bet · GE01NU24 · 1991-03-05 00:00:00 — Vissa anslag inom industridepartementets område 1990/91NU24ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1990/91:100 bilaga 14 littera A (industridepartementetm.m. ), littera B (industri m.m.) punkterna 3--5 och 8, littera C(exportkrediter m.m.), litteraE (statsägda företag m.m.) och littera F (teknisk utveckling m.m.) punkterna 3,5, 6, 8--14 och 18--20,dels elva motionsyrkanden med anknytning till de berörda anslagen.Beträffande flera av de anslag under industridepartementets huvudtitel somfaller inom näringsutskottets beredningsområde har regeringen framfört sinaförslag i särskilda propositioner, nämligen proposition 1990/91:87 omnäringspolitik för tillväxt och proposition 1990/91:88 om energipolitiken.Dessa kommer utskottet att ta upp senare (1990/91:NU35, 1990/91:NU40).Utskottet behandlar vidare förslag om anslag avseende tekoindustri ochmineralförsörjning i särskilda betänkanden (1990/91:NU25, 1990/91:NU23). Utskottet tillstyrker regeringens förslag på samtliga punkter. De flesta av dem följs upp i reservationer. Av dessagår fyra ut på slopande av vissa anslag, nämligen till industridesign (fp) ochtill verkstadsteknisk utveckling (m, fp), till ersättning för extra kostnaderför förmånlig kreditgivning till (m) och till europeiskt rymdsamarbete(mp). I fråga om nationell rymdverksamhet finns reservationer dels för ettstörre anslag (c), dels för en översyn av förutsättningarna försmåsatellitprogrammet (m, fp). Vidare förordas (mp) att anslagen tillindustridepartementet skall minskas och att programrådet för forskning för ettavfallssnålt samhälle skall, med ökade ekonomiska resurser, byta namn tilldelegationen för ekologisk teknik. I proposition 1990/91:100 bilaga 14 (industridepartementet) framläggerregeringen -- efter föredragning av industriminister -- förslag omanslag m.m. under tolfte huvudtiteln för /91. Under här angivnapunkter föreslås följande:A 1. Industridepartementet (s. 37)att till Industridepartementet för /92 anvisar ettförslagsanslag på 48000000 kr.A 2. Industriråd/industriattaché (s. 37)att till Industriråd/industriattaché för /92 anvisarett förslagsanslag på 1045000 kr.A 3. Utredningar m.m. (s. 38)att till Utredningar m.m. för /92 anvisar ettreservationsanslag på 16615000 kr.A 4. Bidrag till FNs organ för industriell utvecklingatt till Bidrag till FNs organ för industriell utveckling /92 anvisar ett förslagsanslag på 6720000 kr.B 3. (s. 39--43)att riksdagen1. godkänner att omfattningen av och den huvudsakliga inriktningen förverksamheten inom sprängämnesinspektionens ansvarsområde skall vara i enlighetmed vad föredragande statsrådet förordat i avsnittet Förslag,2. till för /92 anvisar ettförslagsanslag på 1000 kr.B 4. Åtgärder för att främja industridesign (s. 44)att till Åtgärder för att främja industridesign för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på 5200000 kr.B 5. Främjande av hemslöjden (s. 44--46)att till Främjande av hemslöjden för /92 anvisar ettförslagsanslag på 5590000 kr.B 8. Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. (s. 58)att till Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m. /92 anvisar ett förslagsanslag på 10000000 kr.C 1. Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom AB SvenskExportkredit (s. 60 f.)att till Kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom ABSvensk Exportkredit för /92 anvisar ett förslagsanslag på 1000kr.C 2. Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseende export av fartygm.m. (s. 62)att till Kostnader för statsstödd exportkreditgivning avseendeexport av fartyg m.m. för /92 anvisar ett förslagsanslag på1000 kr.C 3. Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning tillu-länder (s. 62)att till Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivningtill för /92 anvisar ett förslagsanslag på 80000000kr.E 1. Ränta och amortering på statens skuld till (s.78)att till Ränta och amortering på statens skuld till för /92 anvisar ett förslagsanslag på 31238000 kr.E 2. Räntestöd m.m. till varvsindustrin (s. 78 f.)att till Räntestöd m.m. till varvsindustrin för /92anvisar ett förslagsanslag på 130000000 kr.E 3. Infriande av pensionsgaranti för (s. 79)att till Infriande av pensionsgaranti för för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på 1000 kr.F 3. Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet (s. 81--83)att till Bidrag till Stiftelsen för /92 anvisar ett reservationsanslag på34261000 kr.F 5. Europeiskt rymdsamarbete, m.m. (s. 83 f.)att riksdagen1. bemyndigar regeringen att under /92 ikläda staten nyaförpliktelser inom europeiskt rymdsamarbete på högst ,2. till Europeiskt rymdsamarbete m.m. för /92 anvisar ettförslagsanslag på 406098000 kr.F 6. Nationell rymdverksamhet (s. 84 f.)att riksdagen1. bemyndigar regeringen att under /92 ikläda staten nyaförpliktelser på det nationella rymdområdet med ,2. till Nationell rymdverksamhet för /92 anvisar ettreservationsanslag på 56742000 kr.F 8. : Uppdragsverksamhet (s. 85--87)att till : Uppdragsverksamhet /92 anvisar ett förslagsanslag på 1000 kr.F 9. Bidrag till statens provningsanstalt (s. 87--89)att till Bidrag till statens /92 anvisar ett reservationsanslag på 48295000 kr.F 10. Styrelsen för teknisk ackreditering: Myndighetsverksamhet (s. )att till Styrelsen för teknisk ackreditering: Myndighetsverksamhetför /92 anvisar ett reservationsanslag på 1000 kr.F 11. Styrelsen för teknisk ackreditering: Bidrag tillriksmätplatsverksamhet (s. 91 f.)att till Styrelsen för teknisk ackreditering: Bidrag tillriksmätplatsverksamhet för /92 anvisar ett reservationsanslag på8776000 kr.F 12. Bidrag till vissa internationella organisationer(s. 92)att till Bidrag till vissa internationella organisationer /92 anvisar ett förslagsanslag på 4272000 kr.F 13. Bidrag till (s. 92 f.)att till Bidrag till för budgetåret1991/92 anvisar ett anslag på 6750000 kr.F 14. Bidrag till (s. 93 f.)att till Bidrag till för budgetåret1991/92 anvisar ett anslag på 41 184 000 kr.F 18. Industriell utveckling m.m. inom verkstadsteknikområdet (s. 99 f.)att till Industriell utveckling m.m. inom verkstadsteknikområdetför /92 anvisar ett reservationsanslag på 50000000 kr.F 19. Materialteknisk forskning (s. 100 f.)att till Materialteknisk forskning för /92 anvisarett reservationsanslag på 26200000 kr.F 20. Forskning för ett avfallssnålt samhälle: Miljöanpassadproduktutveckling (s. 101)att till Forskning för ett avfallssnålt samhälle: Miljöanpassadproduktutveckling för /92 anvisar ett reservationsanslag på16610000 kr. De motioner som behandlas här är följande:1990/91:N225 av m.fl. (c) vari -- med motivering i motion1990/91:A208 -- yrkas att riksdagentill F 6, Nationell rymdverksamhet (prop. 1990/91:100, bil. 14) för budgetåret1991/92 anvisar . utöver vad regeringen har föreslagit ellersåledes ,1990/91:N240 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om den nationellarymdverksamheten.1990/91:N253 av Per m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena attriksdagen7. avslår regeringens förslag att under industridepartementets huvudtiteltill C 3 Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning tillu-länder, för /92 anvisa ett förslagsanslag av ,8. bemyndigar regeringen att under /92 använda medel frånreservationsanslaget C 2 Utvecklingssamarbete genom SIDA underutrikesdepartementets huvudtitel i enlighet med vad som anförts i motionen,1990/91:N278 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillkomsten av en nyhangar i för ozonforskningsflygplan.1990/91:N298 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandena att riksdagen3. till Industriell utveckling m.m. inom verkstadsteknikområdet anslår 50milj.kr. mindre än vad regeringen föreslagit eller således ,4. till Åtgärder för att främja industridesign anslår 5,2 milj.kr. mindre änvad regeringen föreslagit eller således ,1990/91:N317 av m.fl. (mp) såvitt gäller yrkandena attriksdagen3. beslutar att anslagen A 1--A 3 minskas med sammanlagt 5 milj.kr. ienlighet med vad som anförts i motionen,8. slopar anslaget F 5,9. som sin mening ger regeringen till känna att programrådet för ettavfallssnålt samhälle skall ombildas till "Delegationen för ekologisk teknik",10. beslutar att anslaget skall ökas med 25 milj.kr. i enlighet med vadsom anförts i motionen. Industridepartementet m.m.Under rubriken m.m. tas fyra anslag upp. Regeringensförslag innebär att 48 milj. kr. skall anvisas till industridepartementet fördess förvaltningskostnader, 1 milj.kr. till anslagetindustriråd/industriattaché, 16,6 milj.kr. till utredningar m.m. och 6,7milj.kr. till FNs organ för industriell utveckling.Beträffande de tre förstnämnda anslagspunkterna finns ett motionsyrkande avmiljöpartiet de gröna. I motion 1990/91:N317 föreslås att dessa anslag skallminskas med 5 milj.kr. från den av regeringen föreslagna anslagssumman 65,7milj.kr. till 60,7 milj.kr. (I motionen anges felaktigt att anslaget efter denav motionärerna föreslagna minskningen skulle uppgå till 65,7 milj.kr. )Motionärerna hänvisar till att den bolagisering och privatisering av statligaföretag som har genomförts borde minska arbetsmängden på departementet.Enligt vad utskottet har erfarit har antalet tjänstemän vid den enhet inomindustridepartementet som har handlagt frågor om statliga företag under enföljd av år reducerats i takt med den minskande arbetsmängden. Enheten har nuupphört. Inom industridepartementet finns det en handläggare somhar hand om frågor rörande statliga företag. Besparingen till följd av attenheten har lagts ned uppgår enligt vad utskottet erfarit till två tjänster,motsvarande en årskostnad av drygt 1/2 milj.kr.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion 1990/91:N317 (mp)i berörd del.Industri m.m.Fyra anslag under rubriken m.m. tas upp här, nämligen tillsprängämnesinspektionen, till åtgärder för att främja industridesign, tillfrämjande av hemslöjden och till täckande av förluster vid viss garantigivningm.m. Ett motionsyrkande föreligger avseende anslaget till industridesign.Beträffande sprängämnesinspektionen lämnas i propositionen ett förslagbeträffande verksamhetens omfattning och huvudsakliga inriktning för denkommande treårsperioden. Enligt detta skall fortsatt hög prioritet ges åtarbetet med en modernisering och förenkling av inspektionens regelverk, åtutbildning av och stöd till de lokala myndigheterna i deras tillsynsarbete ochåt medverkan i det europeiska standardiseringsarbetet. Ett mål för regelarbetetskall vara att översynen skall av . Tillsynen skall i ökadutsträckning ske i form av systemtillsyn, och verksamheten med oanmäldainspektioner skall ökas. Resultatbudgetramen för treårsperioden /92--1993/94 beräknas till 40,5 milj.kr., varav 13,6 milj.kr. för budgetåret1991/92. Inspektionens verksamhet är avgiftsfinansierad.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringen har anfört beträffandeomfattningen och inriktningen av verksamheten vid sprängämnesinspektionen. Detformella anslaget på . tillstyrks av utskottet.För främjande av hemslöjden föreslår regeringen att 5,6 milj.kr. anvisas,vilket utskottet tillstyrker. I propositionen meddelas att en särskild utredare(I 1990:04) har tillkallats med uppdrag att göra en utvärdering av verksamhetenvid . uttalade på utskottetsinitiativ (prop. 1988/89:100 bil. 14, 1988/89:NU22) att verksamheten vidnämnden borde utvärderas, bl.a. i fråga om gränsdragningen mellan nämndensverksamhet och den som bedrivs av (). I förra årets budgetproposition anmälde regeringen att den ville avvaktade då pågående diskussionerna om etableringen av ett nationelltsamverkansbolag. Ett sådant bolag, , bildades . Densärskilde utredaren, f.d. generaldirektören , skall enligt sinadirektiv (dir. 1990:76) redovisa sitt uppdrag senast den 15 juni 1991.För täckande av förluster vid viss garantigivning m.m. föreslårregeringen 10 milj.kr. Utskottet tillstyrker detta.Beträffande anslaget till åtgärder för att främja industridesign föreslårregeringen att 5,2 milj.kr. Från anslaget utgår bidrag till StiftelsenSvensk industridesign -- som bildades av statens industriverk (SIND),och Föreningen form -- och medel fördesignstöd till enskilda företag. Stiftelsens ändamål är att bedriva och främjaforskning och utveckling inom industridesignområdet samt verka för denpraktiska användningen av god design genom utbildning, rådgivning ochinformation till gagn för näringslivet och samhället i övrigt.Riksdagen bör inte anvisa några medel till industridesign, anförs det imotion 1990/91:N298 (fp). God industridesign är visserligen viktig för Sverigesexport och industri, men frågor om industridesign skulle, menar motionärerna,hanteras effektivare om de sköttes av sådana organisationer som även i andrafrågor arbetar för att främja industrin och exporten. Som exempel nämns imotionen industrins egna organisationer och Exportråd.Riksdagen ställde sig bakom regeringens bedömningar och förslag iden näringspolitiska propositionen (prop. 1989/90:88) avseende området design,vilka enhälligt hade tillstyrkts av näringsutskottet (1989/90:NU30 s. 52). Ipropositionen sades att design är av stor betydelse och kommer att bli ett alltviktigare medel för att stärka konkurrenskraften i svensk industri, i synnerhethos de små och medelstora företagen. anslog till ändamålet 5 milj.kr.för /91 och medgav att sammanlagt 10 milj.kr. skulle få användasunder budgetåren 1991/92 och 1992/93.Stiftelsen industridesigns verksamhet är fördelad på treprogramområden: kontakt och rådgivning, utställningar och programverksamhetsamt kunskap och kompetens. Verksamheten bedrivs i nära samarbete mednäringslivsintressenter, universitet och högskolor. Enligt vad utskottet harerfarit pågår det arbete för att bilda en intressentförening för stiftelsen medrepresentanter för näringslivet och med uppgift att på olika sätt bidra medstöd för verksamheten.Näringslivets intresse för frågorna kommer sålunda till tydligt uttryck.Utskottet ser ingen anledning för att nu göra något annatställningstagande än beträffande betydelsen av industridesign ochbehovet av åtgärder för att stödja denna. Med det anförda tillstyrker utskottetdet av regeringen föreslagna anslaget och avstyrker motion 1990/91:N298 (fp) imotsvarande del.Exportkrediter m.m.Under rubriken m.m. förekommer tre anslag avsedda att täckastatens kostnader för statsstödda exportkrediter. I motion 1990/91:N253 (m)finns yrkanden med anknytning till ett av dessa anslag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att formella anslag på 1000 kr.skall anvisas dels till kostnader för statsstödd exportkreditgivning genom ABSvensk Exportkredit, dels till kostnader för statsstödd exportkreditgivningavseende export av fartyg m.m.Under anslaget Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivningtill redovisas extra kostnader som har uppkommit för vissa äldreförmånliga krediter till . Anslaget belastas endast av kostnader föråtaganden som har gjorts intill utgången av . Kostnaderna beräknas till80 milj.kr. för /92.I motion 1990/91:N253 (m) yrkas avslag på regeringens förslag. Motionärernaanser att kostnader för förmånlig kreditgivning till utvecklingsländer börbelasta biståndsanslagen. Detta sker redan för verksamhet som påbörjas. Ävenkvarvarande kostnader för tidigare påbörjad kreditgivning bör, enligtmotionärerna, finansieras på detta sätt. I konsekvens härmed begärs i motionenatt regeringen skall bemyndigas att för ändamålet använda medel från anslagetUtvecklingssamarbete genom SIDA (C 2) under huvudtitel.Riksdagen har under en följd av år avslagit motionsyrkanden från moderatasamlingspartiets sida av samma innebörd som de nu aktuella. Vid den senastebehandlingen (1989/90:NU28) hänvisade utskottet till vad det tidigare hadesagt. Utskottet såg ingen anledning för att ändra ordningen förtäckande av de aktuella kostnaderna, som hänför sig till tidigare kreditbeslut.De beräknade kostnaderna för gåvoelementet i u-landskrediterna har, påpekadeutskottet, avräknats mot ramen för u-landsbiståndet i samband medkreditbeslutet.Utskottet upprepar åter sina tidigare uttalanden i ämnet och avstyrker därmedmotion 1990/91:N253 (m) i berörda delar. Regeringens förslag tillstyrks avutskottet.Statsägda företag m.m.De flesta statsägda företagen är aktiebolag och finansieras inte överstatsbudgeten. Under rubriken företag m.m. lämnar regeringen förslagavseende , räntestöd till varvsindustrin, infriande avpensionsgaranti för samt AB kanalbolag. Inga motioner har väcktsmed anledning av dessa förslag.Staten skall fram avbetala en skuld tillSSAB , enligt ett skuldebrev som utfärdades i samband medatt företaget bildades. Utskottet tillstyrker att 31,2 milj.kr. anvisas förnästa budgetår för ränta och amortering på statens skuld.Anslaget Räntestöd m.m. till varvsindustrin, över vilket såväl räntestödsom kontantstöd till svensk varvsindustri finansieras, föreslås föras upp med130 milj.kr. Utskottet tillstyrker detta.Riksdagen beslöt (prop. 1989/90:88, 1989/90:NU35) att bemyndigaregeringen att ombilda affärsverket FFV till aktiebolag. I samband därmedbeslöt också att utställa en garanti för FFV ABspensionsåtaganden. Detta innebär att staten påtar sig FFV ABspensionsförpliktelser intill ett belopp av 1112 milj.kr. Garantin kommer attinfrias successivt och belasta budgeten i takt med att pensioner betalas utfrån staten till pensionärer med pensionsrätt från affärsverket FFV. Det ärinte nu möjligt att precisera belastningen på anslaget för nästa budgetår,varför regeringen föreslår att anslaget förs upp med ett formellt belopp på1000 kr. Utskottet tillstyrker detta.Innebörden av den sista punkten under rubriken företag m.m. är attanslaget till upprustning och driftbidrag till AB kanalbolag skallupphöra. I propositionen hänvisas till regeringens skrivelse 1990/91:50 tillriksdagen, där en minskning av utgifterna inom industridepartementets områdeföreslogs. Enligt regeringen bör 15,6 milj.kr. av denna minskning tas frånanslaget till AB kanalbolag. Utskottet har inget att erinra mot detta.Teknisk utveckling m.m.Under rubriken m.m. behandlas 13 anslag. Några av dessaberörs i fem motioner. Fyra motionsyrkanden avser rymdverksamheten, ett detverkstadstekniska utvecklingsprogrammet och två anslaget till forskning för ettavfallssnålt samhälle.RymdverksamhetDe nu gällande riktlinjerna för den svenska rymdpolitiken fastlades våren1990 (prop. 1989/90:90, 1989/90:NU40). Därvid angavs också en treårsram förrymdverksamheten. Tyngdpunkten i det svenska rymdprogrammet har lagts påeuropeiskt samarbete.Regeringen föreslår under punkten Europeiskt rymdsamarbete m.m. attriksdagen skall bemyndiga regeringen att under /92 ikläda statennya förpliktelser inom europeiskt rymdsamarbete på högst 141 milj.kr. och attriksdagen skall anvisa ett anslag på 406,1 milj.kr.I motion 1990/91:N317 (mp) yrkas avslag på regeringens förslag. Det finnsingen anledning för samhället att finansiera all slags teknisk utveckling,säger motionärerna. De föreslår att bidraget till europeiskt rymdsamarbete heltskall upphöra.Riksdagen avslog ett motsvarande motionsyrkande från (1989/90:NU40). Utskottet anslöt sig till de bedömningar om det europeiskarymdsamarbetet som gjordes i den då framlagda forskningspolitiska propositionen(prop. 1989/90:90). företrädare reserverade sig och hävdade attde aktuella resurserna i stället borde avsättas för åtgärder på det socialaområdet och åtgärder för att rädda livsmiljön.Utskottet anser att rymdverksamheten spelar en viktig industripolitisk roll.Den främjar högteknologisk forskning och utveckling och ger en kompetenshöjningav betydelse utanför den egentliga rymdverksamheten. Den ger även värdefullaerfarenheter av kvalificerat, systeminriktat europeiskt utvecklingsarbete. Motdenna bakgrund tillstyrker utskottet det aktuella anslaget och den aktuellabemyndiganderamen för europeiskt rymdsamarbete. Härav följer att motion1990/91:N317 (mp) avstyrks i berörd del.För den nationella rymdverksamheten föreslår regeringen ett anslag på56,7 milj.kr. för nästa budgetår. Statens delegation för rymdverksamhet (DFR)har i sin anslagsframställning begärt att 66,7 milj.kr. DFRhänvisar bl.a. till förberedelser för ett nytt vetenskapligt satellitprojekt.Detta arbete riktar sig i väsentliga delar till mindre företag inomrymdverksamheten och syftar till att bredda basen för högteknologisktindustriarbete.I motion 1990/91:N225 (c) begärs att anslaget till den nationellarymdverksamheten skall ökas med 10 milj.kr. till 66,7 milj.kr. Tekniskforskning och utveckling har stor betydelse för förnyelse inom industrin, sägsdet i motionen. Syftet med teknikpolitiken måste vara att utveckla de branschersom kan ge både en ökad kompetens och en bättre internationell konkurrenskraft.I motionen hänvisas till att DFR förbereder ett nytt vetenskapligtsatellitprojekt, som i väsentliga delar är inriktat på mindre företag inomrymdverksamheten. anser att satsningar av detta slag ärvärdefulla, inte minst för småföretag, och förordar därför högre anslag tillverksamheten.Även i motion 1990/91:N240 (fp) tas frågan om det av DFR planeradesmåsatellitprogrammet upp. Eftersom småsatellitprogrammet kan sägas vara densvenska rymdverksamhetens flaggskepp och profilgivare, medför, enligtmotionären, den av regeringen förordade nedskärningen av DFRs anslagsförslagmycket betydande och långsiktiga skadeverkningar för hela den svenskarymdverksamheten, inte minst i Kirunaområdet. Förutsättningarna förverksamheten borde därför ses över i syfte att de ambitioner somstatsmakterna har haft med programmet skall tryggas.I regleringsbrevet /91 för anslaget Nationell rymdverksamhet(F6) har 12 milj.kr. tagits upp under rubriken förfogande.Medlen är avsedda för komplettering av utvecklingsarbetet inom rymd- ochfjärranalysområdet och syftar bl.a. till att stimulera en breddning av svenskrymdindustri, med avseende på såväl kompetensområden som antalet verksammaföretag. DFR har genom regleringsbrevet ålagts att till regeringen inkomma medförslag till program för medlens användning. I en skrivelse till regeringen inovember 1990 framlade DFR ett sådant förslag. Regeringen beslutade iår att 12 milj.kr. skulle betalas ut till DFR för /91. Dessamedel kan disponeras även nästa budgetår.Enligt vad utskottet har erfarit bedömer DFR att det planerade nyavetenskapliga satellitprojektet ryms inom de ramar som föreslås för budgetåret1991/92. kommer regeringen att ta ställning till hur stortanslaget bör vara fortsättningsvis, dvs. fr.o.m. /93.Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motionerna 1990/91:N225 (c)och 1990/91:N240 (fp), att den verksamhet som DFR bedriver påsmåsatellitområdet är av stor vikt för den tekniska utvecklingen för små ochmedelstora företag. Mot bakgrund av att det av DFR planerade nya vetenskapligasatellitprojektet beräknas rymmas inom den föreslagna anslagsramen för nästabudgetår anser utskottet att inte nu bör vidta någon åtgärd. Frågankommer att tas upp till förnyad behandling i höstens budgetarbete inomregeringskansliet. Utskottet tillstyrker därmed propositionen i här aktuell deloch avstyrker motionerna 1990/91:N225 (c) och 1990/91:N240 (fp) i motsvarandedelar.Riksdagen bör göra ett uttalande till regeringen om att det krävs skyndsammaåtgärder för att påskynda tillkomsten av en hangar för ozonforskningsflygplani , anförs det i motion 1990/91:N278 (s). Motionärerna hänvisar tillatt det bland forskare vid många tillfällen har framkommit en önskan om attgöra till . intar denställningen, tack vare rymdbasen , men saknar en viktig förutsättning,nämligen en hangar för de flygplan med mätutrustning som deltar iozonkampanjerna. Andöya raketskjutfält i är, enligt motionärerna, enallvarlig konkurrent till om denna verksamhet.Enligt vad utskottet erfarit har kommun gjort en framställning tillregeringen om bidrag till en hangar på avsedd primärt förozonforskningsflygplan. Investeringen är kalkylerad till 52 milj.kr., varav 24milj.kr. avses finansieras genom lokala kommunala arbetsmarknadsmedel,sysselsättningsskapande åtgärder genom länsarbetsnämnden och ett kommunalt lån.Resterande 28 milj.kr.