bet · GE01JoU31 · 1991-05-29 00:00:00 — De bedöms kunna komma att avslutas i höst.MotionernaEtt antal motioner från allmänna motionstiden och vissaföljdmotioner gäller bl.a. allmänna livsmedelspolitiska frågoroch bör behandlas före utskottets behandling av förslagen i dennu aktuella propositionen.I flera motioner framställs yrkanden om livsmedelspolitikensmål och allmänna inriktning m.m. som i huvudsak utgör enupprepning av motioner som väcktes under föregående riksmöte.Dessa är Jo207 (c) yrkande 1 om livsmedelsberedskapen, Jo212 (c)yrkande 2 om livsmedelsberedskapen, Jo226 (mp) yrkandena 1--3 omsjälvförsörjning med baslivsmedel, användning av den svenskaåkermarken till livsmedelsproduktion och ett långsiktigt ochuthålligt jordbruk, Jo234 (c) yrkande 4 omlivsmedelsberedskapen, Jo253 (c) yrkandena 1--6 om en särskildjordbrukspolitik resp. livsmedelspolitik, den globalalivsmedelsförsörjningen, beredskapsmål, konsumentmål,regionalpolitiskt mål och lönsamhetsmål samt yrkande om och om GATT-förhandlingarna, Jo256 (c)yrkande 1 om riktlinjer för jordbruks- och livsmedelspolitiken,Jo268 (fp) yrkande 3 med krav på utredning av generellarealersättning och Jo273 (v) yrkande 1 om en nyjordbrukspolitik.I motion Jo254 (m) förordas intensifierade kontakter med EGför att delta i utformningen av den gemensammajordbrukspolitiken (CAP) och en anpassning av svenskjordbrukspolitik för att underlätta ett framtida EG-inträde(yrkandena 5 och 6). I yrkande 14 hemställs att regeringenåterkommer med förslag om råvarukostnadsutjämningen somöverensstämmer med det livsmedelspolitiska beslutet.Enligt motion Jo163 (v) yrkande 2 bör en analys rörandeEG-anpassningens konsekvenser för svensk livsmedelsproduktionföreläggas riksdagen.Några av de fristående motionerna tar upp vissa regionalajordbruksfrågor, nämligen Jo207 (c) yrkande 2 om jordbruket iSkaraborgs län, Jo212 (c) yrkande 1 om speciella förutsättningarför jord- och skogsbruket i sydöstra , Jo232 (v)yrkandena 1, 2 och 4 om livsmedelspolitikens konsekvenser fördet gotländska lantbruket m.m., Jo261 (c) om det gotländskajordbrukets framtid och Jo280 (c) om jordbrukets betydelse förregional balans.Frågor om odling av bioenergi och andra alternativa produktertas upp i motionerna Jo253 (c) yrkande 15 med krav på enbioråvarukommission, Jo256 (c) yrkandena 4 och 5 omomställningsstöd och forskning för näringens förnyelse och nyaindustriråvaror och Jo275 (c) yrkande 5 om utredning angåendealternativa produkter för industriändamål.Motion Jo238 (c) förordar ett åtgärdsprogram för odling utanhandelsgödsel och bekämpningsmedel.I motion Jo257 (v) yrkande 3 yrkas slopad förmalningsavgift påkontrollerad ekologiskt odlad spannmål.Motion Jo235 (c) innehåller yrkanden om kallblodsraserna,instruktörsutbildningen, stöd till hästaveln och tillhingstuppfödningsanstalten m.m.I motion Jo272 (mp) föreslås ekonomiskt stöd till småskaligbiodling m.m., och i motion Jo223 (mp) yrkas attlantbruksuniversitetet, lantbruksstyrelsen, lantbruksnämndernaoch hushållningssällskapen alla engageras i främjandet avbiodlingen. Målet bör enligt sistnämnda motion vara att Sverigeåtminstone skall vara självförsörjande med honung.I motion Jo247 (c) yrkas statligt stöd till jordbruketsmaskinringsverksamhet.Enligt motion Jo279 (v) bör man utreda de transnationellaföretagens roll i världshandeln med u-ländernasjordbruksprodukter. Motionärerna anför att vissa företagspekulerar med produkter utan att vinsterna kommerproducenterna till godo. Samma företag har exploaterat de bästaåkerjordarna. Den forcerade exporten av jordbruksprodukter harblivit dyr för . Exportvolymerna har visserligen ökat, menpriserna har sjunkit, som man tvingats öka importen avinsatsvaror. Exportgrödorna har brett ut sig på matgrödornasbekostnad. Detta har ökat behovet av livsmedelsimport och ävenlett till en omfattande miljöförstöring.I motion Jo720 (fp) yrkande 1 förordas stöd till jordbruketsutveckling i de baltiska länderna.Utskottets övervägandenI fattade beslut om en nylivsmedelspolitik (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr. Enutgångspunkt för livsmedelspolitiken skall enligtriksdagsbeslutet vara att jordbruksproduktionen i princip skallvara underkastad samma villkor som andra näringar. Producenternaskall ersättas endast för efterfrågade varor och tjänster. I defall efterfrågan gäller kollektiva varor och nyttigheter äroffentliga ingripanden befogade. Dessa varor och tjänster bördärför betalas med offentliga medel.Vidare innebar beslutet att de interna marknadsregleringarnapå jordbrukets område skall avskaffas. Priserna påjordbruksprodukter skall skyddas endast med hjälp av ettgränsskydd. För att uppnå regionalpolitiska mål, beredskapsmåloch miljömål beslutades att gränsskyddet skall kompletteras medriktade åtgärder.När det gäller gränsskyddet anförde utskottet bl.a.(betänkandet s. 54 och 121) att ett gränsskydd i form av rörligainförselavgifter skall bibehållas i avvaktan på resultatet avGATT-förhandlingarna. Frågan om förändringar av gränsskyddet,såväl tekniskt som nivåmässigt, bör avgöras i den takt som enkommande överenskommelse i anger. Utskottet underströk attnågon ensidig neddragning eller förändring i övrigt avgränsskyddet för del inte bör komma i fråga. Utskottetåterkommer i ett följande avsnitt till propositionens förslag omanpassningar av gränsskyddet.De frågor om livsmedelspolitikens mål och allmänna inriktningsom nu tas upp i ett antal fristående motioner behandladesutförligt i utskottets ovan angivna betänkande om en nylivsmedelspolitik. Utskottet anser det inte meningsfullt att taupp en förnyad saklig behandling av dessa frågor när mindre änett år förflutit sedan fattade sitt beslut ochreformen ännu inte till alla delar börjat tillämpas. Med detanförda avstyrker utskottet motionerna Jo207 yrkande 1, Jo212yrkande 2, Jo226 yrkandena 1--3, Jo234 yrkande 4, Jo253yrkandena 1--6 och Jo273 yrkande 1.Av samma skäl avstyrker utskottet motion Jo268 yrkande 3.Några motionärer understryker jordbrukets betydelse för olikaregioner och föreslår särskilda insatser i detta avseende.Motionerna tar bl.a. upp (c-motionen Jo212yrkande 1), sydöstra (c-motionen Jo212 yrkande 1) ochGotlands län (v-motionen Jo232 yrkandena 1, 2 och 4 ochc-motionen Jo261). I motion Jo280 (c) framhålls jordbruketsbetydelse för den regionala balansen.Utskottet har ingen annan mening än den som framförs i motionJo280, nämligen att de areella näringarna har mycket storbetydelse för upprätthållandet av sysselsättning, befolkning ochsamhällsstruktur i olika delar av landet. Motionenöverensstämmer i huvudsak med de tankegångar som ligger bakomriksdagens beslut om den regionalpolitiska målsättningen förlivsmedelspolitiken (se 1989/90:JoU25 s. 71 f.) och bör ejföranleda någon ytterligare åtgärd.I samband med livsmedelspolitiska beslut behandladeutskottet en lång rad motioner som framhöll jordbruketsbetydelse för olika landskap eller län (JoU25 s. 76 f.). Somframgår av utskottets yttrande bör önskemålen om särskildaregionala insatser i princip tillgodoses inom ramen för sådanajordbrukspolitiska och regionalpolitiska stödformer som ärgenerellt verkande. Det gäller t.ex. de olika typer avomställningsstöd som innefattas i det livsmedelspolitiskabeslutet samt glesbygdsstödet och anslaget till regionalautvecklingsinsatser m.m. Av arbetsmarknadsutskottets betänkande1990/91:AU13 om regionalpolitiken framgår att för innevarandebudgetår har , , och läntilldelats 11, 15, 22 resp. 17 milj.kr. för regionalautvecklingsinsatser, en väsentlig höjning i förhållande tillföregående budgetår. bedömer att behovetav insatser kvarstår på denna nivå (betänkandet s. 58 f.).Jordbruksutskottet delar synpunkterna i motionerna Jo207,Jo232 och Jo261 så till vida att jordbruket i både Skaraborgslän och svarar för en större del avsysselsättningsunderlaget än vad som gäller genomsnittligt iriket och att näringen har en mycket stor betydelse frånregionalpolitisk synpunkt i dessa län. I den uppföljning somgörs av det livsmedelspolitiska beslutets konsekvenser bör detingå som ett naturligt led att beakta de regionalpolitiskaeffekterna av reformen, i synnerhet i de regioner där de areellanäringarna är av särskild betydelse för sysselsättning ochsamhällsstruktur. Utskottet föreslår med hänvisning härtill ochtill vad som anförts ovan om arbetsmarknadspolitiska insatseratt motionerna nu lämnas utan någon vidare åtgärd i berördadelar. Denna bedömning gäller även motion Jo212 yrkande 1.I motionerna Jo163 och Jo254 framförs yrkanden i frågor medanknytning till EG-anpassningen och ett kommande EG-inträde förSveriges del. Som framgår av redovisningen i det föregående harregeringen satt i gång ett arbete med att kartlägga omfattningenav det arbete som förestår och konsekvenserna av ett medlemskapinom resp. område. Redovisningen av denna kartläggning skall iett första steg ske i form av en s.k. grönbok som beräknas kommaut . I en andra grönbok skall de rättsregler som ärrelevanta vid ett medlemskap redovisas. Denna redovisning skallgöras . Vidare anförs i propositionen attstatens jordbruksnämnd och lantbruksstyrelsen fått i uppdrag attutreda konsekvenserna för jordbruket av en svensk anslutningtill EG. krav i motion Jo163 på en analys avEG-anpassningens konsekvenser för svensk livsmedelsproduktiontorde således bli tillgodosett . Deredovisningar som anges i propositionen kommer självfallet attvara tillgängliga för . De krav på redovisningar m.m.från regeringens sida som i övrigt framställt ianslutning till sina överväganden om ett medlemskap i framgårav utrikesutskottets betänkande 1990/91:UU8 ochkonstitutionsutskottets betänkande 1990/91:KU22.Utrikesutskottet har bl.a. framhållit att en parlamentariskarbetsgrupp bör ges möjligheter att efter slutfördaEES-förhandlingar löpande följa framtidamedlemskapsförhandlingar och deras förberedelser. Med hänvisningtill det anförda föreslår utskottet att yrkande 2 i motion Jo163nu lämnas utan någon vidare åtgärd.Den verksamhet som redovisas i propositionen och som i övrigtpågår på detta område är i hög grad ägnad att tillgodose motionJo254 yrkandena 5 och 6. Ett EG-medlemskap innebär dels enanpassning av kostnads- och stödnivån till EGs nivå, dels enanpassning till en stor marknad utan handelshinder. Somjordbruksministern anfört är det angeläget att anpassningen ibåda dessa avseenden inleds möjligt. Detta är ocksåregeringens utgångspunkt i de samtal om jordbruksfrågorna somför närvarande förs med EG inom ramen för förhandlingarna mellanEG och EFTA om ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde. Meddet anförda bör angivna yrkanden i motion Jo254 -- som väcktesinnan propositionen framlades -- kunna anses tillgodosedda.Enligt motion Jo279 (v) uppstår olika ekonomiska problem samtförsörjnings- och miljöproblem m.m. för till följd avde transnationella företagens agerande i världshandeln medjordbruksprodukter. Utskottet anser för sin del att denna frågahar nära anknytning till den globala livsmedelsförsörjningen ochu-ländernas försörjningsproblem, vilka bl.a. behandlades iriksdagens livsmedelspolitiska beslut (JoU25 s. 39 f.).Utskottet utgår från att de svenska och internationellaorganisationer som arbetar med u-landsfrågor ochlivsmedelsförsörjning uppmärksammar de förhållanden som anges imotionen. Det gäller t.ex. både SIDA och FAO. Utskottet harerfarit att en upprättade en rapportangående de transnationella företagens roll i utvecklingsarbetet(in World Development). På senare tidhar diskussionerna om u-landsproblemen till stor del inriktatspå behovet av ökat marknadstillträde hos i-länderna föru-ländernas produkter. Det kan tilläggas att kommittén föröversyn av svenskt multilateralt utvecklingssamarbete nyligenhar publicerat ett delbetänkande med titeln ochu-länderna i FN -- en återblick (SOU 1991:50). Betänkandetinnehåller bl.a. en utförlig redovisning av det multilateralabiståndets principer, arbetsformer och regelsystem. Någonsärskild åtgärd med anledning av motionen utöver vad som ovananförts är enligt utskottets mening ej påkallad.Utskottet anser det värdefullt om svenska myndigheter ochorganisationer kan bidra till att utveckla jordbruket i bl.a. debaltiska länderna. Ett exempel på frivilliga åtgärder med dettasyfte är den insamling av jordbruksmaskiner till baltiskalantbrukare som anordnats av ().För denna verksamhet har SIDA utbetalat fraktbidrag av statligabiståndsmedel. Vissa statliga medel utgår även till desamarbetsgrupper som LRF upprättat för utbildningsinsatser m.m.till lantbrukare i . Med det anförda bör motion Jo720(fp) yrkande 1 kunna anses tillgodosedd.Frågan om biobränslen och andra alternativa produkter ijordbruket har anknytning till det förslag om stöd tilletanolproduktion som framlagts i proposition 1990/91:88 omenergipolitiken. Förslaget behandlas i näringsutskottetsbetänkande /91:NU40. Vidare bör nämnas att regeringennyligen tillsatt en biobränslekommission som skall analysera delångsiktiga förutsättningarna för en ökad kommersiell användningav biobränslen och lämna förslag till åtgärder för att stärkabiobränslenas konkurrenskraft (dir. 1991:11). I avbidan påuppföljningen av förslaget om etanolproduktion och på resultatetav kommissionens verksamhet föreslår utskottet att c-motionernaJo253 yrkande 15, Jo256 yrkandena 4 och 5 och Jo275 yrkande 5lämnas utan vidare åtgärd.I utskottets betänkande 1990/91:JoU30 om miljöpolitikenbehandlas bl.a. förslag från regeringen om åtgärder för attminska jordbrukets miljöpåverkan. Vidare kan nämnas attriksdagen i samband med budgetbehandlingen anvisat förstärktaresurser för bl.a. marknadsföringen av alternativodladeprodukter (1990/91:JoU22 s. 23). Motion Jo238 (c) avstyrks i denmån den ej tillgodoses genom utskottets ställningstaganden iangivna betänkanden.I motion Jo254 (m) anförs under . att det förutsätts att regeringen återkommer med förslagom råvarukostnadsutjämningen som tillgodoser riksdagensjordbrukspolitiska beslut. Motionärerna torde med detta avse attkostnaderna för råvarukostnadsutjämningen bör betalas medbudgetmedel i enlighet med riksdagsbeslutet. I åretsbudgetbehandling har bifallit ett regeringsförslag ominrättande av ett nytt anslag för industrinsråvarukostnadsutjämning m.m. och anvisat ett förslagsanslag på183 milj.kr. Härav bedöms medelsbehovet tillråvarukostnadsutjämning till 140 milj.kr. (1990/91:JoU22 p. 40).Med det anförda anser utskottet yrkande 14 i motion Jo254tillgodosett.Förmalningsavgiften på spannmål skall enligt detlivsmedelspolitiska beslutet behållas övergångsvis och avskaffassåledes ej i samband med att den internamarknadsregleringen i jordbruket avskaffas den 1 juli 1991.Utskottet har tidigare avstyrkt förslag omavskaffande av förmalningsavgiften för alternativodlad spannmål.Utskottet avstyrker med det anförda motion Jo257 (v) yrkande 3.Motion Jo235 (c) om stöd till hästaveln och bevarande avkallblodsraserna m.m. utgör en upprepning av fjolårets motion1989/90:Jo217, som behandlades i utskottets betänkande omlivsmedelspolitiken (JoU25 s. 140). Den utredning som nämns ibetänkandet har slutförts och remissbehandlas för närvarandei . Utskottet utgår givetvis från attutredningen om hästaveln m.m. fullföljs i enlighet med tidigareriksdagsbeslut. I avbidan på den fortsatta behandlingen avutredningen bör motionen inte föranleda någon åtgärd.I samband med det livsmedelspolitiska beslutet behandladeutskottet motioner om biodlingen (JoU25 s. 140). Motion Jo223utgör en upprepning av en av dessa motioner. Utskottet har ejfunnit anledning att ändra sitt ställningstagande i denna frågaoch avstyrker således motionerna Jo223 och Jo272.I anslutning till motion Jo247 (c) om statligt stöd tilljordbrukets maskinringsverksamhet vill utskottet anföraföljande. Lantbruksstyrelsen och LRF har gett ut information omsamverkan mellan jordbrukare angående maskinhållning i form avs.k. Maskinringen är i regel en ekonomisk föreningvars verksamhet finansieras med avgifter. Syftet medmaskinringen är att nå ekonomiska fördelar i form av minskadeutgifter för maskinhållning m.m. Med anledning härav ärutskottet inte berett att föreslå något statligt stöd till dennaverksamhet.GränsskyddetPropositionenTekniska förändringar av gränsskyddet till följd av detlivsmedelspolitiska beslutetRegeringens förslag innebär att nuvarande mittpriser ochprisgränser avskaffas den 1juli 1991. införsreferenspriser för gränsskyddade produkter, gentemot vilkagränsskyddet skall avvägas.I motiveringen anförs att det nuvarande gränsskyddssystemet ärnågot olika för animalie- resp. vegetabilieprodukter. Förflertalet vegetabilieprodukter är införselavgiften rörlig ochskall skydda en fast inhemsk prisnivå, t.ex. ett inlösenpris.För animalieprodukter och vissa vegetabilieprodukter byggergränsskyddet på ett system med mittpriser och prisgränser.Mittpriset är det administrativt satta pris som gränsskyddetsyftar till att upprätthålla. Systemet med prisgränser innebäremellertid att vissa prisrörelser på marknaden accepteras utanatt gränsskyddet ändras. Prisrörelser på världsmarknaden tillåtsalltså få visst genomslag på de svenska marknadspriserna.Systemet innebär att införselavgifterna justeras först då deinhemska marknadspriserna över- eller understiger vissafastställda gränser. Avgiften är alltså fast så länge prisetligger inom dessa gränser. Dessutom ses gränsskyddsnivån övertvå gånger för att anpassas till mittprisnivån.Det livsmedelspolitiska beslutet innebär att den internamarknadsregleringen avskaffas. Därigenom skall inte längremarknadspriserna upprätthållas med olika stödåtgärder närpristryckande överskott förekommer. Detta medför att betydligtstörre prisrörelser än dagens blir möjliga. Priserna kan iextremfallet komma att röra sig mellan världsmarknadsprisnivåoch gränsskyddad prisnivå.Efter en intern avreglering kan priserna komma att falla underden nedre prisgränsen på grund av inhemska överskott. I dettaläge mister nedre prisgränsen således sin funktion somutgångspunkt för gränsskyddsjusteringar. Jordbruksministernföreslår därför att nuvarande mittpris och prisgränser avskaffasden 1juli 1991.Inlösenpriserna för spannmål har redan fr.o.m. innevarande årfått en annan roll . Inlösenpriserna har sänkts, utanatt gränsskyddet har ändrats. De kommer t.o.m. budgetåret1993/94 att vara lägsta priser, över vilka marknadsprisernaskall kunna variera.Detta innebär att gränsskyddet inte längre refereras till detaktuella inlösenpriset, utan till det inlösenpris som råddeunder /90, då det livsmedelspolitiska beslutetfattades.Ett nytt system med referenspriser som utgångspunkt införs förjordbruksprodukter som omfattas av lagen (1990:615) om avgifterpå vissa jordbruksprodukter. Gränsskyddet skall avvägas gentemotdessa referenspriser, som alltså skall motsvara de priser,exempelvis mittpriser, som gränsskyddet avvägs mot. Iskydd av detta gränsskydd skall marknadspriset tillåtas varierafritt. Jordbruksministern påpekar att denna förändring inteinnebär att några grundläggande principer för gränsskyddetförändras.Referenspriserna för spannmål och matpotatis är relateradetill producentledet. Gränsskyddet skall dock avvägas mot priseri det led där den internationella handeln äger rum. Dettainnebär att vid fastställande av gränsskydd skall ett tilläggtill referenspriset göras för handelsledens kostnader m.m. Förolja skall referenspriset utgöra grund för uttag avtillverkningsavgift.Det föreslagna referenspriset kan jämföras med det som i EGsgränsskyddssystem kallas tröskelpris. Eftersom och EGssystem inte är helt jämförbara anser jordbruksministern dock attdet vore olämpligt att införa begreppet tröskelpris i detsvenska gränsskyddssystemet.Anpassning av gränsskyddet till den interna avregleringenDen av beslutade reformen av livsmedelspolitikenkommer enligt propositionen att medföra pris- ochkostnadssänkningar för jordbruket. Priserna på spannmål ochövriga vegetabilieprodukter kommer att sjunka. Detta medförlägre konsumentpriser och lägre foderkostnader ianimalieproduktionen. Kostnaderna sjunker också genom attexempelvis slaktdjursavgifterna slopas. Kostnadssänkningarnavarierar mycket mellan olika produktionsgrenar. För grisköttuppgår de t.ex. till drygt 3kr./kg, för nötkött till ca 1:50kr./kg och för mjölk till ca /liter.Kostnadsminskningarna bör alltså medföra att priserna sjunker.Inlösenpriserna för spannmål har fått en annan roll än förut.Inlösenpriserna kommer t.o.m. /94 att utgöraminimipriser, vars nivå successivt sänks. Det pris somskyddas av gränsskyddet motsvarar emellertid 1990 årsinlösenpris. Denna förändring av inlösenprisernas karaktärmedför att det bildas ett överskydd för spannmål. /95 finns inget fastställt inlösenpris, vilketinnebär att även spannmålspriserna fr.o.m. den 1juli 1994kommer att tillåtas variera fritt i skydd av ett gränsskydd. Medden fria prissättning inom landet som kommer att råda fr.o.m.den 1juli 1991 kan det förväntas att priset på övriga grödorföljer spannmålspriset. Inkomststödet baserar sig därför på allareal med odling av prisreglerade grödor.Med oförändrat gränsskydd uppkommer således en differensmellan det pris som skyddas och marknadspriset, ett överskydd.Summan av pris- och kostnadssänkningarna kan uppskattas tillminst . Till följd av dessa kostnads- ochprissänkningar bör livsmedelspriserna sjunka med i genomsnittmellan 4,5 och , beroende på om handeln behåller oförändradeöres- eller procentmarginaler. Överskyddet utgör avnuvarande gränsskydd. Jordbruksministern har därvid utgått ifrånatt gränsskyddet motsvarar ca hälften av priset i detgränsskyddade ledet.Om gränsskyddet behålls på oförändrad nivå finns det en riskatt effekten av avregleringen inte når konsumenterna, framförallt för de produkter där konkurrenstrycket är svagt. Det finnsdessutom en risk att importen utestängs. Som riksdagenförutsatte i det livsmedelspolitiska beslutet är det viktigt atttillträdet till den svenska marknaden upprätthålls underövergångstiden. Gränsskyddet bör därför anpassas i riktning motde lägre marknadspriser som blir en effekt av avregleringen. Detöverskydd som redovisats skulle medge en nedjustering avgränsskyddet med i genomsnitt . Jordbruksministern anseremellertid inte att hela överskyddet bör tas i anspråk. Medhänsyn till att jordbrukarna måste ha en möjlighet att förbättralönsamheten bör gränsskyddet inte sänkas med mer än ,vilket motsvarar en sänkning av referenspriserna med igenomsnitt . Det totala värdet av överskyddet är ca 2,4miljarder kronor, medan av gränsskyddet motsvarar ettvärde av ca , vilket är drygt hälften av dettotala värdet av pris- och kostnadssänkningarna.Genom denna anpassning av referenspriserna motmarknadspriserna erhålls en bestående effekt, som motsvarar ca4,på konsumentpriset på gränsskyddade produkter vidoförändrad procentmarginal i efterföljande led. Vid oförändradöresmarginal motsvarar den 3%.Priserna för jordbrukarna ändras emellertid inte mer än vadsom blir en effekt av beslutet om en intern avreglering.Genom de förändringar av gränsskyddet som föreslås förbättrasförutsättningarna för att behålla nuvarande import. Eftersomändringarna ligger inom ramen för överskyddet medför de dockingen ökad import och innebär inte heller någon garanti för attnuvarande marknadstillträde bibehålls. Om importen inte kanupprätthållas -- trots anpassningen avgränsskyddet -- skall därför restitutioner användas för atttillfälligt sänka gränsskyddet för aktuella varor.EGs jordbruk har en betydligt lägre stödnivå änSveriges jordbruk. Enligt OECDs preliminära beräkningar för år1990 var det totala stödet i procent av produktionsvärdet --mätt enligt den allmänt accepterade metoden att beräkna stödnivå(PSE) -- för EG och för . Avregleringenkommer att medföra en sänkning av stödnivå, bl.a. tillföljd av tidigare nämnda kostnads- och prissänkningar. Därmedförväntas större delen av skillnaden gentemot EG försvinna. Medhänsyn till den stora skillnaden i stödnivån mellan ochEG är det viktigt att en sänkning av stödnivån består för attunderlätta anpassningen.