bet · GE01BoU18 · 1991-05-07 00:00:00 — Därvid har bl.a. de centralamyndigheterna tillfälle att bedöma hur skalltillämpas.Det är naturligtvis inte uteslutet att en myndighet kan hävdaen annan uppfattning än t.ex. när det gällerfrågan om vilka hänsyn som skall tas till ett område avriksintresse för naturvården men också när det gällerklassificeringen av ett riksintresse. Att statsmakterna påförhand skulle ta ställning till en viss myndighets bedömning avvad som är av riksintresse är sålunda inte lämpligt och ärdessutom främmande för systemet för kunskapsförsörjningen enligtNRL.Den av utskottet avstyrkta motionen avslogs avriksdagen. Utskottet anförde då bl.a. att något väsentligt inteskulle stå att vinna på en precisering av begreppetriksintresse för natur- och kulturmiljövården utöver vad somgjorts vid ställningstagande till propositionen medförslag till NRL.Inte heller beträffande detta yrkande finner utskottetanledning frångå sitt tidigare ställningstagande. Miljöpartietspartimotion Bo518 yrkande 4 avstyrks således.I motion Bo535 (c) föreslås uttala sig för attVättern skall vara riksintresse som färskvattentäkt enligt NRLoch omgärdas med speciella bestämmelser. Liknande yrkandenbehandlade utskottet och 1990 (1989/90:BoU12 s. 9). Dåanförde utskottet att med öar och strandområden åtnjuterskydd enligt 3 kap. 2 § NRL för sina natur- och kulturvärden.Såvitt rör den i motionen aktualiserade frågan om somfärskvattentäkt skulle närmast 2 kap. 8 § bli tillämpligt. Däranges bl.a. att mark- och vattenområden som är särskilt lämpligaför anläggningar för vattenförsörjning så långt möjligt skallskyddas mot åtgärder som påtagligt försvårar tillkomsten ochutnyttjandet av anläggningarna.Som utskottet anförde vid sin tidigare behandling avmotsvarande yrkande finns goda möjligheter attbeakta frågor om vattenförsörjningen. Dessa bör beaktas i denkommunala fysiska planeringen och i arbete medmiljö- och naturresursfrågorna. Eftersom i motionen inga nyamotiv lagts fram beträffande frågan om somriksintresse avseende färskvattenförsörjningen avstyrkerutskottet bifall till motion Bo535 (c).Utskottet vill erinra om att behandlatfrågan om åtgärdsprogram för m.m. (1989/90:JoU6). Underallmänna motionstiden har väckts motioner om förebyggande skyddför . Dessa motioner avses behandlas avjordbruksutskottet och våren 1991.Riksdagen föreslås i motion Bo542 (m) tydligare än vad somhittills skett klarlägga de intressen som NRL har atttillgodose.Som utskottet anfört tidigare och (1989/90:BoU17 s. 9) vid behandlingen av motsvarandemotionsyrkande ligger det i kommunens hand att i samråd medlänsstyrelsen konkretisera av gjorda uttalanden om hurden fysiska planeringen kan och bör bedrivas.Utskottet finner inte skäl att mot bakgrund av vad som anförtsi motionen föreslå att göra de uttalanden om denfysiska planeringen som motionärerna förordar. Motion Bo542(m) avstyrks.I 4 kap. 1 § NRL finns bestämmelser om prövningsplikt förvissa slag av industrianläggningar. Anläggningar som där angesfår inte utföras utan tillstånd av regeringen. I 2 § anges attregeringen i ett visst fall får besluta att en anläggning elleråtgärd som inte omfattas av kravet på tillstånd enligt 1 § ändåinte får utföras utan tillstånd enligt 4 kap. I kapitlets 3 §finns regler om det s.k. kommunala vetot. Detta innebär att enanläggning som prövas enligt kapitlet i princip inte får kommatill stånd om kommunfullmäktige inte har tillstyrkt atttillstånd lämnas. På förslag av utskottet ändrade riksdagenförra året (betänkande 1989/90:BoU20) 4 kap. 3 § så att bl.a.tillkomsten och lokaliseringen av stora anläggningar med uppgiftatt slutligt omhänderta miljöfarligt avfall under vissa i lagenmycket bestämda förutsättningar får komma till utförande omregeringen lämnat tillstånd därtill även om fullmäktige i denaktuella kommunen inte har tillstyrkt detta. Även i vissa andrafall har regeringen att fatta det slutliga beslutet beträffandeärenden som prövas enligt 4 kap. NRL.I partimotion Bo35 föreslås etttillkännagivande om att 4 kap. NRL slopas.4 kap. är centralt i lagen. Det kan svårligen slopas medmindre än att stora delar av planeringssystemet för den fysiskaplaneringen måste revideras. Utskottet vill i sammanhangeterinra om att systemet med miljökonsekvensbeskrivningar byggerpå den prövningsplikt som finns i 4 kap. Med hänvisning till vadsom nu anförts avstyrker utskottet partimotionBo35 om slopande av 4 kap. NRL.Det kommunala vetot tas upp i motionerna Bo506 (c) och Bo534(mp). I motionerna föreslås en ändring i 4 kap. 3 § av innebördatt de genomförda ändringarna avskaffas. Dessaändringar har i korthet redovisats ovan.Utskottet gjorde ingående överväganden omutformningen av 4 kap. 3 § NRL. Utskottet är inte berettatt föreslå att göra en omprövning av frågan.Motionerna Bo506 (c) och Bo534 (mp) avstyrks.I motion Bo527 (s) föreslås att som sin mening geregeringen till känna vad som i motion T708 anförts om översynav NRL. I den sistnämnda motionen anförs att det kan bli svårtatt tillämpa NRL-prövning på en kommunikationsanläggning somArlanda vars verksamhet har inverkan på ett större område.Med åberopande av 4 kap. 2 § NRL har regeringen beslutat attutbyggnaden av skall prövas i den ordning som anges ilagrummet.Den osäkerhet som yppats i motionen om attkommunikationsanläggningar inte kan NRL-prövas bör därmed varaundanröjd. En översyn av NRL i vad avser prövning avkommunikationsanläggningar kan därför inteanses erforderlig. Motion Bo527 (s) avstyrks således.I motion Bo31 (v) föreslås ändringar i de ersättningsreglersom gäller när intrångsersättning skall betalas till markägare isamband med beslut enligt PBL. Motionärerna anser att deändringar som gjordes innebär försämrade möjligheterför naturvården att skydda bl.a. miljömässigt värdefullabiotoper. I syfte att stärka miljö- och naturvårdsvärdenaföreslås i motionen att intrångsersättningen skall relaterastill hela brukningsenheten och inte som till"berörd del".I samband med tillkomsten av PBL och NRL övervägde utskottetnoga utformningen av ersättningsreglerna. Utskottet är inteberett att föreslå att genom ett tillkännagivande tillregeringen förorda en ändring av dessa regler. Motion Bo31 (v)om överväganden avseende reglerna för ersättning tillmarkägare avstyrks.Slutligen behandlar utskottet i detta avsnitt miljöpartietspartimotion Bo38 i vilken förordas en ändring iexpropriationslagen så att mark kan exproprieras av miljöskäl.Motivet till förslaget finns i motion Jo118. I denna motionanförs bl.a. att det finns goda skäl att återskapa våtmarker föratt därigenom minska tillförseln av kväve till havet. Det finnsenligt motionen inte sällan en konflikt mellan detta motiv ocht.ex. jordbrukarens önskan att fortsätta med jordbruk trots attjust hans mark skulle vara lämplig för att återskapa våtmarker.I avsikt att lösa bl.a. sådana konflikter som beskrivitsföreslås i motionen att mark skall kunna exproprieras avmiljöskäl.Utskottet vill beträffande markavvattning erinra om deändringar i naturvårdslagen som gjordes 1986. Då infördes idenna lag en bestämmelse av innebörd att markavvattningsföretaginte får ske utan tillstånd. Syftet med förslagetvar att stärka skyddet av våra våtmarker. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att det inte enbart med åberopande avmiljöskäl är möjligt att expropriera mark; låt vara att ocksåsådana skäl inte sällan måste vägas in som en av flera faktoreri expropriationsärenden. Naturvårdslagens regler får dock ansesvara tillfyllest för att bevara och skydda våra våtmarker.Utskottet anser att det inte finns tillräckliga skäl att föreslåen sådan ändring i expropriationslagen som föreslås imiljöpartiets partimotion Bo38.Älvsträckor och vattenområdenI detta avsnitt behandlar utskottet motionsyrkanden som går utpå att vissa älvsträckor och vattenområden skall tas in i 3 kap.6 § NRL och därmed i praktiken undantas från prövning enligtvattenlagen. Vidare behandlas motioner om utbyggnad avminikraftverk och om vattenkraftens roll i energibalansen.Nästan samtliga av dessa yrkanden har utskottet behandlat fleragånger tidigare. Senast behandlades de av utskottet ochriksdagen (se bet. 1989/90:BoU17).I motionerna Bo513 (m) yrkande 1 såvitt nu är i fråga, Bo544(c) och K241 (mp) yrkande 2 föreslås besluta att defyra s.k. huvudälvarna -- , , ochVindelälven -- bör förklaras som nationalälvar. I motion Bo533(fp) yrkande 2 föreslås att en utredning görs inom ramen för enöversyn av NRL om möjligheten att avsätta de fyra huvudälvarnaoch några särskilt värdefulla älvar som nationalälvar.Vid behandling av yrkanden och 1990 om"nationalälvsförklaring" anförde utskottet att de aktuellaälvarna tagits in i NRL och att de därför inte kunde byggas utmed mindre än att lagen ändrades. Några sådana ändringsförslaghar inte förelagts . Utskottet anförde vidare attutskottet inte kunde inse att något skulle vara att vinna på ettförverkligande av motionsförslagen. Trots att utskottet fleragånger tidigare framfört denna uppfattning görs inte heller iårets motioner några egentliga försök att utveckla vad enförklaring som nationalälvar skulle innebära i form av ökatskydd för älvarna. Att en förklaring som nationalälvar skulleinnebära ett bättre skydd för älvarna än det som gäller genomatt de omfattas av skyddet mot utbyggnad enligt 3 kap. 6 § NRLhar alltså lika lite nu som visats av motionärerna.Enligt utskottets mening är så heller inte fallet. Utskottet hari sak ingen annan uppfattning än motionärerna. De nu diskuteradeälvarna är undantagna från utbyggnad och därmed skyddade. Någonändring därvidlag är inte aktuell.I den mån motionerna Bo513 (m) yrkande 1 såvitt nu är i fråga,Bo544 (c) och K241 (mp) yrkande 2 om förklaring av de fyrahuvudälvarna m.fl. som nationalälvar inte kan ansestillgodosedda med vad som anförts avstyrker utskottet bifalltill dem. Det finns heller inte anledning att tillstyrka det imotion Bo533 (fp) yrkande 2 framförda utredningsyrkandet omnationalälvar.I fyra motioner -- partimotion Bo518 yrkande 1samt motionerna Bo501 (m), Bo513 (m) yrkande 1 och Bo533 (fp)yrkande 1, de båda sistnämnda såvitt nu är i fråga -- föreslåsatt skall omfattas av skydd enligt 3 kap. 6 § NRL. Dettainnebär i realiteten att vattenkraftverk samt vattenregleringeller vattenöverledning för kraftändamål inte får utföras iEmån.Utskottet har tidigare behandlat också frågan omEmån skall undantas från utbyggnad för kraftändamål. Vidbehandlingen (1989/90:BoU17 s. 11--12) anförde utskottetatt domstolsprövning bl.a. av frågan om vattenkraftsutbyggnad iån pågick vid i beträffande byggande avFliseryds kraftverk. Sökanden har sedermera återkallat ansökanom byggande av kraftverket.I det läge som uppkommit finner utskottet det motiverat attriksdagen omprövar sin inställning i frågan. Utskottet föreslårdärför att med anledning av partimotionBo518 yrkande 1 samt motionerna Bo501 (m), Bo513 (m) yrkande 1och Bo533 (fp) yrkande 1, de båda sistnämnda såvitt nu är ifråga, ändrar 3 kap. 6§ NRL så att skyddas från utbyggnadför kraftändamål m.m. genom att den tas in bland devattenområden som finns upptagna i lagrummets första stycke.Emån bör i stycket lämpligen placeras efter . Dennu föreslagna ändring av NRL bör liksom det av utskottet ovantillstyrkta förslaget om miljökonsekvensbeskrivningar träda ikraft . På motsvarande sätt som börbeträffande mål och ärenden enligt vattenlagen (1983:291) somanhängiggjorts före ikraftträdandet äldre bestämmelsertillämpas. Utskottet föreslår alltså att antar bilaga1 till detta betänkande såvitt avser ändring i 3 kap. 6 § NRLjämte övergångsbestämmelse.I motion Bo513 (m) yrkande 2 föreslås att Bräkneån och skall omfattas av NRL-skyddet.I omfattas uppströms Hummelforsen ochnedströms samt sträckan mellan bruk och Gysingeav skydd av vattenkraftutbyggnad enligt NRL. I harsträckan ett motsvarande skydd uppströms Trängslet.Vad i motionen förordats om skydd av Nedre m.m.får anses tillgodosett. I övrigt är utskottet inte beretttillstyrka motion Bo513 yrkande 2.I motion Bo514 (mp) yrkande 1 såvitt nu är i fråga föreslåsatt uppströms Ammerån och skall omfattas avNRL-skyddet.Riksdagen beslöt på förslag av ett enigtbostadsutskott att hela Ammerån skulle tas in i NRL. Vad imotionen föreslagits får anses tillgodosett. Motionen avstyrkssåvitt nu är i fråga.I motion Bo533 (fp) yrkande 1 såvitt nu är i fråga föreslåsatt uppströms och Hårkan i Indalsälvenundantas från prövning enligt vattenlagen.Yrkanden om att dessa vattenområden skall ingå i NRL harprövats och avslagits av 1986, 1987, 1988, 1989 och1990 efter förslag av utskottet.Några nya motiv för att en prövning enligt vattenlagen inteskulle kunna göras har inte framförts av motionärerna. Utskottethar inte funnit skäl att ändra uppfattning. Motionen Bo533 (fp)yrkande 1 såvitt nu är i fråga avstyrks.Utskottet finner inte tillräckliga skäl föreligga atttillstyrka förslaget i samma motion om att Meåforsen iÅngermanälven och Jaurekaska i skall tas in i NRL.Även frågan om att ta in dessa vattenområden i NRL har utskottetprövat och avstyrkt . Inte hellerbeträffande dessa vattenområden finner utskottet att några nyaskäl tillkommit som gör det motiverat att ändra inställning.Motion Bo533 (fp) yrkande 1 avstyrks alltså även i denna del.Haverö strömmar aktualiseras i motion Bo516 (mp). I motionenbehandlas frågan om de gamla trädammarna vid strömmarna ochföreslås att dessa skall genomgå en pietetsfull renovering utanatt någon väg byggs i området. Vidare aktualiseras frågan omdammsäkerheten samt föreslås ett tillkännagivande tillregeringen om övervägande avseende ekonomiskt stöd tillrenovering av dammarna.Vid behandlingen av i stort sett liknande förslag (1989/90:BoU17 s. 11) anförde utskottet att Haverö strömmaringår i NRL och att de därmed inte kan byggas ut förkraftändamål. Denna omständighet fick dock inte hindra, anfördeutskottet vidare, att vissa renoveringsarbeten inte skulle fåkomma till stånd. Naturligtvis får därmed älvsträckans karaktärinte ändras annat än i ringa omfattning. Det ankommer närmast pålänsstyrelsen att bevaka att NRL-skyddet hävdas. Utskottet villnu tillägga att för området utfärdats och sedermera förlängtstiden för ett interimistiskt naturreservat enligt 11 §naturvårdslagen. Detta gäller nu till . Medhänvisning till det nu anförda avstyrker utskottet motion Bo516(mp) om Haverö strömmar. Det får anses ankomma bl.a. pålänsstyrelsen i att om så befinnserforderligt, närmare pröva de i motionen aktualiseradefrågorna.Indalsälvens delta tas upp i partimotion Bo518yrkande 2 och i motion Bo536 (mp) yrkande 2. Ett vägbygge ideltaområdet påverkar enligt motionärerna miljön på ett ickegodtagbart sätt. Enligt dem bör deltaområdet omfattas avNRL-skyddet.Även denna fråga har utskottet behandlat tidigareoch senast (1989/90:BoU17 s. 12). Utskottet anfördedå att i ställt och fått gehörför villkor avseende utformningen av vägbygget i deltat så attde naturvärden som där finns skall ta så lite skada som möjligt.Utskottet vidhåller sin uppfattning om att det inte finnstillräckliga skäl att föreslå att skalltas upp bland de vattenområden som skyddas i 3 kap. 6 § NRL. Denavvägning mellan exploatering och bevarande som gjorts är enligtutskottets mening acceptabel. Med det anförda avstyrkerutskottet partimotion Bo518 yrkande 2 och motionBo536 (mp) yrkande 2.I två partimotioner från , motionerna Bo33 yrkande8 och Bo518 yrkande 5 begärs lagförslag som går ut på attsamtliga orörda älvar, åar och biflöden skall skyddas motutbyggnad för kraftändamål. Ett liknande yrkande förs fram imotion Bo536 (mp) yrkande 1 såvitt nu är i fråga. I denna motionräknas upp ett stort antal vattendrag i somenligt motionärerna bör undantas från utbyggnad.Som utskottet anförde vid sin behandling av motsvarandemotionsyrkanden (1989/90:BoU17 s. 12) får det ansesmindre lämpligt att så översiktliga förslag skall grunda enriksdagens begäran till regeringen. Inte heller beträffandedenna fråga finner utskottet att skäl framkommmit som gör detaktuellt att föreslå att besluta i enlighet medförslagen i partimotioner Bo33 yrkande 8 och Bo518yrkande 5 om skydd för samtliga orörda älvar, biflöden ochåar. Utskottet gör samma bedömning av den i motion Bo536 (mp)yrkande 1 såvitt nu är i fråga aktualiserade frågan om vissavattendrag i län.I motion Bo514 (mp) yrkande 2 föreslås besluta attalla vattendrag skall skyddas från vidare exploatering genomutbyggnad av minikraftverk.I förarbetena till NRL (prop. 1986/87:3 s. 110--111) anförsbeträffande utbyggnad av minikraftverk att någon utbyggnad förvattenkraftsändamål inte kan tillåtas i de undantagna älvarnaoch älvsträckorna. Dessa skyddas mot utbyggnad genom att deomfattas av skyddet enligt 3 kap. 6 § NRL. I två speciella fallbör det dock enligt propositionen kunna tänkas att minikraftverkkan komma i fråga även i de undantagna älvarna ochälvsträckorna. Det ena avser fall då andra alternativ för attordna energiförsörjningen för enstaka hushåll kan innebärastörre inverkan på miljön än ett minikraftverk. Den andrasituationen avser fall då det på platsen redan finns enanläggning som påverkar vattendraget, t.ex. en damm ellerliknande. I sådana fall, anförs i propositionen, kan tillkomstenav ett minikraftverk t.o.m. innebära vissa fördelar, t.ex. atten dåligt underhållen flottningsdamm kan restaureras.Med hänvisning till det nu anförda angavs i propositionen attdet inte kan tillåtas att ett flertal minikraftverk med var försig obetydlig miljöpåverkan men med en sammantagen negativeffekt på miljön kommer till stånd i en viss undantagen älveller älvsträcka.Såvitt i motionen tas upp frågor om utbyggnad av minikraftverki de genom NRL-skyddade älvarna, älvsträckorna ochvattenområdena anser utskottet att de ovan redovisade motivenutgör en godtagbar inställning. Vad gäller övriga vattendrag fårutbyggnad av minikraftverk prövas i den ordning somlagstiftningen föreskriver. Utskottet är inte berett att föreslåatt ansluter sig till förslaget i motion Bo514 (mp)yrkande 2 om att alla vattendrag skall undantas från utbyggnadav minikraftverk. En så kategorisk inställning som den somförs fram i motionen bör inte vägleda behandlingen av dessautbyggnadsfrågor. Utskottet vill erinra om att i motioner somhänvisats till jordbruksutskottet tagits upp frågan omprövningsordningen vid utbyggnad av minikraftverk.I detta avsnitt behandlar utskottet avslutningsvis fyramotionsyrkanden i vilka tas upp vattenkraftens roll ienergibalansen. Det gäller de två under allmänna motionstiden1990 väckta motionerna 1989/90:Bo503 (fp) yrkande 1 och1989/90:Bo550 (mp) yrkande 1, detta yrkande såvitt nu är ifråga. I den förstnämnda motionen föreslås som sinmening ge regeringen till känna att någon ytterligarevattenkraftsutbyggnad utöver den produktionsnivå, ca , somriksdagen tidigare uttalat sig för inte skall ske. I mp-motionenföreslås ett uttalande om att vattenutbyggnadsepokenbör vara slut. Detta yrkande förs fram även i de väckta motionerna 1990/91:Bo514 (mp) yrkande 1och 1990/91:Bo536 (mp) yrkande 1, dessa båda yrkanden såvitt nuär i fråga.Utskottet har tidigare vid behandlingen av liknandemotionsförslag anfört att vattenkraftsutbyggnaden bör ske inomramen för de av fastställda riktlinjerna. Utskottetvill nu erinra om vad i propositionen om energipolitiken (prop.1990/91:88 s. 8) anförts om vattenkraftsplanen. I propositionenanges att de orörda älvarna och de älvsträckor som riksdagenundantagit från utbyggnad skall skyddas även fortsättningsvisoch att utbyggnaden av vattenkraft därmed kommer att begränsastill högst den av antagna vattenkraftsplanen.Propositionen kommmer att behandlas av senare i vår.De nu behandlade motionsyrkandena väcktes samtliga innaninnehållet i propositionen blev känt. Ett accepterande avregeringens uppfattning sådan den kommer till uttryck i den nunämnda propositionen får anses innebära att förslaget i motion1989/90:Bo503 (fp) yrkande 1 om vattenkraftens roll ienergibalansen tillgodosetts. Ett tillkännagivande bör därmedkunna undvaras. Även vad i de tre mp-motionerna 1989/90:Bo550,1990/91:Bo514 och 1990/91:Bo536 yrkande 1 såvitt nu är i frågaförordats beträffande uttalande om att vattenutbyggnadsepokenbör vara slut, får anses i inte ringa grad tillgodosett vid ettriksdagens accepterande av propositionen. Ett tillkännagivandeskulle vid denna uppfattning inte tjäna något reellt syfte.Ekologiskt byggandeI detta avsnitt behandlar utskottet tre motioner i vilkabehandlas frågor om ekologiskt och miljöanpassat boende. Imotion Bo42 (mp) tas upp frågor om ett ekologisktsamhällsbyggande i yrkandena 1--5, 7 och 8. Motionärernaföreslår att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samhällsbyggande på ekologins grunder,om behovet av ett ekologiskt tätortsmönster och ett ekologisktstadsbyggnadsbegrepp, om ett omfattande retursystem för allarestprodukter i den byggda miljön, om en utvecklingsplan förinförande av ekologiska toalett- och avloppssystem i ny ochbefintlig bebyggelse, om krav på ekologisk ombyggnad avbostadsbeståndet samt om underskottet på friytor för odling ochrekreation i storstadsmiljöer.I partimotion Bo34 (c) yrkande som sin mening ge regeringen till känna vad i motionenanförts om ett resursbevarande och miljöanpassat boende. Även idenna motion anläggs ett ekologiskt synsätt på samhällsbyggandetoch understryks vikten av att bebyggelsen och boendeplaneringengörs från ekologiska utgångspunkter.Även i motion Bo28 (s) föreslås ett riksdagenstillkännagivande om vikten av ett miljöanpassat byggande ochboende. I denna motion behandlas behovet av lokala småskaligalösningar av olika miljöfrågor såsom t.ex. sophantering.Motionärerna anser att tiden nu är inne att ta ett stort stegmot en normal "vardaglig" användning av ett så stort antalmiljövänliga lösningar som möjligt. Miljökraven bör därför meragenerellt inordnas i byggreglerna. Motionärerna aktualiserarockså frågan om experimentbyggnadsbidrag för finansiering avutvecklingsprojekt i bostadsrättsföreningar.Utskottet delar motionärernas inställning beträffandebetydelsen av ett ekologiskt synsätt i samhällsplaneringen ochvid genomförande av bostadsbyggnadsprojekt. I utskottets avgivnaoch av kammaren behandlade betänkande 1990/91:BoU12 (s.29--33) behandlades frågan om ekologiskt byggande och boende. Idetta betänkande redovisar utskottet vissa av de åtgärder somvidtagits och vidtas beträffande ekologiskt byggande m.m.Sammanfattningsvis kan erinras om vad utskottet i betänkandetanfört om att betydande aktiviteter pågår runt om i landet medinriktning på ekologiskt byggande och boende. På initiativ avglesbygdsdelegationen pågår t.o.m. utgången av det s.k.ekobyprojektet. Avsikten är att projektet, som omfattar etttiotal kommuner, skall efterföljas av andra. Inom harett arbete med inriktning på ekologiskt byggande påbörjats. Ävenom flera åtgärder vidtagits anförde utskottet i det ovan nämndabetänkandet, att det får anses ankomma på ,byggforskningsrådet och glesbygdsmyndigheten att på olika sättbidra till att verksamheten med ekokommuner utvecklas och försut till en vidare krets. Detta gavs regeringen till känna. Ibetänkandet behandlas också vissa andra motionsförslag om viktenav att också ett ekologiskt synsätt får vägledasamhällsplaneringen.Det finns inte tillräcklig anledning att så snart efter dettatillkännagivande ånyo aktualisera i allt väsentligt samma frågorhos regeringen som de som tas upp i de nu behandlade motionerna.Som framgått av det nu anförda har utskottet ingen annanuppfattning än motionärerna när det gäller vikten avekologiskt byggande m.m. Med hänvisning till det nyligenfattade riksdagsbeslutet och till de aktiviteter avseendeekologins roll i samhällsplaneringen och byggandet som pågårfinner utskottet det inte erforderligt att tillstyrka motionBo28 (s), partimotion Bo34 yrkande 2 och motionBo42 (mp) yrkandena 1--5, 7 och 8. Syftet med motionerna kan iallt väsentligt anses tillgodosett utan ett bifalltill dem.Slutligen behandlar utskottet motion Bo27 (fp).