bet · GE01NU23 · 1991-03-05 00:00:00 — 1990/91NU23ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1990/91:100 bilaga 14 (industridepartementet) punkternaD 1--D 5, som gäller anslag till geologiska undersökning (SGU),bergsstaten och (),dels -- helt eller delvis -- elva motioner från allmänna motionstiden ombl.a.resurser för SGU och NSG,,maringeologisk kartering,geovetenskaplig informationsbank,prospekteringsverksamheten,mineraljakt,ändringar i minerallagstiftningen.Utskottet föreslår på eget initiativ ett par redaktionella ändringar i dennya minerallagen (1991:45), vilken träder i kraft den 1 juli 1992.Upplysningar i anslutning till frågan om maringeologisk kartering har införutskottet lämnats av företrädare för industridepartementet och SGU, främststatssekreterare resp. generaldirektör . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag till myndigheterna påmineralområdet. I två motioner (m, fp; m) begärs att resurser skall föras överfrån NSG till SGU för finansiering av . De avstyrks avutskottet men får stöd i en reservation (m, fp, mp). I denna stöds samtidigtkraven i den ena motionen (m, fp) på en motsvarande omfördelning förytterligare resurser till SGUs utökade maringeologiska kartering; krav somockså de avstyrks av utskottet. I det senare avseendet föreligger en separatreservation (c).Mineraljakt är en organiserad pristävling som syftar till att allmänhetenskall stimuleras att söka efter nya fyndigheter av malm m.m. I fem motioner (s,fp, c, v) tas frågan om den framtida finansieringen upp. Utskottet utgår frånatt regeringen prövar möjligheten att bidra till finansieringen av Norrlandsmineraljakt och Bergslagens mineraljakt med regionalpolitiska medel.Övergripande frågor rörande prospekteringsverksamheten har tagits upp i fleramotioner. I en av dessa (m, fp), som berör statens uppgifter på området,förespråkas ett -- inledningsvis statligt -- bolag med uppgift att medverkatill ökad affärsmässighet inom prospekteringen. Motionen avstyrks i denna delmen följs upp i två reservationer (m, fp; mp).Två motioner innehåller yrkanden om minerallagstiftningen. Dessa avstyrks avutskottet. I en reservation begärs att den nya minerallagen inte, som riksdagenhar beslutat, skall träda i kraft utan i stället upphävas.Önskvärda ändringar skulle i stället göras i de nu gällande lagarna på området.Andra reservationer syftar till förbud mot mineralprojekt i vissa naturområden(fp, v, mp; m), avskaffande av systemet med kronoandel i mineralfyndigheter (m,fp; mp) och återinförande av jordägaravgäld (m, fp). I proposition 1990/91:100 bilaga 14 (industridepartementet) framläggerregeringen -- efter föredragning av industriminister -- förslag omanslag under tolfte huvudtiteln för /92 m.m. Under här angivnarubriker föreslås:D 1. geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhetm.m. (s. 65--72)att riksdagen1. godkänner att den huvudsakliga inriktningen för verksamheten inomSveriges geologiska undersöknings och bergsstatens ansvarsområden skall vara ienlighet med vad föredragande statsrådet förordat i avsnittet Förslag,2. till geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhetm.m. för /92 anvisar ett ramanslag på 103379000 kr.D 2. geologiska undersökning: Utrustning(s. 72 f.)att riksdagen1. till geologiska undersökning: Utrustning för /92anvisar ett reservationsanslag på ,2. godkänner de riktlinjer för resurstilldelning för budgetåren 1992/93 och1993/94 som angetts.D 3. geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning (s. )att till geologiska undersökning: Geovetenskapligforskning för /92 anvisar ett reservationsanslag på 4000000kr.D 4. Statens gruvegendom: Prospektering m.m. (s. 74--76)att riksdagen1. bemyndigar regeringen att under /92 ikläda statenekonomisk förpliktelse i samband med nämndens för statens gruvegendomverksamhet som innebär åtaganden [om] högst . för budgetåret1992/93,2. till Statens gruvegendom: Prospektering m.m. för /92anvisar ett reservationsanslag på 56300000 kr.D 5. Statens gruvegendom: m.m. )att till Statens gruvegendom: m.m. /92 anvisar ett förslagsanslag på7481000kr. De motioner som behandlas här är följande:1990/91:N205 av m.fl. (fp) vari -- med motivering i motion1990/91:Jo705 -- yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagändringar så att mineralprospektering inte kanförekomma i områden som åtnjuter ett långsiktigt naturskydd.1990/91:N209 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande avprospekteringsavgift.1990/91:N229 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om undersökning av gamlaborrkärnor med ny teknik.1990/91:N239 av () och () vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökadavgiftsfinansiering för SGU,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ensamlad informationsbank för all geoinformation som framställts föranslagsmedel,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om denstatliga prospekteringsverksamheten och NSG,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavskaffande av kronoandelssystemet,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omstärkning av markägarens rätt,6. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om svenskmedverkan i ,7. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökadeanslag till maringeologin,8. till geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhetm.m. för /92 anvisar ett ramanslag på . ienlighet med vad i motionen anförts,9. till Statens gruvegendom: Prospektering m.m. för /92anvisar ett reservationsanslag på . i enlighet med vad imotionen anförts,10. till Statens gruvegendom: m.m. för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på . i enlighet med vad imotionen anförts,11. upphäver den nya minerallagen innan den hinner träda i kraft,12. hos regeringen begär justering av gruvlag och 1974 årsminerallag i enlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:N270 av m.fl. (m) vari yrkas att anslår7000000 kr. till för /92 att finansierasgenom motsvarande reduktion av föreslaget anslag till prospektering, i enlighetmed vad som i motionen anförts.1990/91:N271 av m.fl. (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt organisation ochfinansiering av svensk mineraljakt.1990/91:N272 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna att () omedelbartbör utlokaliseras till Malå.1990/91:N304 av m.fl. (s) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheternatill fortsatt mineraljakt.1990/91:N305 av () vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attinsatserna i prospekteringskedjan måste förskjutas i riktning mot ökadbaskartering, malmgeologisk forskning och utveckling samt basprospektering,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omutlokalisering av NSG och SGU till ,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ommineraljakt,4. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödtill mineraljakt.1990/91:N341 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen1. beslutar att till mineralprospektering anslå ytterligare 15 milj.kr.utöver vad regeringen föreslagit,2. beslutar att ett särskilt program för "mineraljakt" bör genomföras åren1991--1995,3. beslutar att till "mineraljakt" för nästkommande budgetår anslå 0,9milj.kr.,4. hos regeringen begär förslag om åtgärder så att prospekteringsvolymen kanöka i enlighet med vad som anförts i motionen,5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attsärskild uppmärksamhet skall ägnas åt prospekteringsinsatser i stödområdet.1990/91:N342 av () och () vari yrkas attriksdagen1. beslutar om oförändrat statligt stöd till och Bergslagensmineraljakt för /92,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attmineraljakterna skyndsamt bör presentera förslag om framtida organisation ochfinansiering.Uppgifter i anslutning till motionernaMineralråvarukommitténHösten 1989 framlade mineralråvarukommittén sitt betänkande (SOU 1989:92 medrapportdel SOU 1989:93) Prospekteringspolitik. I detta lämnas ett antal förslaginom tre områden, nämligen dels utbildning, forskning och utveckling, delskartering, dels prospektering. En sammanfattning av kommitténs överväganden ochförslag finns återgiven i betänkandet 1989/90:NU31 (s. 5 f.). Vidare har en delav dess rekommendationer redovisats i betänkandet 1990/91:NU7 (s. ).Kommittébetänkandet har remissbehandlats. Regeringen har tillkännagivit sinavsikt att senare lägga fram förslag om den framtida omfattningen ochinriktningen av den statliga prospekteringsverksamheten.Maringeologisk karteringDen systematiska geologiska undersökningsverksamhet som bedrivs vid Sverigesgeologiska undersökning (SGU) avser både landbaserad och maringeologiskkartering. Den senare är inriktad på en kartläggning av den svenskakontinentalsockeln. Denna omfattar av totala areal. av kontinentalsockeln har undersökts. presenterade SGUförslag till utökad maringeologisk kartering som skulle möjliggöra enproduktion av ett kartblad , att jämföra med dittillsvarande ett blad . Härvid förutsatte SGU att karteringen skulle kunna vara slutförd inomen period av . Förslaget innefattade också en bedömning av resursbehovet iform av nytt fartyg, mät- och processeringssystem samt medel för självadriften. beviljade medel om 30 milj.kr. för inköp avfartyget (prop. 1988/89:100 bil. 14, 1988/89:NU21).SGU anskaffade ett begagnat fartyg till ett belopp -- inklusiveombyggnadskostnader men exklusive vissa kostnader för utrustning -- av ca 21milj.kr. ; det tidigare undersökningsfartyget avyttrades. Förutom att kunnaeffektivt bedriva den reguljära maringeologiska karteringen räknar SGU nu medatt kunna konkurrera om förhållandevis stora uppdrag på den öppnamarknaden. Satsningen ger även möjligheter till modellförsök inför SGUseventuella anskaffning av ett generellt geografiskt informationssystem.Våren 1990 behandlade frågan om hur det nyanskaffade fartygetskulle utnyttjas; sade sig utgå från att regeringen skulle återkommamed förslag om hur en utökad maringeologisk kartering skulle kunna genomförasfr.o.m. I ett sådant förslag borde också hänsyn tas tillkostnaderna för det av SGU planerade miljökemiska analysprogrammet. Vidareborde utrymme beredas för undersökningsfartygets driftskostnader /90 (1989/90:NU31 s. 25, rskr. Med anledning av riksdagensuttalande föreslog regeringen att SGU skulle tilldelas ettreservationsanslag på 2,8 milj.kr. för att en snabbare maringeologisk karteringoch ett miljökemiskt program skulle kunna påbörjas redan under budgetåret1990/91. Medlen avsågs vidare täcka fartygets ökade driftskostnader /90. På näringsutskottets hemställan beslutade ienlighet med regeringens förslag (prop. 1990/91:25, 1990/91:NU17 s. 8).MittnordenprojektetSyftet med är att åstadkomma ett modernt geovetenskapligtbasmaterial som grund för prospektering efter och industrimineral samtför fysisk planering, jord- och skogsbruk och geomedicinsk tillämpning.Geologiska, geofysiska och geokemiska metoder kommer härvid till användning.Mittnordenprojektet bedrivs i samarbete mellan , och ochutgör en fortsättning på , som genomfördes åren1980--1987. Geografiskt omfattar projektet området mellan den 66:e och den 63:ebreddgraden, dvs. ungefär mellan ----i norr ochÖstersund--i söder. I området ingår också ochnorra delen av . Projektet beräknas bli genomfört under ensexårsperiod. Kostnaderna för del har beräknats till ca 71 milj.kr.,vilket gör drygt 12 milj.kr. Totalt skulle kostnaderna för dedeltagande länderna uppgå till 180 milj.kr.Frågan om resurser för projektet behandlades av senast våren 1990.Näringsutskottet uttalade därvid (1989/90:NU31 s. 12 f.) liksom tidigare attMittnordenprojektet är ett intressant nordiskt samarbetsprojekt, vars resultatkan komma till nytta inom flera olika samhällsområden. Utskottet vidhöll sinuppfattning att berörda organ och företag, regionalt och lokalt, borde bidratill finansieringen. Därmed tillbakavisades en motion (m) med förslag omfinansiering av projektet genom en nedskärning av NSGs anslag. Motionen fickstöd i en reservation (m). följde utskottet.MineraljaktMineraljakten är en organiserad pristävling med syfte att allmänheten skallstimuleras att -- såsom ett komplement till den yrkesmässiga prospekteringen --söka efter uppslag till förekomster av malm, industrimineral och nyttosten.Enskilda personer kan portofritt skicka in stenprover till enuppsamlingscentral för yrkesmässig bedömning. Mineraljaktsuppslagen kommer oftafrån områden där prospektering inte har bedrivits avprospekteringsorganisationerna. Mineraljakten kan ge upphov till ny industriellverksamhet och bidra till ökad livslängd hos redan etablerad sådan; därutöverkan den ge vissa sysselsättningseffekter. Vidare får deltagarnanaturupplevelser och ökad kännedom om landets geologi. Idén är hämtad frånFinlands "folkmalmsletning". De första tävlingarna i startade år 1967.Utredningen om vissa frågor inom mineralområdet har i betänkandet (Ds I 1986:7)Utveckling av landets organiserade mineraljakter lämnat en närmare redogörelseför verksamheten. är mineraljakten organiserad i tre regionala enheter.Norrlands mineraljakt finansierades fram av Norrlandsfonden.Från år 1988 är den samordnad under huvudmannaskap av länsstyrelserna iVästernorrlands, , och . Budgetåret1990/91 disponeras 1,4 milj.kr., varav 0,9 milj.kr. utgörs av statliga medelfrån industridepartementets anslag D7, Program för utökad prospektering.Detta program avslutades den 1juli 1990. Resterande 0,5 milj.kr. finansierasgenom stöd från länsstyrelser och landsting. Härtill kommer en prissumma avsammanlagt , som bekostas genom bidrag från Norrlandsfonden,länsstyrelserna, kommuner och banker. Enligt en utvärdering av Norrlandsmineraljakt, genomförd av () och publicerad hösten1990, har värden för nästan 1,9 miljarder kronorpåvisats. Kostnaderna beräknas uppgå till 109 milj.kr. Deviktigaste fyndigheterna utgörs av uran, zink och kvartsit.Bergslagens mineraljakt startade med utvecklingsfonden i länsom huvudman. Verksamheten finansieras till hälften med centralt statligt stöd,till hälften med medel från och utvecklingsfonden. Förtreårsperioden --1990 har 5milj.kr. beräknats, varav 2,5 milj.kr. utgörsav centralt statligt stöd. Totalt har mineraljakten i Bergslagen sedan startenår kostat 8milj.kr. Som ett resultat av mineraljakten uppges drygttiotalet lovande uppslag ha kommit fram. Av dessa har fyra fynd letttill exploatering. Enligt en utvärdering genomförd av SGU och redovisad hösten1990 ingår rosa kalcitmarmor, grafit, kalksten och fältspat i fyndigheterna.Värdet av enskilda fyndigheter varierar avsevärt. I enstaka fall uppskattas detill över 100 milj.kr. Administration, provgranskning m.fl. uppgifter beräknasha sysselsatt motsvarande tre årsarbetskrafter.Värmlands mineraljakt, som är den senast tillkomna av de tre organiserade,genomförs separat i regi av i . Ett flertal mindreguldfyndigheter undersöks, varav en beräknas kunna ge en nettovinst på 12milj.kr. Verksamheten vid geologiska undersökning m.m.RiktlinjerI budgetpropositionen (bil. 14 s. 64--73) behandlas verksamheten vid Sverigesgeologiska undersökning (SGU) m.m. SGU är den centrala förvaltningsmyndighetenför frågor om landets geologiska beskaffenhet och mineralhantering. Vidare ärSGU chefsmyndighet för bergsstaten, som är regional förvaltningsmyndighet förfrågor om landets mineralhantering.Regeringen hemställer om godkännande av föreslagna riktlinjer förSveriges geologiska undersökning och bergsstaten. De innefattar bl.a. att densystematiska geologiska undersökningsverksamheten skall prioriteras inom ramenför den anslagsfinansierade verksamheten. För den landbaserade delen av dennaverksamhet skall gälla att skall ha undersökts på ett sådantsätt att geologisk information finns tillgänglig för de av landets ytadär behoven är störst. Som målår för den maringeologiska karteringen anges år2050. Vidare skall ett avgiftssystem för SGUs tjänster införas för finansieringav resursökningar. Bergsstatens verksamhet skall helt finansieras genom degruvrättsliga avgifterna.Regeringen anser (s. 69 f.) att det i huvudsak är en uppgift för samhälletatt tillhandahålla grundläggande geologisk information och att denna verksamhetäven i fortsättningen bör finansieras med anslagsmedel. Kostnader föranpassning, bearbetning och tillhandahållande av viss information bör däremotbetalas av användarna. Det är enligt regeringens uppfattning angeläget attintäktsfinansieringen ökas.Ett uttalande av om att SGU bör tillåtas ta betalt för sinatjänster efter marknadsmässiga principer begärs i motion 1990/91:N239 (m, fp).Motionärerna anser vidare att SGU inte borde behöva inleverera eventuellaöverskott till statskassan. De erinrar om att geologisk kunskap kommer tillallt större användning inom olika samhällsområden som miljö och hälsa, fysiskplanering och markanvändning. En snabbare karteringstakt skulle, menar de,kunna åstadkommas genom ökad avgiftsfinansiering.SGU har i sin treårsplan för perioden /92--1993/94 redovisat (bil. 12)möjligheter för överföring av anslagsfinansierad verksamhet tillavgiftsfinansierad. Sammanfattningsvis anför SGU att det endast marginelltfinns förutsättningar för en sådan åtgärd.Enligt vad utskottet har inhämtat är användarna av SGUs produktion knappastvilliga att genom avgifter finansiera insamlingen av basmaterial. Däremot kanman vara villig att betala för bearbetning av sådant material. SGU utför redani dag sådan bearbetning på uppdragsbasis och myndigheten får förfoga över detbelopp, ca 9 milj.kr. , som inflyter från dennaverksamhet. Priserna sätts av SGU. Den nya avgift som regeringen nu föreslår ärbl.a. avsedd att täcka SGUs kostnader för inköp av -- tidigare kostnadsfria --djupdata från . Det är i huvudsak nyttjanderätten till uppgifterur SGUs databaser som skall avgiftsbeläggas.Av den utredning som har genomförts inom SGU framgår att möjligheterna tillökad finansiering genom avgifter är begränsade. Det kan därför finnas risk atten fullt ut genomförd avgiftsfinansiering skulle innebära att takten ikarteringen blir avsevärt långsammare. Utskottet ansluter sig till vadregeringen har anfört om principerna för finansiering av SGUs olikaverksamheter. Propositionens förslag till riktlinjer tillstyrks, och motion1990/91:N239 (m, fp) avstyrks i berörd del.Anslagsfrågor m.m.I propositionen (s. 70 f.) föreslås till geologisk undersökningsverksamhetm.m. ett ramanslag på drygt 103 milj.kr. för /92. Medlen harberäknats med utgångspunkt i att den regionala systematiska undersökningenskall prioriteras och att planen för utökad maringeologisk kartering skallfullföljas. Regeringen anser att de ökade resurser som krävs för finansieringenav den regionala undersökningen och köp av djupdata bör skapas genom enkombination av förbättrad produktivitet (1,) samt breddat och ökatavgiftsuttag.I två motioner begärs, för att skall kunna realiseras,att SGUs undersökningsverksamhet skall tillföras 7 milj.kr. utöver vadregeringen har förordat. Motionärerna anser att finansieringen kan möjliggörasgenom en motsvarande minskning av anslaget till NSG för prospektering m.m. ena av motionerna förespråkas dessutom att medel från det nyssnämndaanslaget och från NSGs anslag för förvaltning -- sammanlagt 1milj.kr. --omfördelas till SGU för den utökade maringeologiska verksamheten.Utskottet tar inledningsvis upp frågan om , för vilket ensammanfattande redovisning har lämnats i det föregående (s.6). Ipropositionen (s. 71) hänvisas till vad uttalade i ämnet (1988/89:NU21 s. 9 f.). Den svenska finansieringen av projektet borde ske genomatt berörda regionala organ och forskningsorgan omfördelade sina resurser fördeltagande i projektet. Likaså borde kommuner, organisationer och företag kunnabidra till finansieringen. SGU har, enligt vad som sägs i propositionen, interedovisat någon sådan finansiering.Av SGUs anslagsframställning för treårsperioden /92--1993/94 framgår attmyndigheten har förordat ett budgetalternativ som innebär en resursökning medomkring . Bland nya verksamheter som föreslås är , förvilket ca 13,9 milj.kr. för vart och ett av budgetåren begärs.Ett tillkännagivande av om att bör medverka iMittnordenprojektet krävs i motion 1990/91:N239 (m, fp). I samma motion liksomi motion 1990/91:N270 (m) föreslås också att skall anvisa 7 milj.kr.för ändamålet med motsvarande reducering av medel för prospektering m.m.Motionärerna åberopar vad mineralråvarukommittén () har anfört i sittbetänkande (SOU 1989:92) om behovet av kartering för prospektering och finneratt den kartläggning som därvid har förordat överensstämmer med den somMittnordenprojektet avses omfatta.Riksdagen behandlade en motion (m) om medmotsvarande syfte. Det belopp som SGU ansåg erforderligt fördet första projektåret uppgick till 12,5 milj.kr. Utskottet ansåg (1989/90:NU31s. att det knappast lät sig göra att bereda utrymme för nya insatser avdenna omfattning inom NSGs anslag på 49 milj.kr. Vidare anförde utskottet attriksdagen vid behandlingen av den aviserade propositionen om den framtidaprospekteringsverksamheten torde få återkomma till frågan om insatser försådana grundläggande geovetenskapliga undersökningar som Mittnordenprojektetvar ett exempel på. En reservation (m) avgavs till förmån för yrkandet imotionen.Vad gäller frågan om den utökade maringeologiska karteringen framgår av detföregående (s. 5) att SGU -- genom användning av sitt nyinköpta och utrustadefartyg för ändamålet och genom ökade driftsmedel -- avses kunna påskyndakarteringen av den svenska kontinentalsockeln. I den nu framlagda propositionenanmäls att SGU anser att en ökning av anslaget med 6489000kr. /92 är nödvändig för att den plan som har ställt sigbakom skall kunna fullföljas. Enligt regeringens uppfattning bör emellertid denfullt utbyggda karteringen kunna genomföras inom ramen för en höjning avdriftskostnaderna med 4305000 kr.De medel som regeringen har beräknat för den maringeologiska verksamheten ärinte tillräckliga, hävdas det i motion 1990/91:N239 (m, fp). , dåSGU presenterade sin ursprungliga kalkyl, har ytterligare kostnader tillkommit.Dessa har regeringen inte beaktat i sitt förslag, heter det vidare. Således harinte SGUs krav i fråga om kompensation för det miljökemiska analysprogrammet,löneökningar för geovetenskaplig personal, driftkostnader för fartyget m.m.blivit tillgodosedda. Motionärerna begär att skall anvisa1milj.kr. för ändamålet till SGU utöver vad regeringen har föreslagit.I fråga om kan utskottet inte finna att nya skäl haråberopats som motiverar ett ändrat ställningstagande från sida.Projektet är avsett att omfatta en period av . Den av motionärerna nuföreslagna finansieringen gäller endast för nästkommande budgetår; hurprojektet långsiktigt skulle bekostas har inte antytts. Motionerna 1990/91:N239(m, fp) och 1990/91:N270 (m) i berörda delar avstyrks med vad som har sagts.Det har vid behandlingen i utskottet klargjorts att SGUs beräkningar i frågaom medel till den utökade maringeologiska karteringen har ingått i regeringensunderlag vid beredningen av ärendet. Regeringen har emellertid gjort en annanbedömning än SGU när det gäller resursbehovet. Utskottet ansluter sig tillregeringens uppfattning. I den mån ytterligare medel skulle erfordras bör dessakunna erhållas genom omfördelning inom myndigheten. Skulle kapacitet finnas föruppdragsverksamhet för det nyinköpta fartyget har utskottet ingen invändningmot att intäkter från sådan verksamhet bidrar till finansieringen avkarteringsarbetet. Med vad som har anförts avstyrker utskottet motion1990/91:N239 (m, fp) såvitt den gäller maringeologisk kartering.I fråga om verksamheten vid SGU m.m. föreslår regeringen dels ett anslag av10 milj.kr. för utrustning för /92, dels riktlinjer förresurstilldelning för de två därnäst följande budgetåren.