bet · GE01JuU17 · 1991-03-12 00:00:00 — I likhet med motionärerna anser utskottet att detfrån såväl principiella som samhällsekonomiska utgångspunkter äroacceptabelt att en intagen kan avvika från en anstalt.Enligt utskottets uppfattning måste en målsättning såvittgäller bevakningen på anstalterna vara att rymningar förhindras.Regeringen bör därför initiera ytterligare åtgärder och sätta insärskilda resurser så att bevakningsnivån motsvarar dennamålsättning. Vad utskottet nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under punkt 32 bort haföljande lydelse:32. beträffande bevakning i anstaltatt med anledning av motionerna 1990/91:Ju802yrkande 16 och 1990/91:Ju821 yrkande 49 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.20. Villkorligt fängelse i stället för villkorlig dom (mom.34), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "Vad utskottet" och slutar med "villkorlig dom" bortha följande lydelse:När nu utskottet åter har att ta ställning i frågan anserutskottet emellertid att bl.a. utvecklingen av brottslighetenvisat att det är nödvändigt att på ett tydligare sätt markeraatt en villkorlig dom innebär ett villkorat straff. En ordningsom den nuvarande där den villkorliga domen av både allmänhetenoch den dömde ofta uppfattas som ett frikännande är inteacceptabel. Villkorlig dom bör därför bytas ut mot dom påvillkorligt fängelse med innebörd att ett fängelsestraff utdömsmen anstånd med straffverkställigheten medges. Härigenom görsdet klart att fängelsestraffet måste avtjänas vid fortsattmisskötsamhet. Påföljden bör i vissa fall -- där detta bedömsverkningsfullt -- kunna kombineras med övervakning.Regeringen bör få i uppdrag att lägga fram ett förslagmed sådant innehåll för . Detta bör ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under moment 34 bort haföljande lydelse:34. beträffande villkorligt fängelse i stället förvillkorlig domatt med anledning av motionerna 1990/91:Ju802yrkande 10 och 1990/91:Ju803 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.21. Villkorligt fängelse i stället för villkorlig dom (mom.34)(), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "Vad utskottet" och slutar med "villkorlig dom" bortha följande lydelse:När nu utskottet åter har att ta ställning i frågan anserutskottet emellertid att bl.a. utvecklingen av brottslighetenvisat att det är nödvändigt att på ett tydligare sätt markeraatt en villkorlig dom innebär ett villkorat straff. En ordningsom den nuvarande där den villkorliga domen av både allmänhetenoch den dömde ofta uppfattas som ett frikännande är i längdeninte acceptabel. Utskottet är därför inte främmande för tankenatt villkorlig dom byts ut mot villkorligt fängelse. Detta börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan unde moment 34 bort haföljande lydelse:34. beträffande villkorligt fängelse i stället förvillkorlig domatt med anledning av motionerna 1990/91:Ju802yrkande 10 och 1990/91:Ju803 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.22. Villkorligt fängelse vid kontraktsvård (mom. 35)(), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "Det samma gäller" och slutar med "den delen" bort haföljande lydelse:När det gäller frågan om införande av villkorligt fängelse vidkontraktsvård har utskottet emellertid uppfattningen atttiden nu är mogen att pröva en ordning där vissa avfrivårdspåföljderna förenas med ett villkorligt fängelsestraff;i första hand gäller detta kontraktsvård. Genom en sådan ordningframförs ett klart och entydigt budskap att den ådömda påföljdenutgör ett förtroende som visas den dömde och han får en påtagligpåminnelse härom genom det latenta straffhot som det villkorligafängelset innebär. bör just straffhotet kunna utgöraett stöd för den dömde när det gäller att genomföravårdprogrammet.Sammantaget leder det anförda utskottet till att förorda enordning med villkorligt fängelse vid kontraktsvård. Regeringenbör få i uppdrag att lägga fram ett sådant förslag förriksdagen. Detta bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 35 bort haföljande lydelse:35. beträffande villkorligt fängelse vid kontraktsvårdatt med anledning av motion 1990/91:Ju803 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.23. Villkorligt fängelse vid samhällstjänst (mom. 36), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "Utskottet är" och slutar med "Ju627 avstyrks" bortha följande lydelse:När det gäller frågan om införande av villkorligt fängelse vidsamhällstjänst har utskottet emellertid uppfattningen atttiden nu är mogen att pröva en ordning där vissa avfrivårdspåföljderna förenas med ett villkorligt fängelsestraff,och detta bör även gälla försöksverksamheten med samhällstjänst.En sådan kombination föreslog frivårdskommittén i sittbetänkande (SOU 1984:32) Nya alternativ till frihetsstraff.Genom en sådan ordning framförs ett klart och entydigt budskapatt den ådömda påföljden utgör ett förtroende som visas dendömde och han får en påtaglig påminnelse härom genom det latentastraffhot som det villkorliga fängelset innebär. börjust straffhotet kunna utgöra ett stöd för den dömde när detgäller att genomföra samhällstjänsten.Sammantaget leder det anförda utskottet till att förorda enordning med villkorligt fängelse vid samhällstjänst. Regeringenbör få i uppdrag att lägga fram ett lagförslag somtillgodoser utskottets önskemål. Vad utskottet nu anfört bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 36 bort haföljande lydelse:36. beträffande villkorligt fängelse vid samhällstjänstatt med anledning av motion 1990/91:Ju627 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.24. Samhällstjänst i hela landet (mom. 37)(), (), (), (), (), () ochBirgit () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 23 sombörjar med "Såsom tidigare" och slutar med "ifrågavarandemotionsyrkanden" bort ha följande lydelse:I likhet med vad lagrådet uttalade i ovanståendelagstiftningsärende kan utskottet konstatera att det är enallmän rättsgrundsats att lika brott skall föranleda lika straffoch att vissa personer eller persongrupper vidrättstillämpningen inte skall gynnas eller missgynnas. Dessagrundläggande principer om likabehandling inom straffrättentalar enligt utskottets uppfattning för att möjligheten attunder försöksperioden ådömas skyddstillsyn i förening medsamhällstjänst inte bör tillkomma endast lagöverträdare som dömsav vissa tingsrätter. Försöksverksamheten med samhällstjänst bördärför, som framförs i motionerna Ju627 och Ju821, nu utvidgastill att omfatta hela landet. Det får ankomma på regeringen attutarbeta lagförslag med denna inriktning och återkommatill härmed. Vad utskottet nu uttalat bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 37 bort haföljande lydelse:37. beträffande samhällstjänst i hela landetatt med anledning av motion 1990/91:Ju627 i dennadel och 1990/91:Ju821 yrkande 12 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.25. Samhällstjänst för unga (mom. 38)(), (), (), (), (), () ochBirgit () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 23 sombörjar med "När det" och slutar med "fängelse avstyrks" bort haföljande lydelse:När det sedan gäller samhällstjänst för unga anser utskottet,i likhet med vad som framförs i motionerna Ju821 och Ju823, attmöjligheterna att döma till samhällstjänst skall vara större närdet gäller de yngre lagöverträdarna än vad som förordades i detovannämnda lagstiftningsärendet (1989/90:JuU10). Samhällstjänstbör således kunna användas som ett alternativ tillskyddstillsyn, och i synnerhet när det gäller ungdomar mellan 15och bör samhällstjänst kunna komma i fråga, även omalternativet inte är fängelse. Som framförs i motionerna är detframför allt i denna åldersgrupp som behovet av aktivt stöd ochsocial gemenskap är störst och möjligheterna till återanpassningär som bäst. Det bör ankomma på regeringen att beredaoch för framlägga erforderliga ändringar härför ilagen om försöksverksamhet med samhällstjänst. Vad utskottet nuuttalat bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 38 bort haföljande lydelse:38. beträffande samhällstjänst för ungaatt med anledning av motionerna 1990/91:Ju821yrkande 13, 1990/91:Ju823 yrkande 5 och 1990/91:Ju839 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.26. Påföljdssystemets utformning m.m. (mom. 39), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 24 sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "Motionsyrkandetavstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet kan dela uppfattningen att starka skäl talar för enreformering av påföljdssystemet. Det nuvarande systemet byggerpå en sammanblandning av vård och straff som utskottet anserprincipiellt otillfredsställande. En ordning bör eftersträvasdär domstolar i princip utmäter straff för lagöverträdelsermedan erbjuder vård och behandling. Detta hindrargivetvis inte att verkställighetstiden tas till vara i syfte atthjälpa den intagne på fötter efter avtjänat straff.Utskottet vill också framhålla att det är viktigt, inte minstav pedagogiska skäl, att påföljderna i samordnasoch ges beteckningar som svarar mot deras innehåll.Utskottet anser att ett nytt system skall bygga på trepåföljder: böter, villkorligt fängelse och fängelse. Villkorligtfängelse skall kunna förenas med övervakning, samhällstjänsteller kontraktsvård.Denna ordning innebär bl.a. att påföljderna villkorlig dom ochskyddstillsyn avskaffas och ersätts med villkorligt fängelse medeller utan övervakning. Detta kommer bl.a. att medföra mindrearbetsuppgifter inom frivårdsorganisationen.Samtidigt bör, som ett led i det pedagogiska arbetet,beteckningen kriminalvårdsanstalter utmönstras och beteckningenfängelse återinföras.Regeringen bör få i uppdrag att utforma ett nyttpåföljdssystem efter de riktlinjer som utskottet nu dragit upp.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 39 bort haföljande lydelse:39. beträffande påföljdssystemets utformning m.m.att med anledning av motion 1990/91:Ju802 yrkandena2, 3 och 11 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.27. Livstidsstraffet (mom. 40)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 24 sombörjar med "Överväganden inom" och slutar med "motion Ju624"bort ha följande lydelse:Utskottet har här en annan bedömning och anser i likhet medvad som framförs i motion Ju624 att livstidsstraffet böravskaffas och ersättas med ett tidsbestämt maximistraff. uppfattning strider tidsobestämdheten motgrundläggande straffrättsliga principer om rättvisa ochförutsebarhet. Härigenom framstår det också som inhumant.Det får ankomma på regeringen att för presentera ettlagförslag där livstidsstraffet utmönstrats ur påföljdssystemet.Arbetet bör bedrivas i enlighet med de riktlinjer som dras upp imotion Ju624. Vad utskottet nu anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 40 bort haföljande lydelse:40. beträffande livstidsstraffetatt med anledning av motion 1990/91:Ju624 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.28. Straffskärpning vid återfall (mom. 41)(), (), (), (), (), () ochBirgit () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 25 sombörjar med "Utskottet är" och slutar med "behandlademotionsyrkanden" bort ha följande lydelse:Utskottet delar kommissionens bedömning. Enligt utskottetsmening bör utgångspunkten för påföljdsregleringen vid återfallvara att det skall vara en försvårande omständighet att haåterfallit i brott. De nuvarande reglerna tillåter, anserutskottet, inte ett tillräckligt hänsynstagande till återfalletvid straffmätningen.I propositionen om straffmätning och påföljdsval uttaladejustitieministern sålunda att bestämmelsen om straffskärpningvid återfall, inte är avsedd att medföra en mer allmänstraffskärpning vid återfall, utan en straffskärpning bör endastkomma i fråga i sådana fall där återfallssituationen framstårsom särskilt anmärkningsvärd. Förutom återfall i synnerligenallvarlig brottslighet förklarade justitieministern sig avsebl.a. upprepad och vanemässig grov tillgreppsbrottslighet. Medallvarlig brottslighet åsyftas enligt propositionen attstraffvärdet för såväl den gamla som den nya brottsligheten ärminst fängelse.Denna reglering innebär att möjligheterna till straffskärpningär alltför begränsade. Det är nämligen förhållandevis sällsyntatt så långa fängelsestraff som fängelse döms ut.Utskottet anser att hänsyn till återfallet skall kunna tas ävenom straffvärdet för brottsligheten understiger fängelse i ettår.Likaså bör det vara möjligt att förverka villkorligt medgivenfrihet i större utsträckning än vad som är fallet. Det börheller inte som vara näst intill uteslutet att skärpastraffet när villkorligt medgiven frihet förverkas.Sammanfattningsvis anser utskottet att den nuvaranderegleringen inte möjliggör tillräckligt effektiva reaktioner vidåterfall i brott. Regeringen bör få i uppdrag att utarbeta ochför framlägga förslag till lagändringar i linje medvad som ovan anförts. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under moment 41 bort haföljande lydelse:41. beträffande straffskärpning vid återfallatt med anledning av motionerna 1990/91:Ju802yrkande 7, 1990/91:Ju804 yrkande 8, 1990/91:Ju821 yrkande 6 och1990/91:Ju823 yrkande 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.Särskilt yttrande2. Information om frigivning m.m. (mom. 23)(), (), (), (), (), () ochBirgit () anför:Vi vill ytterligare understryka betydelsen av att informationom frigivning, permissioner och rymningar m.m. verkligen nårfram till målsäganden. Ett sätt att inskärpa vikten härav kanvara att lagfästa informationsskyldigheten inom kriminalvårdenpå samma sätt som föreslås beträffande den rättspsykiatriskavården (se prop. 1990/91:58). I fråga om underrättelse vidrymning m.m. från sådan vård avser vi att återkomma i detlagstiftningsärendet. Propositionen 1Motionerna 2Utskottet 6Verksamhetens mål och inriktning 6Lokalförsörjningen inom kriminalvården m.m. 7Styrning av ekonomi och resursutnyttjande m.m. 8Kriminalvårdsstyrelsen 8Medelstilldelningen 8Information om HIV/aids 9Straffverkställighet av fängelsestraff i den dömdes hemland9Kriminalvårdsanstalterna 11Medelstilldelningen m.m. 11Narkotikafrågor m.m. 12Särbehandling av långtidsdömda 14Kvinnor på anstalt 14Verkställighetsinnehållet 15Permissioner m.m. 15Disciplinstraff 17Förtroenderåd 17Villkorlig frigivning m.m. 18Återkallelse av pass 19Eftervård m.m. 19Frivården 20Medelstilldelningen 20Allmänt om frivården 20Maskin- och verktygsutrustning 21Medelstilldelningen 21Utrustning för kriminalvården 21Medelstilldelningen 21Bevakning i anstalt 21Utbildning av personal m.fl. 22Medelstilldelningen 22Påföljdsfrågor m.m. 22Villkorligt fängelse 22Samhällstjänst 23Påföljdssystemets utformning 24Livstidsstraffet 24Straffskärpning vid återfall m.m. 25Häktning vid kontraktsvård 25Hemställan 26Reservationer 29Särskilt yttrande 47