bet · GE01UU15 · 1991-03-28 00:00:00 — bör verka för ett ekologiskt hållbart, biologiskt jordbruk iu-länderna och stödet bör öka till markvårdsinsatser och skogsplantering.Biståndet måste enligt motionen ses i ett helhetsperspektiv och enligt yrkande32 måste minska resursanvändning och miljöförstöring och inrikta sinutveckling på självtillit.Miljöpartiet föreslår vidare att en europeisk och en utomeuropeisk miljöfondinrättas till vilka per fond anslås.Utskottets övervägandenSom utskottet konstaterade även i föregående biståndsbetänkande(1989/90:UU15) föreligger en bred politisk enighet om behovet av fortsattaaktiva svenska insatser för att skydda miljön och skapa en varaktig och hållbarutveckling såväl i som globalt. Miljömålet i den svenskabiståndspolitiken som tillkom 1987 innebär att framsynt hushållning mednaturresurser och omsorg om miljön skall genomsyra hela det svenska biståndet.Såvitt utskottet kan bedöma har också miljömålet fått ett allt större genomslagi den praktiska biståndspolitiken genom bl.a. ökade medel för direktamiljöinsatser. Enighet föreligger vidare om den starka kopplingen mellan miljöoch utveckling samt av behovet att se miljöfrågorna i ett helhetsperspektiv ochatt miljöhänsyn bör integreras i alla biståndsprojekt och -program.Härutöver vill utskottet framhålla att också särskilda mer riktademiljöprogram är viktiga inslag i biståndet. I SIDAs handlingsprogram påmiljöområdet som utarbetades ges exempel på områden som kan beröras avriktade insatser: stöd för markvård, byskogsbruk, marin miljövård, tropiskskog, våtmarker, bevarande av biologisk mångfald, industriell miljövård ochutbildningsinsatser m.m.Vikten av miljökonsekvensanalyser tas upp i motion U246 (fp) i yrkande 24,U231 (c) yrkande 8 (delvis) och motion U239 (mp) yrkande 2.I SIDAs handlingsprogram ingår bedömning av miljökonsekvenser av projekt ochprogram som en del i metodiken. SIDA har inarbetat detta i sin metodhandbok.Under 1991 kommer särskilda utbildningsinsatser att genomföras inriktade påmiljökonsekvensbedömningar. Utskottet utgår från att det viktiga arbetet medmiljökonsekvensbeskrivningar ges fortsatt hög prioritet.Även i det multilaterala samarbetet måste det integrerade synsättet enligtutskottets mening få genomslag. bör därför fortsätta att verka för attmiljö- och resursfrågorna får ökad uppmärksamhet i de multilateralautvecklingsorganens verksamhet. Utskottet utgår ifrån att dessa frågoraktualiseras ytterligare i samband med förberedelserna för och genomförandet avFNs konferens om miljö och utveckling som kommer att äga rum i 1992.Sverige bör som anges i regeringens proposition verka för att man vidkonferensen skall kunna fatta konkreta och handlingsinriktade beslut.I regeringens budgetförslag finns specifika miljöanslag inom såväl detmultilaterala som det bilaterala biståndet. Härutöver bör bl.a. nämnas attbiståndet till central- och östeuropeiska länder i mycket hög grad är inriktatpå miljöinsatser. Utskottet finner denna anslagsmässiga uppdelningändamålsenlig och anser därför inte att några nya miljöfonder inom ramen förC 1-anslaget som föreslagits av behöver inrättas.Centerpartiet tar i motion U231 yrkande 8 (delvis) upp miljöfrågorna inomramen för GATTs verksamhet. I linje med vad som angetts om vikten av att semiljöfrågorna i ett helhetsperspektiv kan utskottet konstatera att ävenhandelspolitiken har väsentliga miljöaspekter. I de pågåendeGATT-förhandlingarna inom ramen för Uruguayrundan verkar , i samarbetemed bl.a. övriga EFTA-länder för att miljöfrågorna uppmärksammas.BITS verksamhet bör i likhet med övriga biståndsorgan präglas av detintegrerade miljösynsättet som ovan redogjorts för. Detta innebär att samtligaprojekt genom BITS och andra biståndsorgan innefattar miljöhänsyn samt att BITSockså ges möjlighet att även stödja specifika miljöprojekt. Något särskiltmiljöanslag inom ramen för BITS verksamhet som föreslås i motion U246 (fp)yrkande 24 är därför inte påkallat.Med det ovan anförda besvaras yrkande 24 i motion U246 (fp), yrkande 8(delvis) i motion U231 (c), yrkandena 2, 12 och 13 i motion U239 (mp).I betänkandet 1989/90:UU15 angavs att sekretariat förstärkts påmiljöområdet och en utveckling inletts mot kraftigt ökat miljömedvetande ibankens verksamhet. Denna positiva utveckling har fortsatt. En centralmiljöavdelning har inrättats som deltar vid projektformuleringen. Andelenprojekt som innehåller speciella miljökomponenter ökar. publiceradebanken en årsrapport om miljö. ser positivt på ochdeltar aktivt i de förhandlingar som troligen kommer att slutföras under 1991om upprättandet av en särskild miljöfacilitet för (GlobalEnvironment Facility) i samarbete mellan , UNDP och Världsbanken.Faciliteten kommer preliminärt att ägna sig åt fyra huvudområden: biologiskmångfald, utsläpp av klimatpåverkande gaser, havsföroreningar och utsläpp avozonförtunnande substanser.Utskottet finner det tillfredsställande att en rörelse mot ökade miljöhänsynäger rum inom . Utskottet kan inte ställa sig bakom yrkande 15 imotion U244 (v) om att inte skall delta i ovannämnda miljöfacilitetutan avstyrker yrkandet.I yrkande 32 i motion U239 (mp) anförs att skall minskaresursanvändning och miljöförstöring.Miljömålet i det svenska biståndet grundar sig på solidariteten med defattiga länderna och på den övergripande målsättningen att höja de fattigafolkens levnadsnivå. har frågorna om egen resursanvändningoch miljöpolitik självfallet också globala aspekter. Vi har alla ett gemensamtansvar och intresse av att hushålla med jordens resurser och begränsaföroreningar. I så måtto finns en koppling mellan egen miljöpolitikoch miljöproblem. En aktiv och framsynt svensk miljöpolitik gagnarockså andra länder. En positiv aspekt är att det kunnande och den teknik somutvecklas i vårt eget miljöarbete i också kan komma tilldel genom biståndet.Utskottet bedömer inte att några särskilda åtgärder inom ramen förbiståndspolitiken behöver vidtas med anledning av yrkande 32 i motion U239 (mp)och yrkandet avstyrks härmed.Förslagen från om att inrätta två nya miljöfonder behandlasunder avsnittet C 1 Bidrag till internationella biståndsprogram.Demokrati och mänskliga rättigheterSammanfattning av motionernaModerata samlingspartiet anger i motion U227 att politiken gentemotbiståndsländerna radikalt måste förändras när det gäller synen på demokrati,mänskliga rättigheter och frihet. Utvecklingen på dessa områden bör noggrantstuderas och rapporter finnas som underlag inför beslut om bistånd.En strategi för hur biståndet skall främja en demokratisk utveckling börutarbetas och biståndet bör ges en uttalad demokratiprofil. bör idialogen med verka för en utveckling i demokratisk riktning samt påett klart och entydigt sätt markera avståndstagande från totalitära ochauktoritära tendenser. Bistånd till statsmakten bör inte ges där regimerförtrycker sitt folk och inskränker de mänskliga rättigheterna. Enavvecklingstid bör aviseras till sådana regimer. Vidare föreslås attbistånd genom statsmakten i , och skallavvecklas om inte villkoren för att uppnå fred, försoning eller stoppautvecklingen mot enpartistat infrias. Partiet föreslår att ett friståendeinstitut inrättas med mandat att studera utvecklingen av mänskliga fri- ochrättigheter i våra samarbetsländer. Stöd bör ges till frivilliga organisationersom kämpar mot brott mot de mänskliga rättigheterna.Folkpartiet liberalerna anser enligt motion U246 att demokratimålet i svenskbiståndspolitik bör prioriteras i betydligt högre grad än . Enhuvuduppgift bör vara att bidra med direkt demokratistödjande insatser i enbred krets av länder. Uppbyggnaden av en demokratisk infrastruktur bör stödjasinnefattande folkrörelser, politiska partier och offentliga organ. De svenskapartierna bör ges större möjligheter att stödja politisk mångfald såväl itredje världen som i Öst- och . Bistånd av detta slag bör enligtpartiet kunna förmedlas genom ramavtal utan detaljerad förhandsgranskning frånbiståndsmyndigheternas sida. Ett mer omfattande analysarbete beträffandebiståndsformer som kan främja övergång till flerpartisystem och demokrati börinitieras. Sambandet mellan ekonomisk och politisk pluralism bör markerastydligare i det demokratifrämjande biståndets riktlinjer. I dialogen medmottagarländerna bör respekten för demokrati och mänskliga rättighetereftertryckligt hävdas och att inslag av villkor bör kunna förekomma där dettabedöms ändamålsenligt. Enligt motion U631 (fp) bör biståndsavtalen innehållareferenser till de folkrättsliga normerna vad gäller mänskliga rättigheter.Centerpartiet anser enligt motion U231 att demokratimålet måste ägnas ökaduppmärksamhet inom biståndet. som biståndsgivare bör ställa krav påmottagarländerna att respektera grundläggande mänskliga rättigheter. Insatserpå detta område bör kunna utgå inom kulturområdet och till massmedia. Det finnsenligt motionen ett nära samband mellan demokrati och utveckling och dettaförhållande bör återspeglas i fördelningen av det bilaterala biståndet.Vänsterpartiet anser enligt motion U258 att det demokratifrämjande biståndeti högre grad bör inriktas på att ge stöd till människornas eget arbete för attorganisera sig. Fackföreningar, bondeorganisationer och andra folkliga rörelsermåste få både finansiellt och rättsligt stöd. Större insatser bör göras för attbistå självständiga massmedia.Miljöpartiet anger i motion U239 att demokrati bör spela en central roll iSveriges utrikes- och biståndspolitik. bör på olika sätt i alla sinakontakter med och genom internationella organisationer verka för endemokratisk utveckling i dessa länder.Partiernas yrkanden när det gäller medelsram för den nya anslagspostenDemokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd behandlas senare ibetänkandet inom avsnittet C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA.Utskottets övervägandenDet finns en bred politisk enighet om den stora betydelsen av demokratimåleti det svenska utvecklingssamarbetet. Demokratimålet innebär att tagitställning för människors kamp för frihet och mot politiskt förtryck.Samstämmighet råder om att det demokratiska styrelseskicket är det som bästfrämjar människors frihet och samhällets framåtskridande. Det är utskottetsuppfattning att den fulla respekten för de grundläggande medborgerliga fri- ochrättigheterna förutsätter ett demokratiskt samhällsskick. Kränkningar av demänskliga rättigheterna kan aldrig accepteras i något land. Att värna omrespekt för de mänskliga rättigheterna är enligt en internationellangelägenhet.Utskottet noterar och välkomnar att demokratiska synsätt fått ökat gehör iu-länderna. Det är bara några decennier sedan som de flesta börjadesin frigörelse från kolonialmakterna. Den demokratiska traditionen i flertaletu-länder är således svag. Desto mer glädjande är det att allt fler serdemokratins fördelar när det gäller att åstadkomma social och ekonomiskutveckling. Denna utveckling har varit märkbar i flera av mottagarländerna idet svenska biståndet. Det finns enligt utskottets uppfattning ett starktpositivt samband mellan marknadsekonomi och demokrati. Marknadsekonomi är dockinte någon absolut garanti för demokrati. Det finns diktaturer där man anslutersig till och tillämpar marknadsekonomiska principer liksom det finns exempel påländer med marknadsekonomi och med civila regeringar men där en stor del avbefolkningen har ringa eller obefintliga möjligheter att påverka sin situationlokalt och nationellt.Arbetet med att främja en demokratisk utveckling försvåras av den i flertaletu-länder rådande fattigdomen, den ofta låga utbildningsnivån och de kvarvarandeekonomiska och politiska orättvisorna. Det är viktigt att i biståndssamarbetetta hänsyn till de ofta svåra förhållandena som råder i och utformabiståndet därefter i syfte att så långt möjligt uppfylla biståndetsdemokratimålsättning. Utskottet delar vad som i propositionen anförs om viktenockså i demokratisammanhang av att med långsiktigt bistånd stärka ekonomisktillväxt, social utveckling och rättvis fördelning. I de mänskligarättigheterna inräknas med FNs definitioner också sociala och ekonomiskarättigheter. En gynnsam social och ekonomisk utveckling främjar demokratin ochvice versa. Öppna demokratiska system och respekt för mänskliga rättigheter ärdrivkrafter för utveckling, ekonomisk effektivitet och fördelning. Detförhållandet ger ytterligare stöd för den integrerade synen på biståndetsdemokratifrämjande aspekter. Demokratisträvandena bör mot denna bakgrundåterspeglas i hela biståndssamarbetet, inom ramen för de bilateralalandprogrammen, i samarbetet med de multilaterala organisationerna såväl somexempelvis i insatserna genom enskilda organisationer eller ikatastrofbiståndet.Det finns härutöver också ett omfattande behov av mer riktadedemokratifrämjande biståndsinsatser. Utskottet konstaterar i detta sammanhangatt bidragen till sådana insatser ökat kraftigt . Det har gälltbistånd genom folkrörelser och enskilda organisationer för att stödjauppbyggnaden av demokratiska strukturer och förmedla erfarenheter avdemokratiska arbetsmetoder liksom stöd till valprocesser, för att utvecklarättsäkerheten, för uppbyggnad av massmedia eller för att bistå människor somdrabbats av förtryck och brott mot mänskliga rättigheter.Utskottet välkomnar propositionens förslag att sammanföra demokratifrämjandeinsatser som varit uppdelade på olika anslagsposter under en enda postunder C 2-anslaget benämnd Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärtbistånd. Utvecklingen har gett ökat utrymme för riktadeinsatser på demokratiområdet och den nya anslagskonstruktionen bör kunnaförbättra dessa möjligheter ytterligare.I dialogen med mottagarländerna framför regelmässigt sin syn påvikten av en demokratisk samhällsutveckling och av att de mänskligarättigheterna respekteras. Det är vidare ofrånkomligt att framsteg resp.bakslag i den demokratiska processen återspeglas i såväl fördelningen avbistånd som i biståndets innehåll. Detta framgår också av den faktiskafördelningen av det svenska bilaterala biståndet i dagens läge.Denna inställning är dock inte liktydig med den uppfattning som uttrycks imoderata samlingspartiets motion U240 om att införa striktare demokrativillkorinnefattande omedelbar avveckling av biståndet till statsmakten i de av partietangivna länderna , och om inte villkoren för att uppnåfred, försoning eller flerpartisystem infrias. Utskottet är inte heller beretttillmötesgå förslaget om femåriga avvecklingsplaner för de mottagarländer ivilka en utveckling mot flerpartisystem inte bedöms ske. Med sådana fastaregler för avbrytande av bistånd riskerar man att frånhända sig möjligheternaatt stödja social och ekonomisk utveckling för de mest behövande människornaoch därmed också att förbättra förutsättningarna för att främja demokrati i deländerna. Målgrupperna för bistånd bör med andra ord även inkluderamänniskor i länder där förutsättningarna för en snabb demokratisk utveckling ärogynnsammare.Med det ovan anförda får yrkandena 1, 2 och 3 i motion U227 (m), yrkandena 9,12, 13 (delvis) och 14 i motion U246 (fp), yrkande 9 i motion U231 (c) ochyrkande 1 i motion U667 (c) som samtliga berör övergripande riktlinjer idemokratibiståndet, anses besvarade.Yrkande 6 i motion U227 (m) föreslår inrättandet av ett fristående institutför främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. Yrkande 4 i samma motionanför att rapporter om mänskliga rättigheter måste vägas in i varje beslut ombistånd. Yrkande 11 i motion U246 (fp) berör vikten av analysarbete i detdemokratifrämjande biståndet och samma motions yrkande 15 betonar betydelsen avårliga oberoende redovisningar av läget beträffande demokrati och mänskligarättigheter i de svenska mottagarländerna.Inför beslut om bilaterala biståndsinsatser och utformningen av dessa görsför närvarande fortlöpande och noggranna analyser av den politiska utvecklingenoch läget beträffande respekten för demokratiska fri- och rättigheter.Analyserna grundar sig bl.a. på rapporter från ambasssaderna och från FN samtfristående bedömningar från ett flertal oberoende organisationer som AmnestyInternational, Watch, International Alert m.fl. Genom FNs kommissionför de mänskliga rättigheterna erhålls värdefull information. Syftet är attskapa en så samlad och opartisk bild som möjligt av situationen i de olikaländerna inför beslut om omfattning och utformning av biståndet. Utskottetutgår från att erforderliga resurser anslås för detta viktigaförberedelsearbete och att som tidigare en översiktlig redovisning avsituationen i de aktuella länderna ges i budgetpropositionen.Att finna metoder för att i resp. mottagarland bäst verka för demokrati ochrespekt för mänskliga rättigheter är en mycket viktig uppgift iutvecklingssamarbetet. Utskottet utgår från att ett fortlöpande analysarbetebedrivs såväl inom som hos de olika biståndsmyndigheterna vadgäller formerna för demokratifrämjande bistånd. Behovet härför kan sägas habetonats ytterligare genom inrättandet av den särskilda anslagspostenDemokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd.Som angavs i betänkandet 1989/90:UU15 anser utskottet inte att det ankommerpå statsmakterna att ta initiativ till ett särskilt fristående demokrati och mänskliga rättigheter som föreslås i motion U227 yrkande6. Initiativ till ett sådant institut bör om det skall ha en friståendekaraktär tas på enskild väg varefter frågan om statligt stöd får övervägas.Med det ovan anförda avstyrks yrkande 6 i motion U227 (m). Yrkande 4 i motionU227 och yrkandena 11 och 15 i motion U246 (fp) får anses besvarade.Utskottet har under en följd av år behandlat frågan om att de politiskapartierna eller dem närstående stiftelser skall få tillgång till biståndsmedelför att stödja opinionsbildande grupper och organisationer eller direkt tillpartier i u-länderna.I betänkandet 1989/90:UU15 anförde utskottet följande.Utskottet har under en följd av år behandlat frågan om att de politiskapartierna eller dem närstående stiftelser skulle få tillgång till biståndsmedelför att stödja opinionsbildande grupper och organisationer i u-länderna.Utskottet anser att bistånd bör kunna kanaliseras via politiskaorganisationer i till organisationer i om syftet med det äratt bygga upp demokratiska institutioner eller ge stöd åt lokala folkligasträvanden i ett land där demokratiska traditioner är svaga eller helt saknas.Den grundläggande motiveringen för bidrag till politisk verksamhet bör dockvara att stödja framväxten av en demokratisk struktur, inte att ge stöd åt denena eller andra politiska åsiktsriktningen, något som också återspeglas iinstruktionen för beredningen för humanitärt bistånd.Bidrag till partipolitisk verksamhet och stöd till partiers organisationer iett land som redan har en etablerad partistruktur och en demokratiskt valdregering kan därmed inte anses vara lämpligt för statlig finansiering. Inteheller kan stöd till partipolitisk press anses lämpligt annat än i form avgrundläggande utbildningsinsatser.Bistånd till stöd för demokratiinsatser t.ex. genom opinionsbildandeorganisationer och till uppbyggnad av demokratiska institutioner ges redansåväl genom anslagsposterna för humanitärt bistånd och särskilda program somvia anslagsposten för bistånd genom enskilda organisationer. Utskottet ansersjälvfallet att denna form av bistånd bör fortsätta och att nya kanaler, t.ex.de politiska partierna närstående stiftelser, då kan användas. Utskottet utgåremellertid ifrån att nuvarande ordning för sökande av bidrag via SIDAbibehålls.Utskottet ser inte anledning att ändra denna uppfattning.Härmed får yrkande 10 i motion U246 (fp) anses besvarat.I biståndet för att främja demokrati och mänskliga rättigheter är stöd genomsvenska enskilda organisationer liksom stöd till internationella och nationellaorganisationer som utanför kämpar för att upprätthålla respekten för demänskliga rättigheterna hörnstenar. En betydande del av de riktadedemokratifrämjande insatserna kanaliseras genom dessa typer av organisationer.Sådant stöd kommer enligt budgetpropositionens förslag att utgå genom den nyaanslagsposten Demokrati, mänskliga rättigheter och humanitärt bistånd. Härtillkan fogas att stödet via anslagsposten Folkrörelser och enskilda organisationerockså har en stark demokratiprägel. De organisationer och folkrörelser sominvolveras är bärare av demokratiska ideal och traditioner och kan förmedladetta i sin reguljära projektverksamhet.Härmed får yrkande 5 i motion U227 (m) och yrkande 1 i motion U258 (v) sombåda berör enskilda organisationer anses besvarade.Yrkande 12 i motion U631 (fp) berör frågan om internationella normer angåendemänskliga rättigheter och biståndsavtalen.Utskottet ser positivt på att i dialogen med mottagarländernarefererar till de folkrättsliga instrumenten, som FNs deklaration för demänskliga rättigheterna eller existerande konventioner på området, när såbefinns lämpligt. Utskottet anser det positivt om direkta referenser kundegöras till dessa universella normativa folkrättsliga instrument ibiståndsavtal, när detta bedöms lämpligt med hänsyn till avtalens karaktär.Utskottet har erfarit att denna fråga är föremål för diskussion i de nordiskaländerna.Härmed får yrkande 12 i motion U631 (fp) anses besvarat.Bistånd för ekonomisk återhämtning, skuldfråganSammanfattning av motionernaFolkpartiet liberalerna anser enligt motion U246 att strukturanpassning somkan skapa förutsättningar för ekonomisk utveckling är nödvändig. börde program som pågår med stöd av och genomföras med hänsyntagen till förhållandena i varje land, inte minst på de sociala områdena.Sveriges samlade agerande bör syfta till att åstadkomma en kombination avskuldavskrivningar och en strukturanpassning med mänskligt ansikte.Strukturanpassningsprogrammen bör kombineras med socialt inriktadeinsatser som lindrar omställningsproblemen och med miljöbistånd.Centerpartiet framför i motion U231 att strukturanpassningsprogrammen harlett till stora sociala problem. Biståndsinsatser har fått inriktas på attmotverka effekterna av strukturprogrammen. Åtstramningarna går ut överhälsovård, utbildning, landsbygdsutveckling, miljövård m.m. Partiet ser det somolyckligt att det svenska biståndet knutits allt starkare tillVärldsbanksgruppens politik och anpassningsprogram. anservidare att bör stödja intressen i samt öka sittengagemang i . Ökat stöd bör ges till syd--syd-samarbete.Vänsterpartiet anger i sin motion U233 att initiativ bör tas för att förändravillkoren när förhandlar om sina skulder och attstrukturanpassningsprogrammen blir socialt acceptabla. bör enligtpartiet verka för ett moratorium följt av allmän avskrivnng avu-ländernas skulder. Initiativ bör tas i FN till en internationell konferens omskulder. Regeringen bör tillsätta en arbetsgrupp som skall utarbeta förslagtill en samlad skuldstrategi omfattande bistånds-, låne- och handelspolitik.Det svenska biståndet bör styras av de biståndspolitiska målen och inte varaavhängigt mottagarländernas överenskommelser med IMF.Miljöpartiet de gröna menar i sin motion U239 att strukturanpassningsprograminnebär drastiska nedskärningar inom socialvård, hälsovård och utbildning. Deallra fattigaste ländernas skulder måste föras över från till IDA.Skuldnedskrivning skall kunna bytas mot vapenskrotning. Riskerna för uteblivnaskuldåterbetalningar måste bäras av kreditgivarna själva, enligt motionen.Vidare anser att och arbete starkt kanifrågasättas. Dessa organ har bristande förståelse för ekologiska och socialafrågor. Partiet är också kritiskt mot de strukturanpassningsprogram dessa organbedriver. bör enligt motionen motarbeta de av och som leder till social nedrustning.Utskottets övervägandenI föregående biståndsbetänkande (1989/90:UU15) ägnades relativt stort utrymmeåt frågorna om bistånd för ekonomisk återhämtning och skulder.Utskottets slutsatser då äger i allt väsentligt aktualitet fortfarande.När det gäller strukturanpassningsprogrammen anförde utskottet bl.a. att deanpassningsprogram med de ekonomisk-politiska reformer som de omfattar ärnödvändiga.