bet · GE01KU38 · 1991-05-23 00:00:00 — Förslagen avser ändringar i lagen (1978:234)om trafiknämnd, hälso- och sjukvårdslagen (1982:763),hälsoskyddslagen (1982:1080), tandvårdslagen (1985:125), lagen(1985:568) om särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstördam.fl., räddningstjänstlagen (1986:1102), (1987:10) samt lagen (1990:1465) om ändring i hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) (lagförslagen 3--10).Särskilt om miljö- och hälsoskyddsnämndernaI propositionen behandlas särskilt miljö-ochhälsoskyddsnämndernas ställning, varvid anförs följande (s. 42).Miljö-och hälsoskyddsnämnderna blev obligatoriskatillsynsmyndigheter enligt miljöskyddslagen (1969:389, omtryckt1989:363) . Kommunerna fickhärigenom en förstärkt roll och ett eget ansvarsområde imiljöskyddsarbetet. De har också tilldelats nya viktigauppgifter bl.a. när det gäller kemikaliekontroll ochavfallshantering.Det lokala miljöskyddsarbetet är underuppbyggnad. Med hänsyn till bl.a. detta förhållande räknarregeringen med att flertalet kommuner även i fortsättningenanser det vara ändamålsenligt att ha ett separat politiskt organför miljöfrågorna. Det är självfallet viktigt attmiljöskyddsarbetet ges en stark ställning och att den valdaorganisationen inte skapar oklarhet beträffandemyndighetsfunktionen.Samtidigt är det särskilt angeläget att låta miljöhänsynenkomma in i all verksamhet ochplanering. Att hantera miljöfrågor tillsammans med andra frågorkan också vara till fördel på så sätt, att det kan leda till entydligare helhetssyn och en mer aktiv miljödiskussion. Det ärdärför som man enligt vår mening även på detta område bör öppnaen möjlighet till en friare nämndorganisation.Regeringen ser det som utomordentligt angeläget att denpåbörjade förstärkningen av kommunernas miljöarbete fullföljs.Vi kommer därför att tillkalla en särskild utredare som skall hatill uppgift att genomlysa hur miljöskyddsarbetet fungerar ikommunerna och på vilket sätt det lokala miljöarbetet kanförstärkas. En sådan förstärkning skall gällamyndighetsutövningen liksom kompetens-och organisationsfrågor.Även behovet av ökad utbildning och annat utvecklingsarbeteskall kartläggas.Vissa frågor om sekretessFrikommunutredningen konstaterar i sitt delbetänkande (SOU1991:25) Frikommunförsöket -- En redovisning av erfarenheternaav försöken med en friare nämndorganisation att en frinämndorganisation inte innebär någon principiell nyhet förtillämpningen av sekretesslagstiftningen och att det redan i dagförekommer att kommunala nämnder sköter verksamheter med olikasekretessregler. Enligt utredningen bör emellertidsekretessfrågorna ägnas fortlöpande uppmärksamhet.I propositionen (s. 44) konstaterar regeringen, som delarutredningens bedömning, att sekretessreglerna i och för sig intehindrar en ordning med en friare nämndorganisation. Regeringenanger att den avser att följa utvecklingen och att övervägafrågan om sekretesslagens tillämpning ytterligare vid en senaretidpunkt.MotionerAllmänna synpunkterI ingen av motionerna i ärendet framförs några invändningarmot principen om en fri nämndorganisation.I två av motionerna från den allmänna motionstiden -- motionK607 av och (båda s) ochK612 yrkande 1 av m.fl. (mp) -- framförsönskemål om att kommunerna ges frihet att utforma sin egenorganisation.I motion K56 av () varnas för vissakomplikationer och risker vilka anges kunna uppstå vid övergångtill en fri nämndorganisation. Motionären, som pekar på atttrenden i kommunerna är en centralisering med en dramatisktnedskuren nämndorganisation, framhåller det nödvändiga i attgrundläggande förändringar i arbetsformerna förkommunfullmäktige/landstingsmöte genomförs. I motionen pekasvidare på risken för att de tendenser som finns till att görakommunpolitikerna till renodlade beställare medför attkommunpolitikernas ansvar för helhetssyn och långsiktig godplanering, hushållning med resurser etc. blir lidande.I motion K612 yrkande 3 av m.fl. (mp) yrkasatt hos regeringen begär förslag om hurspeciallagstiftningens omfattning skall minskas inom detkommunala området.Enligt motionen har det funnits starka tendenseratt minska kommunernas självstyrelse med mer och merspeciallagstiftning. Motionärerna anser att detta är en tendenssom måste brytas.I motion K46 yrkande 2 av m.fl. (s, m,fp, c) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om detaljregler för kommuners ochlandstings organisation genom speciallagstiftning.Motionärerna erinrar om att det föreliggande förslaget om frinämndorganisation inte innebär hinder att inskränka kommunernasoch landstingens frihet att organisera sin verksamhet genomskilda speciallagstiftningar. Som ett exempel på sådanlagstiftning pekar motionärerna på proposition 1990/91:82 omfolkbildning, vari föreslås att de kommuner och landsting somdriver folkhögskolor inrättar speciella styrelser för dessa.Enligt motionärernas mening finns det inte behov av detaljreglerför kommuners och landstings organisation.Särskilda synpunkter i fråga om vissa nämnderI flera av motionerna tas särskilt upp frågan om miljö- ochhälsoskyddsnämndernas samt byggnadsnämndernas organisation ochverksamhet. I en motion berörs socialnämndernas ställning.I motion K48 yrkande 6 av m.fl. (mp) yrkasatt beslutar införa en ny paragraf med följandelydelse:Den nämnd som har ansvaret för tillsynen enligt miljö-ochhälsoskyddslagstiftningen i kommunen får ej vara samma nämnd somhar ansvar för planering av markanvändningen och exploatering avmark, energiförsörjning, avfallshantering eller annanmiljöfarlig verksamhet.I motionen anförs bl.a. följande:Om samma nämnd kommer att behandla de frågor som i dagbehandlas av , tekniska nämnden eller gatunämndenblir risken ännu större att miljöfrågorna får det svårare attgöra sig gällande. Erfarenheterna från frikommunförsöken medsammanslagning av byggnadsnämnder och miljö-ochhälsoskyddsnämnder har inte heller varit positiva. Däremotskulle miljöfrågorna kunna behandlas i samma nämnd somkonsumentfrågorna i en miljö-och konsumentnämnd.Förslaget till kommunallag bör kompletteras med en paragrafför att garantera att miljöfrågorna inte kommer att behandlas isamma nämnder som har ansvar för miljöfarlig verksamhet,exploatering och planering av markanvändningen i kommunen.I motion K49 av m.fl. (m) yrkasatt beslutar att kommun skall ha en viss nämnd somhandhar vissa frågor inom byggnadsområdet i enlighet med vad imotionen anförts (yrkande 3), att kommun skall ha en handha frågor inom miljöområdet i enlighet med vadi motionen anförts (yrkande 4) samt att kommun skall haskilda kommunala nämnder för olika verksamhetsområden därsekretess gäller i enlighet med vad i motionen anförts(yrkande5).Motionärerna anser det nödvändigt med vissa särregler påbyggnadsområdet, miljöområdet och det sociala området för attsäkerställa kraven på rättssäkerhet, integritetsskydd ochlikabehandling av kommunmedborgarna.I fråga om byggnadsområdet föreslås det i motionen atthandläggningen av frågor som gäller tillståndsgivning,föreläggande och tillsyn även förs in under enobligatorisk nämnd.När det gäller miljöområdet föreslår motionärerna att det ifråga om uppgifter av tillsynskaraktär inom detta område, därkommunerna enligt lag är ålagda tillsynsansvar, bör finnas enfristående miljöövervakningsverksamhet under enobligatorisk nämnd.Vad slutligen gäller det sociala området erinras i motionen omatt en majoritet i beslutat att kravet på en särskildsocialnämnd inte längre skall gälla efter den 1 januari 1992.Enligt motionen kommer ett genomförande av detta beslut, somalltså innebär att olika verksamheter integreras under ettpolitiskt organ, att ge upphov till olika sekretessproblem vilkamåste lösas. I motionen föreslås som en första åtgärd attriksdagen beslutar att kommun skall ha skilda kommunala nämnderför olika verksamhetsområden där sekretess gäller. Motionärernapekar på att ett annat alternativ är att överväga huruvidasekretesslagen kan ändras på sådant sätt att integritetsskyddetför den enskilde kvarstår trots att olika verksamheter förs inunder en och samma nämnd.I motion K47 av () yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt en snabb översyn av sekretessbestämmelserna sker så attklarhet föreligger när den nya kommunallagen träder i kraft.Motionären anser det nödvändigt att de sekretessproblem somkan uppstå genom att uppgifter från olika verksamhetsområdenkommer att hanteras inom en och samma nämnd blir lösta innan dennya kommunallagen träder i kraft. I motionen erinras om attdenna fråga varit aktuell men att man frånregeringskansliets sida endast "följt utvecklingen". Enligtmotionären finns det, om inget görs, en risk för att det såsmåningom utvecklas en sådan praxis att sekretessbestämmelsernahelt åsidosätts. En konsekvens av detta, framhålls det, kan bliatt man anser att det i praktiken fungerar bra utansekretessbestämmelser, vilket medför en inskränkning i denenskildes sekretesskydd.Enligt motion K50 av () får den föreslagnaändringen i hälsoskyddslagen (lagförslag 5) mycket besvärandekonsekvenser. Enligt förslaget skall bestämmelsen i lagen om attdet i varje kommun skall finnas en miljö-och hälsoskyddsnämndersättas av en bestämmelse enligt vilken det i varje kommunskall finnas en eller flera nämnder som skall fullgöra kommunensuppgifter inom miljö-och hälsoskyddsområdet. Motionärenfortsätter:Det är inte självklart, att "en eller flera nämnder som skallfullgöra kommunens uppgifter inom miljö-ochhälsoskyddsområdet" verkligen ersätter det nu entydiga kravet påen speciell miljö- och hälsoskyddsnämnd. På denna har nämligenlagts ett stort antal specialförfattningar, som inte ryms inombegreppet miljö-och hälsoskydd. Hit hör sålunda helalivsmedelsområdet, import-och exportkontrollen vad gällerlivsmedel, djurskyddet, smittskyddet etc. Dessa frågor inrymsinte i begreppet miljöskydd och inte heller i begreppethälsoskydd, som i paragraf 1 hälsoskyddslagen definieras somåtgärder för att motverka och undanröja sanitär olägenhet. Dennaändring i hälsoskyddslagen kan medföra omfattandeföljdförändringar i annan lagstiftning. Dylika konsekvenser avlagförslaget i nämnda hänseende har inte alls antytts avregeringen. Omfattningen härav är svår att bedöma.I motion K54 yrkande 2 av () yrkas attriksdagen beslutar att en miljö- och hälsoskyddsnämnd med minstnio ledamöter och nio ersättare skall vara obligatorisk ikommunal nämnd.Motionären åberopar till stöd för yrkandet bl.a. följande.Miljö-och hälsoskyddsnämndernas viktiga myndighetsutövningtalar för bevarande av nämnderna. Ett annat skäl är demotstående intressen inom en kommun som föreligger i fråga omolika miljöfrågor. Ett avskaffande av den obligatoriskamiljö-och hälsoskyddsnämnden skulle kunna leda till allvarligaförsämringar i stället för de förstärkningar avdjurskyddsverksamheten som fordras för att djurskyddslagensintentioner skall uppfyllas.I motion K59 yrkande 10 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen beslutar att miljö-och hälsoskyddsnämndobligatoriskt skall finnas i alla kommuner.Motionärerna, som anser att huvudprincipen bör vara attkommunerna själva får bestämma hur de vill fördela sinauppgifter på olika kommunala nämnder, anser dock att miljö-ochhälsoskyddsnämnden även i fortsättningen bör vara obligatorisk ivarje kommun. Som skäl härför anförs följande.Kommunerna har fått en förstärkt rolloch ett eget ansvar angående miljöskyddsarbetet. Miljö-ochhälsoskyddsnämnderna har en myndighetsfunktion och även enpolisiär roll inom miljöområdet. Om dessa nämnder sammanslås medexempelvis byggnadsnämnder kan oförenliga funktioner förläggas isamma nämnd, vilket inte är acceptabelt.I motion K606 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att kommunerna även skall hafristående miljö-och hälsoskyddsnämnder.Enligt motionärerna är det, om förslaget om en frinämndorganisation genomförs, nödvändigt att undanta miljö- ochhälsoskyddsnämnden och alltså låta den även fortsättningsvisutgöra en egen, obligatorisk nämnd.I motion K612 yrkande 4 av m.fl. (mp) yrkasatt hos regeringen begär förslag om hur den kommunalamiljötillsynen skall kunna regleras enligt vad som anförts imotionen.Enligt motionen är det nödvändigt att den kommunalamiljötillsynen garanteras en självständig opartisk ställningäven gentemot den egna kommunala verksamheten, något som medföratt denna myndighetsutövning fortfarande måste regleras.Motionärerna anser det nödvändigt när den frianämndorganisationen nu skall genomföras att frågan om denkommunala miljötillsynen ses över.Utskottets bedömningUtskottet får anföra följande. Principen om att kommunerna ochlandstingen skall få ökad frihet att organisera sinnämndverksamhet har inte ifrågasatts i någon av motionerna iärendet. Utskottet, som -- vid behandlingenav proposition 1986/87:91 om aktivt folkstyre i kommuner ochlandsting (KU 1987/88:23) -- inte ansåg tiden då vara mogen föratt permanenta försökslagstiftningen på området, anser inte attdet numera föreligger något sådant hinder. Utskottet får härtill en början hänvisa till det underlag som baseradesina fattade beslut på om att slopa kraven påsärskild skolstyrelse (prop. 1990/91:18, UbU4, rskr. 76) resp.särskild socialnämnd (1990/91:SoU9, rskr. Utskottet villvidare hänvisa till det ytterligare material som däreftererhållits genom den utvärdering av den bedrivnaförsöksverksamheten som redovisats i frikommunutredningensbetänkande (SOU 1991:25) Frikommunförsöket -- En redovisning averfarenheterna av försöken med en friare nämndorganisation.Genom det anförda får motionerna K607 och K612 yrkande 1 ansestillgodosedda.Med anledning av vad som uttalats i motion K56 om olika riskersom en dramatiskt nedskuren organisation kan föra med sig fårutskottet framhålla följande. Enligt den föreslagna bestämmelseni 3 kap. 3 § kommunallagen skall fullmäktige tillsätta denämnder utöver styrelsen som behövs för att fullgöra kommunalauppgifter på det specialreglerade området. Utskottet villunderstryka det i anslutning till denna bestämmelse gjordauttalandet i propositionen (s.155) att det inte torde varapraktiskt lämpligt att koncentrera alltför mångaspecialreglerade uppgifter till kommunstyrelsen. Utskottet villvidare hänvisa till den föreslagna bestämmelsen i 3 kap. 5§som hindrar att sinsemellan svårförenliga funktioner handläggsinom en och samma nämnd och som vidare hindrar att en och sammanämnd både driver en viss verksamhet och har tillsyn över den. Ipraktiken innebär det anförda att det alltid vid sidan avkommunstyrelsen kommer att finnas nämnder inom olika sakområden.Utskottet utgår ifrån att regeringen följer den nya lagenstillämpning och i det sammanhanget uppmärksammar de frågormotionären berört. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionen.Med anledning av vad som hävdats i motion K46 om attkommunernas frihet att organisera sin nämndorganisation kankomma att inskränkas genom förslaget i proposition 1990/91:82 omfolkbildning -- förslaget innebär att de kommuner och landstingsom driver folkhögskolor inrättar speciella styrelser för dessa-- vill utskottet endast göra följande påpekande. Det angivnaförslaget innebär inte tillskapande av något nytt, obligatorisktkommunalt organ, eftersom det inte är något som hindrar att denangivna styrelsens uppgifter utövas av ett befintligt kommunaltorgan. Med det anförda avstyrker utskottet motion K46 yrkande 2.I förevarande sammanhang finner utskottet vidare anledning attta upp motion K612, vari begärts ett tillkännagivande tillregeringen om att speciallagstiftningen skall minskas inom detkommunala området. Utskottet vill erinra om att det inomregeringskansliet redan pågår arbete med denna inriktning.Utskottet får därvid särskilt peka på den del avfrikommunförsöket som givit kommuner och landsting möjlighetertill ökat kommunalt ansvarstagande genom avsteg från olikastatliga föreskrifter. Utvärdering av dessa erfarenheter görsför närvarande av den ovannämnda frikommunutredningen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion K612yrkande 3.I ett antal motioner har begärts att förslaget kompletterasmed särregler gällande miljö- och hälsoskyddsnämndernas samtbyggnadsnämndernas verksamhet. I motionerna har uttrycktsfarhågor för att ett slopande av dessa nämnder kan komma attmedföra att kraven på rättssäkerhet, integritetsskydd ochlikabehandling av kommunmedborgarna eftersätts. Vidare harframhållits vikten av att vissa av dessa båda nämnders uppgifteräven i fortsättningen kommer att handläggas av två olikakommunala organ. Utskottet får med anledning härav framhållaföljande.Utskottet har redan berört den särskilda bestämmelse iförslaget som skall förhindra att svårförenliga funktionerhandläggs inom en och samma nämnd och som skall hindra att enoch samma nämnd både driver en viss verksamhet och har tillsynöver den. Utskottet får vidare peka på vad som framhållits ipropositionen (s. 41) om att en ökad organisatorisk frihet intefår innebära att nationella mål eller statliga regler som avseratt garantera allmänna intressen av rikspolitisk natur övergesoch att ett slopande av kravet på en särskild byggnadsnämnd ochmiljö- och hälsoskyddsnämnd inte får leda till att kompetenseninom resp. område försämras. När det gäller miljö- ochhälsoskyddsnämndernas ställning får utskottet också hänvisa tillde särskilda -- av utskottet tidigare återgivna --propositionsuttalandena i saken. Utskottet vill i sammanhangettillägga att den aviserade enmansutredaren med uppgift attutreda kommunernas miljöarbete numera tillsatts. Enligt deutfärdade direktiven (dir. 1991:20) skall utredaren bl.a. belysahur kommunernas tillsynsuppgifter och kommunernas arbete medmiljöfrågor i övrigt skall förstärkas. Mot bakgrund av det ovananförda finner utskottet inte att det finns anledning atttillskapa några särregler i fråga om organisationen av deuppgifter som handläggs av miljö- och hälsoskyddsnämnder resp.byggnadsnämnder. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motionerna K48 yrkande 6, K49 yrkandena 3 och 4, K50,K54 yrkande 2, K59 yrkande 10, K606 och K612 yrkande 4.I motionerna K47 och K49 tas slutligen upp någrasekretessfrågor sammanhängande med förslaget i denna del. Enligtmotion K47 är det nödvändigt att de sekretessproblem som kanuppstå genom att uppgifter från olika verksamhetsområden kommeratt hanteras inom en och samma nämnd blir lösta innan den nyakommunallagen träder i kraft. I motion K49 förslås att riksdagenbeslutar att kommun skall ha skilda kommunala nämnder för olikaverksamhetsområden där sekretess gäller. Utskottet får medanledning av motionerna anföra följande.I propositionen har regeringen behandlat de frågor som tagitsupp i motionerna i ett särskilt avsnitt (s. 43 f.). I dettaredogörs för gällande sekretessbestämmelser på området, ochvidare redovisas de sammanfattande överväganden i saken somfrikommunutredningen gjort i det delbetänkande som utredningenavgivit. Regeringen konstaterar sammanfattningsvis att gällandesekretessregler inte hindrar en ordning med en friarenämndorganisation. Vidare uttalar regeringen att den avser attfölja utvecklingen och överväga frågan om sekretesslagenstillämpning ytterligare vid en senare tidpunkt.Utskottet får för egen del anföra följande. Som regeringenkonstaterat fordras inte någon ändring i gällandesekretesslagstiftning för att kunna genomföra förslaget.Utskottet är i och för sig medvetet om att förslaget -- genomatt ett och samma kommunala organ kommer att handlägga frågorinom skilda verksamhetsområden för vilka olika sekretessreglergäller -- kan komma att medföra olika tillämpningsproblem.Utskottet anser emellertid inte dessa vara av den arten att deutgör något hinder för att nu genomföra förslaget. Lagrådet hari sitt yttrande angivit att det anser en översyn avsekretesslagen med anledning av den nya kommunallagens tillkomstpåkallad, vilket ställningstagande bl.a. motiverats med hänsyntill ovannämnda sekretessfrågor. Utskottet delar dennabedömning. Vad utskottet sålunda anfört med anledning avförslaget i här aktuell del och motionerna K47 och K49 yrkande 5bör som sin mening ge regeringen till känna.Utskottets ovannämnda ställningstaganden innebär att utskottettillstyrker förslaget i här aktuella delar.6.3 Fullmäktigeberedningar; Revisorer; Fullmäktiges uppgifter;Nämndernas uppgifter (3 kap. 7--15 §§ KL); Kommunala arkiv (3kap. 18 § KL)PropositionenAvsnitt 4.3.3 (Uppgiftsfördelningen mellan fullmäktige ochnämnder) (s. 45 f.); specialmotiveringen s.156--160; 164.Nya regler skall beskriva fullmäktiges och nämndernasuppgifter. Syftet är främst att på ett bättre sätt än i dagbeskriva uppgiftsfördelningen.I den nya lagen behålls den möjlighet som fullmäktige har attinrätta särskilda beredningar för att bereda fullmäktigesärenden.Fullmäktige ges större frihet att delegera ärenden tillstyrelsen och övriga nämnder. Vissa typer av ärenden skall dockinte få delegeras. Det gäller bl.a. budget, skatt och andraviktiga ekonomiska frågor samt ärenden om mål och riktlinjer förverksamheten och om nämndernas organisation ochverksamhetsformer.Nämnderna åläggs en redovisningsskyldighet inför fullmäktige.Regler om fullmäktiges beslutskompetens återfinns i 3 kap. 9§. Innebörden av den bestämmelsen är att fullmäktige skallbesluta i alla ärenden av större betydelse för kommunen resp.landstinget. Enligt den föreslagna lagregeln uttrycks detta medatt fullmäktige skall besluta i alla ärenden som är avprincipiell beskaffenhet eller annars av större vikt förkommunen eller . Bestämmelsen har sedan kompletteratsmed en exemplifiering. I 10 § regleras sedan möjligheterna förfullmäktige att delegera ärenden eller ärendegrupper tillstyrelsen och övriga nämnder. Förslaget innebär att fullmäktigeges större frihet att delegera ärenden till styrelsen och övriganämnder. Vissa typer skall dock inte få delegeras. budget, skatt och andra viktiga ekonomiska frågor samtärenden om mål och riktlinjer för verksamheten och nämndernasorganisation och verksamhetsformer.I propositionen anges i fråga om den kommunala avgiftsrättenbl.a. följande (s. 49).I princip är det fullmäktige som utövar den kommunalaavgiftsrätten. Detta hänger samman med att avgiftsnivån kanpåverka skatteuttaget. Nämnderna har dock ett vissthandlingsutrymme. Som exempel kan nämnas att fullmäktige haransetts kunna bemyndiga kommunstyrelsen att fastställabadavgifter (RÅ 1976 Ab 538). Ett bemyndigande för styrelsen attutarrendera mark kan innefatta en rätt att bestämmaarrendeavgifter (RÅ 1974 A 1905).Utrymmet för att delegera avgiftsrätten bör enligt regeringensmening inte ökas. En större frihet för nämnderna påavgiftsområdet kan rubba maktfördelningen mellan fullmäktige ochnämnder.I specialmotiveringen till 3 kap. 10 § anges i saken följande(s. 158 f.).De ärendegrupper som anges i 9 § första stycket faller ocksåutanför möjligheten att delegera. En fråga är därvid hur manavgränsar gruppen "viktiga ekonomiska frågor".Hit hör generellt sett beslut om avgifter. Det innebär dockinte att fullmäktige måste avgöra avgiftssättningen i varjeenskilt fall. Om fullmäktige har antagit riktlinjer föravgiftsuttagen bör det vara möjligt att delegera till en nämnd,som t.ex. närmare svarar för en viss anläggning, att bestämmaavgifter för nyttjandet av anläggningen.Utanför gruppen "viktiga ekonomiska frågor" kan också fallaandra avgiftsuttag som inte har någon direkt betydelse förkommunalekonomin i stort.MotionI motion K49 yrkande 6 av m.fl. (m) yrkasatt beslutar att endast fullmäktige skall kunnafastställa avgifter och taxor.I motionen tas upp frågan om beslutanderätten i fråga omfastställande av kommunala avgifter och taxor. Enligt motioneninnebär propositionen på denna punkt inte någon ändring, någotsom innebär att fullmäktige i princip skall besluta i dessafrågor men att -- på sätt medgivits i praxis -- viss delegationär tillåten. Enligt motionen är emellertid det gällanderättsläget oklart i fråga om var gränsen går för vilkataxebeslut som fullmäktige äger delegera på nämnd.