bet · GF01TU1 · 1991-11-07 00:00:00 — Vissa frågor om bilismen m.m. Betänkandet behandlar vissa bilmotioner som väckts under denallmänna motionstiden . I betänkandet behandlas även ett parmotioner som gäller utveckling av nya trafikformer samt enmotion om kvinnoperspektiv på trafiksystemet.Utskottet framhåller i betänkandet att bilen intar en centralroll i dagens samhälle. Med hänsyn till det utvecklings- ochforskningsarbete som pågår avstyrker utskottet förslag bl.a. omatt tillsätta en särskild bilsocial utredning.Utskottet avstyrker vidare förslag som väckts om bl.a. ettuttalande från sida om kostnaderna för bilfamiljer.Utskottet erinrar i sammanhanget om att enligt 1988 årstrafikpolitiska riktlinjer bör skatter och avgifter på bilismengrundas på ett väl definierat kostnadsansvar. Utskottet hänvisaräven till pågående uppföljning om kostnadsansvarets utformningoch det utvecklingsarbete som sker om införande avtrafikavgifter.Utskottet ser positivt på de motionsförslag som väckts omutveckling av de trafikformer som befinner sig i gränslandetmellan privatbilism och kollektivtrafik som t.ex. samåkning,hyrbilssystem, spårtaxi och anropsstyrd busstrafik. Utskottetkonstaterar att forskning eller utvecklingsarbete på området haratt prövas, initieras eller stödjas av i första handtransportforskningsberedningen. Utskottet avstyrker därförförslag om riksdagsinitiativ i ärendet.Utskottet avstyrker slutligen även ett motionsyrkande om ensärskild folkbildningsinsats om kvinnoperspektiv påtrafiksystemet. Utskottet framhåller i sammanhanget att enligtgällande trafikpolitiska riktlinjer skall trafiksystemetsuppbyggnad ske så att olika resenärers intressen och möjlighetertas till vara.Till betänkandet har fogats ett särskilt yttrande om bilensbetydelse i samhället av m-ledamöterna.Vidare har fogats en meningsyttring av v-suppleanten vadgäller frågan om kvinnoperspektiv på trafiksystemet. 1990/91:T207 av m.fl. (mp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla trafikens mellanformer.1990/91:T249 av m.fl. (v) vari yrkas6. att begär att regeringen initierar och stödjeren informationsinsats som bl.a. beskriver kvinnoperspektivet påtrafiksystemet.1990/91:T253 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en mer enhetlig behandling avbilfrågor inom ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder som ytterligare försvårar förbilfamiljerna,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om tillsättandet av en bilsocialutredning.1990/91:T911 av i (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om uppvärdering av bilen.1990/91:T915 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckling av olika former avhyrbilssystem bör stödjas,2. att hos regeringen begär atttransportforskningsberedningen får i uppdrag att informera ommöjligheterna att bilda ekonomiska bilandelsföreningar,3. att hos regeringen begär att statens järnvägarfår i uppdrag att redovisa möjliga utvecklingar avhyrbilscentraler vid järnvägsstationerna samt kopplingar mellanrabattkort och rabatterad biluthyrningstariff,4. att hos regeringen begär att skatte- ochförsäkringsfrågor i biluthyrningsbranschen utreds med syfte attunderlätta branschens utveckling,5. att hos regeringen begär atttrafiksäkerhetsverket får i uppdrag att utredabetalningsansvaret vid trafik- och parkeringsförseelser medhyrbil samt en alternativ bindning av biltrafikförsäkringen tillkörkortet. 1 Bilens betydelse i samhälletUtskottet har tidigare behandlat en radmotioner om vägtrafikens förutsättningar ochutvecklingsmöjligheter. I sammanhanget kan hänvisas tillbetänkanden om trafikens infrastruktur (bet. 1990/91:TU24), omvägväsendet (bet. 1990/91:TU26) och om trafik och miljö (bet.1990/91:TU30). Följande motioner från den allmänna motionstideni är mer allmänt inriktade på bilen som företeelseoch behandlas därför särskilt i föreliggande betänkande.I motion T253 (m) yrkas att en bilsocial utredningtillsätts som klarlägger bilens centrala betydelse församhället. Enligt en Sifo-undersökning som motionärernarefererar till är människorna mer beroende av bilen nu än för5--. Varannan bilist () anser sig sålunda varamycket eller oerhört beroende av att ha tillgång till bil medanmotsvarande andel var två av fem (). Att hatillgång till ett fungerande, individuellt transportsystem ärenligt motionärerna en förutsättning för ett rikt socialt livsamtidigt som det ger förutsättningar för ett fungerandesamhälle även i landets mer glest befolkade delar.Utskottet instämmer i motionärernas uppfattning att bilenkommit att inta en allt viktigare roll i vårt samhälle.Utskottet kan därvid konstatera att utanför de större städernautgör bilen ofta det enda realistiska kommunikationsmedlet förmånga resor. Vad gäller motionskravet på ytterligareutredningsinsatser kan utskottet i och för sig konstatera attbilens betydelse för samhället inte i någon störreutsträckning belysts i forsknings- och utredningssammanhang.Enligt vad utskottet erfarit har dock en radinitiativ tagits såväl nationellt som internationellt som göratt situationen håller på att förändras.Som exempel kan nämnas att vid ,, pågår ett projekt som syftar till attstudera bilanvändandet och dess betydelse för människans liv ochtankemönster. Forskningsprogrammet betonar att syftet är att ökaförståelsen för den viktiga sociala företeelse som bilismenutgör för att mot den bakgrunden kunna hantera biltrafikenslångsiktiga miljökonsekvenser. I har även vidkulturgeografiska institutionen och vid underår 1990 avslutats ett projekt som heter "Hushållen ochpersontransporterna". Utifrån ett samhällsvetenskapligtperspektiv har därvid analyserats de nationellaresvaneundersökningar som utfört år1978 och 1984/85.Ett forskningssamarbete pågår vidare i mellanforskargrupper vid och statens väg- ochtrafikinstitut. Den ram som omgärdar verksamheten utgörs av ettekonomiskt-historiskt perspektiv där bilismen ses som ettutvecklingsblock med stor betydelse för den ekonomiskatillväxten och strukturomvandlingen liksom för den fysiskastrukturens förändring under efterkrigstiden.I sammanhanget kan också nämnas att vid den nordiskaforskningsorganisationen arbetar flera forskare medforskning kring bilismen. Viktiga frågor för forskargruppen ärvad som genererar persontransporter, viken typ av rationalitetsom ligger till grund för färdmedelsval liksom analyser av vilkafaktorer som är av betydelse för persontransportmarknadensutveckling.Inom området pågår vidare ett arbete för att förbättra detstatistiska underlaget. har sålundabehovet av en förnyad resvaneundersökning diskuterats inom engrupp bestående av olika intressenter på området. Statens väg-och trafikinstitut har därvid med sitt ansvar förtransportstatistik tagit på sig uppgiften att försöka genomföraen ny nationell resvaneundersökning --1993.Som ett tecken på den förändring som sker inomforskningsområdet kan avslutningsvis även nämnas att vid deårliga s.k. forskardagarna i planeras under januari1992 ett särskilt temablock kring bilismen.Sammanfattningsvis kan således konstateras att bilensbetydelse för befolkningen synes tilldra sig ett ökat intresseoch att forskningen befinner sig i ett skede av snabbutveckling. Flera teoretiska perspektiv och metodiskatillvägagångssätt bryts mot varandra. Forskningslägetkännetecknas således av en påtaglig mångfald, såväl teoretisktsom metodiskt, vilket synes borga för att en allsidig belysningsker av ämnesområdet.Utskottet anser det som viktigt att trafikpolitiken ochstatens agerande på trafikområdet bygger på en realistiskuppfattning om bilens betydelse och funktion i samhället. Tilldenna bild hör särskilt bilens regionalpolitiska roll för storadelar av landet och då i synnerhet för landets glesbygdsområden.Tillgång till bil är således i många fall nödvändigt för attdelta i arbetslivet för fritiden och ett rikt socialt liv.Utskottet bedömer att med det underlag som redan nu finnstillgängligt och med de insikter som kan vinnas från detutvecklingsarbete som tidigare kort refererats till börkunskapsläget kunna förbättras ytterligare om bilens roll isamhället.Det bör enligt utskottets mening ankomma på regeringen ochtransportforskningsberedningen att följa den fortsattautvecklingen på området och överväga om ytterligare initiativerfordras. Utskottet anser med hänvisning härtill att yrkandetinte bör påkalla någon åtgärd från sida. Motionenavstyrks därför i denna del.Två motionsyrkanden behandlar mer konkret kostnaden för attha bil.I motion T253 (m) anges att smärtgränsen nu är nådd förmånga familjer. Ytterligare kostnadshöjningar på bilismen kandärför enligt motionärerna innebära att många tvingas avstå frånatt ha bil och därmed lida stora standardförluster.I motion T911 (m) framhålls att bilen har en helt avgöranderoll i samhället och därför bör uppvärderas. Enligt motionärenbör därför inga ytterligare pålagor läggas på bilismen. På siktanförs vidare att den största delen av bilismens skatter ochavgifter bör gå tillbaka till bilisterna.Som utskottet tidigare klargjort intar bilen en strategiskroll i samhället. Den ekonomiska möjligheten att disponera bilsammanhänger med en rad faktorer där skatter och avgifter påbilinnehavet utgör endast en del. Som exempel på andra faktorerkan nämnas storleken på den totala disponibla inkomsten, andrakonkurrerande utgifter i hushållsbudgeten samt övrigabilkostnader som kapitalkostnader för bilanskaffning ochservice- och reparationsutlägg. i ett längre tidsperspektivär också den ekonomiska utvecklingen i ett land av heltavgörande betydelse för hur bilinnehavet utvecklas.Vad gäller de skatter och avgifter som tas ut från bilismenvill utskottet erinra om att trafikpolitiska beslutinnebär att grunden skall vara ett väl definieratkostnadsansvar. Detta innebär att de avgifter som tas ut skalltäcka de totala samhällsekonomiska kostnaderna som trafiken gerupphov till. Även externa kostnader för miljö, hälsa, olyckor,trängsel m.m. ingår därmed i det ekonomiska ansvaret.Kostnadsansvaret skall utkrävas i form av fasta och rörligatrafikavgifter. De rörliga kostnaderna skall motsvara dekortsiktiga samhällsekonomiska marginalkostnaderna. Avgifter ochskatter som inte är trafikpolitiskt motiverade bör enligtbeslutet tas ut på ett likformigt och konkurrensneutralt sättmellan de olika trafikgrenarna.Grundprincipen kring kostnadsansvarets utformning harfastställts i bred parlamentarisk enighet. Skilda uppfattningarråder dock bland olika aktörer på transportmarknaden om hurenskilda kostnadsposter i den samhällsekonomiska kalkylen skallkvantifieras och värderas. I takt med att kunskapen på områdetökar finns det därför anledning att successivt se överkostnadsansvarets närmare utformning. Enligt det trafikpolitiskabeslutet förutsattes också ett fortsatt utredningsarbete för attmöjliggöra ett säkrare underlag om den statliga avgiftspolitikenpå trafikområdet. Enligt vad utskottet erfarit pågår även inomkommunikationsdepartementet en sådan översyn omkostnadsansvarets utformning. Projektet avses redovisas undervåren 1992.Vad gäller den fråga som aktualiseras i motion T911 (m) omen återföring av vägtrafikens skatter och avgifter tillbilisterna kan erinras om att utskottet avstyrktförslag om en allmän specialdestinering av fordons- ochbensinskatter för vägändamål (bet. 1990/91:TU24). Samtidigtgäller att successivt har möjligheter öppnats för att finansieraenskilda vägprojekt med trafikavgifter. Som ett aktuellt exempelhärpå kan nämnas den förutsedda utbyggnaden av fastaförbindelser över som helt skall finansieras medtrafikavgifter. I sammanhanget kan också nämnas detutvecklingsarbete som pågår inom ramen för de europeiskaforskningsprojekten . Enligt riksdagensbeslut med anledning av proposition om näringspolitik ochtillväxt har transportforskningsberedningen anvisats ökaderesurser för att vidareutveckla modern informationsteknologiinom vägtrafikområdet (prop. 1990/91:87 delvis, bet. TU24, rskr.286). Genom dessa insatser utvecklas bl.a. olika former avsystem för elektronisk prissättning och avgiftsupptagning.Syftet är att genom introduktion av avanceradinformationsteknologi och telekommunikation bl.a. förbättrakapaciteten och öka effektiviteten i vägtrafiksystemet.Utskottet anser med hänvisning till vad som har anförtsatt något uttalande från sida om kostnaden för attköra bil inte är motiverat. Biltrafikens kostnadsansvar börgrundas på av angivna trafikpolitiska riktlinjer. Idetta ingår också hänsynstagande till biltrafikens sociala ochregionala betydelse. Utskottet anser vidare att brukaravgifterkan ha många fördelar. Erfarenheter från pågående pojekt påområdet och från det utvecklingsarbete som inletts gör att detfinns skäl för att överväga frågan . Motionsyrkandena börmot denna bakgrund inte påkalla någon åtgärd från riksdagenssida utan de avstyrks följaktligen.I motion T253 (m) påpekas att bilfrågornas behandling sker inom en rad olika departement. Fördelningen avbilfrågor på olika departement är enligt motionärerna intealltid ändamålsenlig. I motionen yrkas därför att en översyngörs av möjligheterna att bilfrågorna behandlas mer enhetligt iregeringskansliet.Utskottet konstaterar att bilfrågorna har en sådan bredd attbehandlingen naturligen måste ske inom flera politikområden.Bilfrågor som hanteras av andra departement änkommunikationsdepartementet är t.ex. frågor om allmän ordningoch säkerhet, utrikeshandel, hälsoskydd, skatter, miljövård,markanvändning och näringspolitik. Detta innebär att bilfrågoräven hanteras inom bl.a. närings-, finans-, justitie- ochmiljödepartementet. Motsvarande förhållande gäller även förövriga trafikslag såsom sjöfart, flyg och järnvägstrafik.Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrund avstörsta vikt att en verkningsfull samordning sker avtrafikfrågorna i . De trafikpolitiskariktlinjer som har angett bildar därvid enviktig utgångspunkt.Utskottet vill härvid erinra om att enligtdepartementsförordningen, som bl.a. reglerar arbetsfördelningenmellan departementen, följer att en bilfråga som huvudsakligenhör till ett annat departement än kommunikationsdepartementetskall beredas i samråd med , s.k.gemensam beredning av ärenden. Utskottet förutsätter att ensådan samordning sker och kan utvecklas vidare. Utskottet villvidare erinra om den reformering som inletts under hösten 1991av departementsindelningen i syfte att få en mer ändamålsenligoch effektiv departemental organisation.Utskottet anser med hänvisning till vad som har anförtsatt motionsyrkandet inte påkallar någon åtgärd från riksdagenssida. Motionen avstyrks därför i nu behandlad del.2 Trafikens mellanformerI motion T207 (mp) framhålls bl.a. behovet av att trafikensmellanformer utvecklas. Med trafikens mellanformer menarmotionärerna trafikslag som intar en mellanställning mellankonventionell kollektivtrafik och privatbilism. Exempel påsådana trafiklösningar är bl.a. samåkning, hyrbilssystem,spårtaxi, anropsstyrd busstrafik, linjetaxi och byabuss. Enligtmotionen borde utvecklingen av dessa trafikformer åtnjuta ettbättre stöd ifrån statsmakternas sida än vad som varitfallet.I motion T915 (mp) behandlas särskilt en av trafikens s.k.mellanformer, nämligen hyrbilssystem. Enligt motionärerna börolika former av hyrbilssystem stödjas ochtransportforskningsberedningen få i uppdrag att informera ommöjligheterna att bilda ekonomiska bilandelsföreningar. SJ börfå i uppdrag att redovisa hur hyrbilssystem kan integrerasnärmare till järnvägsresandet. I motionen efterlyses vidare attskatte- och försäkringsfrågor i biluthyrningsbranschen utredsoch att trafiksäkerhetsverket får i uppdrag att utredabetalningsansvaret vid förseelser med hyrbil samt en alternativbindning av biltrafikförsäkringen till körkortet.Vad gäller utveckling av sådana trafikformer som befinner sigi gränslandet mellan privatbilism och kollektivtrafik villutskottet erinra om att transportforskningsberedningen -- ochdess föregångare kollektivtrafikberedningen -- genomfört fleraolika projekt med anknytning till ämnesområdet. Stöd har därvidgetts inte enbart till forskning och utveckling utan också tillpraktiska demonstrations- och försöksprojekt. Erfarenheternafrån dessa projekt visar att nya trafikformer i flera fall gettlägre samhällsekonomiska kostnader för att uppnå en giventransportstandard, jämfört med andra alternativatransportlösningar. Normalt har dock krävts någon form avekonomiskt stöd och etablerad administration. Som ett exempel påett projekt som kunnat fortleva efter statligt stöd under eninledningsperiod kan nämnas den i motion T915 (mp) behandladebilandelsföreningen i Vivalla.Utskottet anser att en utveckling av nya trafikformer kanvara intressent. Pris- och kostnadsutvecklingen för vanligkollektivtrafik å ena sidan och behovet av att bättre utnyttjadet befintliga trafiksystemet å andra sidan är skäl för attstimulera uppfinningsrikedom och nytänkande inom området. Med enfortsatt teknisk utveckling och en avreglerad trafikmarknad kankostnadsbesparande alternativ till en traditionellt bedrivenkollektivtrafik och bilism därför te sig mera intressant. Isammanhanget kan erinras om att utskottet isamband med behandlingen av transportforskningen bedömt det somväsentligt att nya trafikformer utvecklas (bet. 1990/91:TU16).Utskottet förutsatte därvid att en fortsatt utveckling av nyatrafiklösningar, typ spårbilssystem, kan komma att prövas inomramen för de insatser som avsätts för teknikutveckling påtransportområdet.Vad gäller de särskilda motionsyrkanden som väckts om enutveckling av hyrbilssystem vill utskottet erinra om atttransportforskningsberedningen (TFB) har ansvaret för allmäntstöd till utveckling av nya trafikformer. TFB har också ettansvar att föra ut resultat från sina FoU-projekt och svarabl.a. Beträffande yrkandet om ettnärmare samarbete med järnvägstrafiken kan nämnas att SJ redanpå affärsmässiga villkor samarbetar med hyrbilsföretag. Enomfattande ombyggnadsverksamhet pågår vidare av flerajärnvägsstationer för att underlätta bl.a. smidiga övergångarmellan tåg och bil. Vad gäller frågan om betalningsansvaret förtrafik- och parkeringsförseelser är detta knutet tillfordonsinnehavet. Ett starkt motiv för denna ordning har varitatt få ett enkelt och smidigt system. Motionärens önskemål idenna del torde kunne tillgodoses genom attbiluthyrningskontrakten innehåller en bestämmelse om skyldighetför hyrestagaren att gentemot uthyrningsföretaget svara förfelparkeringsavgifter m.m. som drabbar företaget som ägare avfordonet. Vad gäller introduktion av hyrbilssystem villutskottet vidare erinra om att utskottet vidbehandling av frågor om trafikmiljön avstyrkt ett förslag omstatliga bidrag för att stimulera ytterligare verksamhet (bet.1990/91:TU30).Utskottet bedömer sammanfattningsvis att det kan varaväsentligt att utveckla nya typer av trafiklösningar.Inriktningen och omfattningen av sådana engagemang har attprövas inom bl.a. ramen för transportforskningsberedningensansvar. Det betyder att projektansökningar om utveckling avtrafikens mellanformer får i normal ordning konkurrera om destöd och finansieringsmöjligheter som står till buds. Medhänvisning till vad som har anförts avstyrks de nu behandlademotionsyrkandena.3 Kvinnoperspektiv på trafiksystemetI motion T249 (v) begärs att regeringen initierar och stödjeren informationsinsats som bl.a. beskriver kvinnoperspektiv påtrafiksystemet. Bakgrunden till yrkandet är de skillnader iresvanor som finns mellan män och kvinnor. Kvinnor åker bl.a.relativt sett mer kollektivt än männen. ärkollektivtrafiksystemet i första hand inriktat på männens behovav arbetsresor. Kvinnor har också sämre tillgång till bil än mänoch därmed sämre transportmöjligheter. Ett genombrott av männensresvanor i hela samhället skulle därför enligt motionärernafrämja massbilismens tillväxt. Syftet med den efterlystainformationsinsatsen anges vara att klarlägga kollektivtrafikensbetydelse samt bilismens skadeverkningar.Utskottet kan konstatera att resvanorna skiljer sig åt mellanmän och kvinnor. Detta har bl.a. belagts i det bakgrundsmaterialsom den statliga storstadskommittén presenterat i betänkandetStorstadstrafik 4 (SOU 1989:79). Utskottet vill erinraom att skillnader i resvanor också föreligger mellan människorsom hör till exempelvis olika åldersgrupper, bor i skildageografiska områden eller har skilda fysiska och ekonomiskaförutsättningar. I den övergripande trafikpolitiskamålsättningen om en tillfredsställande trafikförsörjning liggerdärför att en anpassning skall ske till medborgarnas olikatrafikbehov. Det är därför angeläget att trafiksystemetsuppbyggnad sker på ett lämpligt sätt där olika resenärersintressen vägs samman.Utskottet erinrar om att TFB har flera projekt inom ramenför sina FoU-program som behandlar hushållens resurser för ochvärdering av trafikutbud etc., vari kvinnoaspekten särskiltbeaktas. Resultatet av studierna är eller kommer att blitillgängliga i rapportform. I sammanhanget kan även hänvisastill de nationella resvaneundersökningar som tidigare gjorts ochdet arbete som pågår i syfte att genomföra en förnyad studie.Utskottet ser givetvis positivt på att forskningsresultat påolika sätt förs ut till beslutsfattare och allmänhet ochförutsätter att så också kommer att ske. Utskottet är dock inteberett att förorda något särskilt statligt initiativ påinformationsområdet med anledning av motionen och avstyrkerdärför densamma i nu behandlad del. beträffande en bilsocial utredningatt avslår motion 1990/91:T253 yrkande 3,2. beträffande kostnaden för att ha bilatt avslår motionerna 1990/91:T253 yrkande 2 och1990/91:T911,3. beträffande bilfrågornas behandlingatt avslår motion 1990/91:T253 yrkande 1,4. beträffande trafikens mellanformeratt avslår motionerna 1990/91:T207 yrkande 8 och1990/91:T915,5. beträffande kvinnoperspektiv på trafiksystemetatt avslår motion 1990/91:T249 yrkande 6.men. (v)den 7 november 1991På trafikutskottets vägnarBirger RosqvistI beslutet har deltagit:Birger Rosqvist (s),(),(),(),(),(),(),(),(nyd),(),(),(),(),() ochPehr Löfgreen (m).Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet.Särskilt yttrandeBilens betydelse i samhället (mom.1--3), , och (alla m) anför:Moderata samlingspartiet har hävdat bl.a. attdet är nödvändigt med en samlad bilpolitik, att en bilsocialutredning bör tillsättas samt att åtgärder som försvårar förbilfamiljerna inte skall genomföras. Vi står fast vid dessauppfattningar. Sedan dessa motioner väckts har dock lägetförändrats genom höstens regimskifte.Med den politik som lagts fast i regeringsförklaringenhar utvecklingen inom kommunikationssektorn getts en centralroll i strävan att förnya och förändra . Vi vill därförge den tillträdda regeringen tid och möjlighet att i denform den finner lämpligt ta upp våra förslag i detta betänkande.Yrkandena har därigenom inte samma aktualitet varför vi haravstått från att tillstyrka de aktuella motionerna.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,eftersom partiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottetBengt () anför:Enligt mening är en fungerande kollektivtrafiken viktig jämlikhetsfråga. Trafiken har olika konsekvenser förkvinnor och män. Enligt den norska undersökning som publiceratsi betänkande (SOU 1989:79) läggerkvinnor mer tid på inköp, omsorg och sociala kontakter än män,som använder mer tid på sitt lönearbete. Kvinnorna har ävensämre tillgång till bil än män och har därmed sämretransportmöjligheter. anser därför att riksdagenbör ge regeringen i uppdrag att initiera och stödja enfolkbildningsinsats för att med utgångspunkt från beskrivnakvinnoperspektiv klarlägga kollektivtrafikens betydelse samtbilismens skadeverkningar.