessa alternativ haremellertid avslagits av majoritet, varför partiernainte finner det meningsfullt att upprepa dem.Motion Fi37 (c) följer dock upp partiets tidigare i sambandmed budgetpropositionen redovisade alternativ till regeringensbudget och partiets därefter framlagda förslag medbudgetkonsekvenser. I motion Fi37 läggs därmed framcenterpartiets alternativ till slutlig reglering avstatsbudgeten för /92.Från att regeringen så sent som i samband medbudgetpropositionen redovisat en bedömning om ett svagt positivtbudgetsaldo nästa budgetår, redovisas nu ett beräknat underskottpå . Innevarande budgetår väntasunderskottet bli närmare 20 miljarder kronor.Utvecklingen har kunnat följas i löpande rapporter frånriksrevisionsverket. Enligt utskottet borde regeringen haförutsett utvecklingen tidigare och föreslagit motåtgärder.Tvärtom släpper man nu i väg saldot mot stora underskott.Ser man till den underliggande budgetutvecklingen blirbudgetunderskottet ännu större -- enligt regeringens bedömningarnära nästa budgetår. I stället för att läggafram förslag till permanenta budgetförstärkningar har regeringengått in med stora engångsförstärkningar, bl.a. genomindragningar från fonder utanför statsbudgeten. Detta hartidigare i begränsad skala tillämpats i andra partiersbudgetalternativ, vilket då häftigt kritiserats av regeringen.Nu tillämpar regeringen detta förfarande själv som manfrångått tidigare besparingsförslag, bl.a. samordningen av sjuk-och arbetsskadeförsäkringen, vilka skulle ha givit permanentabudgetförstärkningar.Enligt kompletteringspropositionens långtidsbudget skulleunderskottet stiga mycket snabbt. , från /90 till prognosen för /93, skullebudgetsaldot förändras från ett överskott på 3,4 miljarderkronor till ett underskott på . Åren efter1992/93 väntas visserligen underskotten åter avta, men dettabygger på förutsättningen att den svenska ekonomin då börjatutvecklas i enlighet med regeringens förväntningar. tidigare anfört framstår regeringens framtidsbedömningsom alltför optimistisk.Den samlade offentliga sektorns finansiella sparande förblirdock positivt. Inom socialförsäkringssektorn liggersparandeöverskottet kvar både år1991 och . Till den del detta inte motsvaras avunderskott i statsbudgeten samt hos kommuner och landsting utgördet -- i synnerhet i nuvarande ekonomiska situation -- ettutslag av den högskattepolitik som ter sig naturlig frånsocialdemokratisk utgångspunkt.För att få ned inflationen och skapa underlag för hållbartillväxt måste budgetpolitiken hållas stram. Statsbudgeten bör inormalläget vara balanserad och summan av förändringar i denoffentliga ekonomin finanspolitiskt neutral. Den viktigasteuppgiften blir att få till stånd nödvändiga strukturellaförändringar i ekonomin.Budgetpolitiken bör således i princip inte utgöra ett medel iden kortsiktiga stabiliseringspolitiken. Såväl praktiskaerfarenheter som ekonomisk forskning visar på svårigheten attnumera via variationer i statens utgifter eller inkomster styrakonjunkturutvecklingen. Den s.k. aktiva konjunkturpolitiken hargenomgående använt omväxlande ökade utgifter (i nedgångstider)och höjda skatter (i överhettningslägen) som instrument. Istället för en stabilisering av konjunkturutvecklingen haremellertid den främsta effekten blivit att grundläggandestrukturfel förvärrats genom en ökande andel offentliga utgifteroch stigande skattetryck.Budgetpolitiken måste tvärtom inriktas på kontinuerligtminskande utgifter och skatter. Utskottet ser det som heltnödvändigt att den fortgående skärpningen av skatteuttaget brytsoch omvandlas till sin motsats, nämligen en successiv sänkning.Detta ställer i sin tur krav på minskande utgifter, t.ex. inomsjuk- och arbetsskadeförsäkringen, samt derationaliseringsvinster som står att finna i bl.a. enavreglering av den offentliga verksamheten. Med dennauppläggning av finanspolitiken underlättas också den kamp motinflationen som blir allt viktigare i ett därväxelkurserna ligger fast och där människor, varor, tjänster ochkapital rör sig fritt över gränserna.Utskottet tillstyrker med det anförda de riktlinjer förbudgetpolitiken som föreslås i motion Fi36 (m, fp) yrkande 2.Denna inriktning har vissa likheter med vad som föreslås imotion Fi37 (c) yrkande 2, men den avviker påtagligt från deninriktning som förordas i motionerna Fi38 (v) yrkande 7 och Fi39(mp) yrkande 2. Dessa motioner avstyrks därför av utskottet.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande de allmänna riktlinjerna förbudgetregleringenatt med avslag på regeringens förslag i proposition1990/91:150 bilaga I:1 mom. 2 och motionerna 1990/91:Fi38yrkande 7 och 1990/91:Fi39 yrkande 2 samt med anledning avmotion 1990/91:Fi37 yrkande 2 godkänner vad som förordas imotion 1990/91:Fi36 yrkande 2 samt som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,26. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.14)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 69börjar med rubriken och på s. 75 slutar med"reviderade finansplanen" bort ha följande lydelse:Principer för budgetpolitikenI motionerna Fi36 (m, fp) och Fi37 (c) föreslås -- -- --(=hela reservation 25 utom sista stycket) -- -- -- varor,tjänster och kapital rör sig fritt över gränserna.Centerns budgetalternativCenterpartiet framhåller i sin motion Fi37 att dessbudgetalternativ är stramt och att det ger ett 2,2 miljarderkronor bättre budgetsaldo än regeringens. Av överskottet hänförsig till engångsförstärkningar och krav påökade inleveranser från myndigheter.Ett framträdande inslag i det budgetalternativ sommotionärerna förespråkar för /92 är kravet påsänkt moms på mat. Mervärdeskattepåslaget skall fr.o.m. 1992sänkas till 13,på alla former av livsmedel, dock inte påsprit, vin och starköl. Till en del skall omläggningenfinansieras genom att den tillfälliga momshöjningen blirbestående även efter 1991 och genom att punktskatterna på bl.a.choklad och konfektyr inte avvecklas enligt tidigare beslut utantvärtom utvidgas till att omfatta sådana produkter somjordnötter och chips samt dessutom höjs så att den sänktamervärdeskatten på dessa varor kompenseras av höjdapunktskatter. Nuvarande punktskatter gäller till utgången av1992. vill också helt avveckla mervärdeskatten påpersontransporter samt nästan halvera skatteuttaget på bl.a.serverings- och hotelltjänster. Vidare skallmervärdebeskattningen av energi slopas och ersättas avpunktskatter.Schablonavdraget föreslås bli halverat till . ochskattereduktionen för fackföreningsavgifter slopad.