bet · GE01BoU13 · 1991-03-28 00:00:00 — Fp-motionärerna anser i likhet med utredningen att detfinns skäl som talar för att ge bostadsrättsföreningar bättremöjligheter att vägra juridiska personer medlemskap. De anseremellertid att lagförslaget bär prägel av en kompromiss mellanavtalsfrihet, bostadspolitiska synpunkter ochföreningsintressen. Förslaget befaras enligt motionen skapagodtycke och kan sakna den förutsebarhet och konsekvens somrättssamhället kräver. En nackdel enligt motionärerna ansesockså vara att föreningens beslut inte kan överklagas. Imotionen yrkande 3 föreslås att som sin mening gerregeringen till känna att förslaget bör beredas ytterligare. Imotion 1990/91:Bo22 (v) yrkande 4 förordas att det i lageninförs ett förbud för juridiska personer som bostadsrättshavare.Förbudet bör dock enligt motionären inte omfatta kommuner ochlandstingskommuner.I samband med den nu gällande bostadsrättslagens tillkomstväcktes från olika håll förslag om bl.a. en inskränkning avjuridiska personers rätt att förvärva bostadsrätt. Förslagenmotiverades bl.a. med att en bostadsrättsförenings kooperativakaraktär bör upprätthållas och att spekulation medbostadsrättslägenheter bör förhindras. (LU 1971:9s. 42) betonade föreningarnas frihet att själva bestämma områdetför sin verksamhet och framhöll att denna frihet borde begränsasgenom lagregler endast när särskilda behov ansågs föreligga.Något förbud för juridiska personer att förvärva bostadsrättinfördes inte i lagen.Utskottet anser i likhet med departementschefen att såvälföreningsintressen som bostadsförsörjningsskäl kan anförassom skäl för lagförslaget. En upplåtelseform som bostadsrättförutsätter att medlemmarna deltar i föreningens angelägenheter.Ett sådant intresse torde i allmänhet inte kunna förväntas omlägenheten tillhör en juridisk person som i sin tur hyr ut den.Det kan i dessa fall finnas stor risk för att föreningenförlorar sin kooperativa karaktär. Bostadsförsörjningsskäl talardessutom för att bostadslägenheter bör nyttjas sompermanentbostäder och inte för tillfälligt boende somövernattningslägenheter. Föreningarna ges genom förslagetmöjligheter att -- även om stadgarna tillåter medlemskap förjuridiska personer -- vägra medlemskap. En annan ordningskulle innebära att föreningarna måste ändra sina stadgar vilketofta kan vara svårt att genomföra på grund av de särskildaregler som gäller för sådana beslut. Det bör betonas att detstår föreningen i princip fritt att avgöra om medlemskap skallges till juridiska personer. Utskottet anser det rimligt attföreningarna själva ges denna bestämmanderätt. De invändningarsom anförts mot regeringsförslaget av m- och fp-motionärerna gerinte anledning för utskottet att föreslå attpropositionsförslaget inte skall antas. Inte heller kanutskottet dela uppfattningen i v-motionen om att ett uttryckligtförbud mot medlemskap för juridiska personer bör tas in i lagen.Även i denna fråga delar utskottet den i propositionen framfördauppfattningen. Med det anförda tillstyrker utskottetregeringsförslaget i nu behandlade delar och avstyrkermotionerna 1990/91:Bo20 (m) yrkande 11, 1990/91:Bo22 (v) yrkande4 och 1990/91:Bo24 (fp) yrkandena 2 och 3. I 2 kap. 10 § bördock den ändringen vidtas att hänvisning sker till 4 § förstastycket för att kommuner och landstingskommuner, som omnämns iandra stycket, inte skall betas möjligheten att få ett beslut omvägrat medlemskap prövat av hyresnämnden.Rätt till medlemskap m.m. efter bostadsförmedlingEn person som med stöd av lagen (1987:1274) om kommunalbostadsanvisningsrätt anvisas en bostadsrättslägenhet har förnärvarande ingen rätt att bli medlem i bostadsrättsföreningen. Ipropositionen föreslås nu att den som anvisas bostad av kommunenmed stöd av nämnda lag inte får vägras inträde som medlem i enbostadsrättsförening om villkoren för medlemskap i stadgarna äruppfyllda och föreningen skäligen bör godta sökanden sombostadsrättshavare. Den som antagits som medlem skall vidare harätt att få en bostadsrätt upplåten till sig. Tvist ommedlemskap och i vissa fall upplåtelse kan prövas avhyresnämnden, som föreslås få möjlighet att förelägga föreningenatt vid vite upplåta bostadsrätten och att döma ut vitet.Tre motionsyrkanden har väckts som berör lagförslaget i dennadel. I motionerna 1990/91:Bo20 (m) yrkande 12 begärs att lagenom bostadsanvisningsrätt avskaffas. I samma motionyrkande 8 hemställs att som sin mening ger regeringentill känna att husbyggarna, dvs. SBC Bo, HSB m.fl. och intekommunerna skall ha den fulla förmedlingsrätten. I motionenbetonas vikten av att stimulera bosparandet. Det anses olyckligtom kommunen har anvisningsrätt, eftersom det minskar möjlighetenför den som bosparat att få lägenhet. I motion 1990/91:Bo24 (fp)yrkande 4 föreslås att avslår lagförslaget i 2 kap. 9§ andra stycket 2 till ny bostadsrättslag och som sin mening gerregeringen till känna att förslaget bör utredas såvitt avserdels kommunens roll som mäklare, dels om avtalet mellan kommunenoch den som anvisas lägenhet binder tredje man.Utskottet har under de senaste årenbehandlat motioner om avskaffande av lagen om kommunalbostadsanvisningsrätt (/91:BoU1). Utskottetsuppfattning har varit att lagen behövs för att kommunerna skallfå tillgång till bostadslägenheter och därigenom ges möjlighetatt fullgöra sina uppgifter inom bostadsförsörjningen. Utskottetgör inte nu någon annan bedömning av lagens betydelse förbostadsförmedlingen och anser att nuvarande ordning börbibehållas. De frågor som tas upp i fp-motionen synes ta siktepå förbehåll om förmedlingsrätt som en kommun ibland kan ställaupp i samband med lånebeslut. Utskottet och har vidskilda tillfällen haft att pröva motionsförslag med sammainnebörd som det nu aktuella och därmed bl.a. anfört att fråganom förmedlingsrätt är en angelägenhet. Utskottetvidhåller denna uppfattning. Utskottet tillstyrkerregeringsförslaget om rätt till medlemskap efter kommunalbostadsförmedling och avstyrker alltså motionerna 1990/91:Bo20(m) yrkandena 8 och 12 och 1990/91:Bo24 (fp) yrkande 4.Rätt till medlemskap för lokalhyresgästEnligt gällande rätt får en bostadsrättsförening vidombildning vägra lokalhyresgäst medlemskap om lokalen inte skallupplåtas med bostadsrätt. Föreningens avsikt bör framgå av denekonomiska planen. Någon ändring föreslås inte i dettahänseende. Däremot föreslås i propositionen att enlokalhyresgäst som blivit medlem skall ha samma rätt som övrigahyresgäster att få lägenheten upplåten med bostadsrätt.Föreningen kan alltså inte vägra att upplåta en bostadsrättbeträffande en lokal om innehavare har antagits som medlem iföreningen.I motionerna 1990/91:Bo23 (c) yrkande 3 och 1990/91:Bo414 (c)yrkande 5 föreslås att lokalhyresgäst skall ges samma rätt sombostadshyresgäst att bli medlem i en bostadsrättsförening.Enligt motion Bo23 har förslaget fått en oklar utformning vadgäller villkoren för lokalhyresgäst att bli medlem i enbostadsrättsförening.Den rätt som efterlyses i motionerna finns om föreningen avseratt upplåta lokalen med bostadsrätt. Det står emellertidföreningen fritt att bestämma upplåtelseformen. uppfattning bör inte föreningens rätt därvidlaginskränkas. Enligt utskottets mening kan ingen oklarhet ansesråda på denna punkt. Det kan tilläggas att lokalhyresgästernagenom lagförslaget fått en något starkare ställning vidombildning genom att föreningen enligt förslaget inte kan vägraatt upplåta lägenhet åt den som antagits som medlem. Utskottettillstyrker regeringsförslaget såvitt nu är i fråga ochavstyrker med hänvisning till vad ovan anförts motionerna1990/91:Bo23 (c) yrkande 3 och 1990/91:Bo414 (c) yrkande 5angående medlemskap för lokalhyresgäst.Förhandsavtal m.m.En av nyheterna i regeringsförslaget är att det föreslås enmöjlighet att ingå förhandsavtal. Förutsättningen för ett sådantavtal är att det finns en tillförlitlig kalkyl som granskats avtvå intygsgivare. Om det finns ett förhandsavtal ochlänsstyrelsen lämnat tillstånd får föreningen ta emotförskottsbetalning motsvarande beräknad insats. Länsstyrelsenskall lämna tillstånd om det finns en i behörig ordning granskadkalkyl och föreningen ställt betryggande säkerhet. Den som taremot förskott i strid mot dessa bestämmelser kan dömas tillböter. Lagförslaget innehåller också vissa bestämmelser som gerförhandstecknaren rätt att i vissa situationer frånträdaavtalet. Dock görs vissa begränsningar i denna rätt iombildningsfallen. Vidare föreslås att en förhandstecknarehar rätt till medlemskap men det behöver inte beviljas förränden ekonomiska planen registrerats och lägenheten står klar förinflyttning. Medlemskapsprövningen bör alltså ske innanförhandsavtalet träffas.Några motioner har inte väckts med anledning av förslaget omatt möjligheten till förhandsavtal bör införas. Förslagetföranleder ingen erinran från utskottets sida.I motion 1990/91:Bo24 (fp) yrkande 8 reses invändningar motkriminaliseringen av förskott som tagits emot i strid motbestämmelserna. Motionärerna ifrågasätter om det är nödvändigtmed en kriminalisering och hänvisar till möjligheten att ingripamot otillåtna förfaranden genom straffbestämmelser ibrottsbalken.Enligt den föreslagna bestämmelsen är det straffbart attuppbära förskott om det inte finns något förhandsavtal eller omlänsstyrelsen inte lämnat tillstånd. Med förskott avses enligtpropositionen alla former av tillskott som syftar till att denbostadssökande skall få förvärva bostadsrätten.Utskottet anser det rimligt att det finns sanktioner atttillgripa om föreningar tar emot förskottsbetalning utan att ilagen uppställda villkor är uppfyllda. Den i propositionenföreslagna ordningen bör enligt utskottets mening gälla.Regeringsförslaget om en straffbestämmelse vid vissförskottsbetalning tillstyrks. Motion 1990/91:Bo24 (fp)yrkande 8 avstyrks.I samma motion föreslås i yrkande 9 att straffbestämmelsensåvitt avser skyldigheten att föra medlemsförteckning ochlägenhetsförteckning (10 kap. 3 § 5 och 6) utformas ienlighet med lagrådets förslag. Enligt regeringens förslag skallden som uppsåtligen eller av oaktsamhet "inte för" sådanaförteckningar dömas till böter. Motionärerna anser att "inteför" bör ersättas med "underlåter att föra".Utskottet delar motionärernas och lagrådets bedömning att"inte för" bör ersättas av "underlåter att föra". Lagtexten fårhärigenom en klarare utformning. Utskottet förordar attriksdagen med anledning av motion 1990/91:Bo24 (fp) yrkande 9avslår propositionens förslag till lydelse av 10 kap. 3 § 5 och6 i bostadsrättslagen och i stället antar utskottets förslagtill lydelse som framgår av bilaga 2 till detta betänkande.Upplåtelse av bostadsrättslägenhet i andra handEnligt gällande rätt får en bostadsrättshavare som under visstid inte kan använda sin bostadsrättslägenhet upplåta lägenheteni andra hand om föreningen samtycker till det. Om föreningeninte medger andrahandsupplåtelse kan hyresnämnden lämnatillstånd till andrahandsupplåtelse av bostadsrättslägenhetunder vissa förutsättningar. För upplåtelse till en medlemfordras enligt gällande ordning inget samtycke. En kommun somäger en bostadsrättslägenhet behöver inte något tillstånd utandet krävs endast att kommunen underrättar styrelsen om attlägenheten upplåtits.I propositionen föreslås nu att den generella möjligheten attutan föreningens samtycke upplåta en bostadsrättslägenhet iandra hand till medlem slopas. Som skäl hänvisas till betydelsenför föreningen att ha kontroll över samtligaandrahandsupplåtelser. Departementschefen anför i dettasammanhang att föreningsverksamheten kan försvåras ombostadsrättshavaren inte själv bor i sin lägenhet. Detta medförenligt departementschefen att en andrahandsupplåtelse bör sessom en tillfällig lösning. Vidare föreslås bl.a. attbestämmelserna om andrahandsupplåtelse också skall gällalokaler. Härigenom anpassas reglerna till vad som gäller ihyresförhållanden.I motion 1990/91:Bo20 (m) yrkande 14 hemställs attlagförslaget avslås såvitt gäller slopandet av den generellamöjligheten att upplåta bostadsrätt i andra hand till medlem.Enligt motionärerna har vederbörande redan prövats och givitsmedlemskap varför ytterligare en prövning är onödig.Syftet med den nu föreslagna begränsningen ibostadsrättshavares möjligheter att hyra ut sin lägenhet i andrahand är ett annat än en ytterligare prövning av medlemmensskötsamhet. Ändringen kan motiveras med att det kooperativasynsättet, som är centralt för bostadsrättsverksamheten, gör attföreningen måste anses ha ett berättigat intresse att iblandkunna begränsa andrahandsupplåtelser oavsett om upplåtelsensker till medlem eller annan person. Det kooperativa synsättetförutsätter också att bostadsrättshavarna deltar i föreningensangelägenheter. Det kan antas att en bostadsrättshavare som intesjälv bor i sin lägenhet inte är aktiv i föreningsarbetet påsamma sätt som en som bor i huset. Utskottet vill i dettasammanhang betona att en andrahandsupplåtelse aldrig kan varaannat än en tillfällig lösning under tid när bostadsrättshavarenpå grund av t.ex. sjukdom, arbete eller studier på annan ortinte kan bo i sin lägenhet. Det skall alltså kunna förutsättasatt bostadsrättshavaren skall återkomma tilllägenheten. Som departementschefen anfört bör den praxis sometablerats när det gäller andrahandsupplåtelser avhyreslägenheter vara vägledande även för prövningen enligtbostadsrättslagen. Enligt utskottets bedömning kan det ansesbåde lämpligt och rimligt att bostadsrättsföreningen får ettinflytande över alla andrahandsupplåtelser. Detta är särskiltmotiverat i mindre föreningar där medlemsantalet är lågt. Isådana föreningar kan ett flertal andrahandsupplåtelser rent aväventyra möjligheterna för föreningen att tillskapa enhandlingsduglig styrelse och bedriva ett verkligtföreningsarbete. Motion 1990/91:Bo20 (m) yrkande 14 bör avslåsav . Regeringens förslag tillstyrks.Särskilda bestämmelser för beslut om ändring av grundavgiftFöreningsmedlemmarnas rätt att besluta i föreningensangelägenheter utövas vid föreningsstämma. Gällande rättinnehåller särskilda regler när det gäller vissa beslut som rörbostadsrättshavarna. Det är då fråga om beslut avföreningsstämma som är särskilt ingripande mot den enskildebostadsrättshavaren. Om ett beslut som innebär ändring avgrundavgiften (här kallad insats) skall fattas och ändringenmedför att det inbördes förhållandet mellan insatserna rubbaskrävs att samtliga bostadsrättshavare som berörs av ändringenskall ha gått med på beslutet. Om enighet inte uppnås, blirbeslutet ändå giltigt om minst två tredjedelar av de berördabostadsrättshavarna har gått med på beslutet och det dessutomgodkänts av hyresnämnden. Dessa bestämmelser har i sak inteändrats i förslaget.I motion 1990/91:Bo19 (s) yrkande 2 pekas på de svårighetersom kan uppstå om styrelsen vill ändra insatserna för vissamedlemmar som blir direkt berörda av ombyggnadsåtgärder. Enligtmotionen är det inte ovanligt att sådana förändringar avinsatserna inte kan genomföras eftersom deltagarantalet påföreningsstämmor i allmänhet är mycket lågt. Kravet i lagen påtvå tredjedels majoritet av berörda bostadsrättshavare föreslåskompletteras på så sätt att möjligheter öppnas för berördamedlemmar att biträda ett stämmobeslut i efterhand. Ett annatsätt att få förändringar av insatser till stånd skulle enligtmotionärerna kunna vara att ändra nuvarande krav om tvåtredjedels majoritet av berörda bostadsrättshavare till ett kravom två tredjedels majoritet av de röstande.Ett förslag om godkännande i efterhand av ett stämmobeslutlämnades i remissprotokollet till lagrådet. Lagrådet invände motförslaget att de villkor som uppställdes i lagförslaget inteföreföll att tillgodose att en rättssäker ordning tryggades.Lagrådet ansåg inte en reglering vara mest påkallad för de fallsom avses i bl.a. den nu behandlade bestämmelsen ibostadsrättslagen. Frågan borde i stället enligt lagrådetövervägas mera generellt för ekonomiska föreningar.Departementschefen återtog därefter förslaget om godkännande iefterhand.Utskottet anser mot bakgrund av de överväganden som gjorts ochmed hänsyn till det utrymme för otillbörlig påtryckning mot engrupp bostadsrättshavare som en sådan ordning kan skapa attmöjlighet till godkännande i efterhand av stämmobeslut börundvikas. Det alternativ som föreslås i s-motionen är såledesingen lösning som utskottet vill förespråka. Utskottet avstyrkermotion 1990/91:Bo19 (s) yrkande 2 såvitt nu är i fråga.Beträffande det andra förslaget, att det skulle varatillräckligt med två tredjedels majoritet av de röstande förändring av insatser, vill utskottet anföra följande. Insatsenutgör ett mått på bostadsrättens andel i föreningen. Enändring av insatsen kan alltså påverka bostadsrättshavarensandel i årsvinsten eftersom vinsten fördelas mellanbostadsrättshavarna efter insatserna för bostadsrätterna. Såsnart en ändrad insats medför att det inbördes förhållandetrubbas och ändringen påverkar föreningens totalaförmögenhetsmassa torde samtliga bostadsrättshavare anses varaberörda. En ändring av majoritetsregeln så att beslut skullekunna fattas av två tredjedelar av de röstande skulle innebäraatt insatserna skulle kunna ändras i vidare omfattning än enligtgällande rätt. Grundtanken måste emellertid vara att det inteskall vara möjligt att alltför enkelt ändra bestämda insatser.För många bostadsrättshavare skulle även en mindre höjning avinsatsen i vissa fall kunna innebära allvarliga ingrepp i derasekonomiska situation. Utskottet anser i likhet meddepartementschefen att någon ändring av den nuvaranderöstningsbestämmelsen inte bör göras. Utskottet tillstyrkerregeringsförslaget såvitt nu är i fråga och avstyrker motion1990/91:Bo19 (s) yrkande 2 såvitt nu är i fråga.Särskilda bestämmelser för beslut om ombyggnad och underhållEnligt gällande rätt ansvarar bostadsrättshavaren för det inreunderhållet i lägenheten om inte annat sägs i föreningensstadgar. Ansvaret för det yttre åvilar föreningen. Föreningensvarar också för reparation av stamledningar till vatten ochavlopp m.m. Normalt beslutar styrelsen om underhålls- ochreparationsåtgärder. En annan ordning kan gälla på grund avsärskilda bestämmelser i stadgarna, direktiv från beslut vidföreningsstämma eller på grund av lag.Beslut som innebär väsentliga förändringar av föreningensfastighet skall fattas på föreningsstämma.För sådana beslut krävs enligt huvudregeln i bostadsrättslagen,som hänvisar till lagen om ekonomiska föreningar, enkelmajoritet bland de röstande.En viktig förändring som föreslås i propositionen är attbostadsrättshavarens s.k. vetorätt tas bort vid beslut omvissa om- eller tillbyggnadsåtgärder. Enligt gällande rätt kanen bostadsrättshavare motsätta sig ett beslut om en om- ellertillbyggnadsåtgärd som innebär att hans bostadsrättslägenhetkommer att undergå försämring av icke ringa betydelse. Dettabrukar kallas bostadsrättshavarens vetorätt. Om beslutet omombyggnad leder till en väsentlig förändring av lägenheten, sominte innebär försämring, fordras enligt nuvarande ordningantingen att bostadsrättshavaren samtycker till åtgärden elleratt minst två tredjedelar av de röstande förenat sig ombeslutet. I propositionen föreslås att föreningen påföreningsstämma får fatta beslut som innebär att en lägenhetförändras eller helt måste tas i anspråk för en ombyggnad ävenom bostadsrättshavaren inte samtycker men minst två tredjedelarav de röstande biträder beslutet och beslutet godkänns avhyresnämnden. För att godkännande skall lämnas fordras attombyggnadsåtgärden är angelägen, att syftet med den inteskäligen kan tillgodoses på annat sätt och att beslutet inte äroskäligt mot bostadsrättshavaren. Kan åtgärden anses vara avliten betydelse för bostadsrättshavaren får godkännande lämnasom åtgärden inte skäligen kan tillgodoses på annat sätt.Bostadsrättshavaren skall ha rätt till full ersättning för sinförlust jämte kompensation för den skada han orsakats på grundav intrånget, och vid ingripande åtgärder skall inlösen kunnabli aktuell. Ersättningsfrågan föreslås handläggas avfastighetsdomstol.Bostadsrättshavarnas ställning vid beslut omombyggnadsåtgärder som innebär förändringar av den egnalägenheten behandlas i tre motionsyrkanden. I motion1990/91:Bo20 (m) yrkande 13 yrkas avslag på regeringsförslagetom upphävande av vetorätten. Enligt motionen bör nuvarandevetorätt, som gäller endast i de fall åtgärderna medför enförsämring som inte är ringa, finnas kvar. Det är enligtmotionärerna en rimlig ordning att bostadsrättshavarna har enstark ställning vid sådana ombyggnadsåtgärder. I motion1990/91:Bo24 (fp) yrkandena 5 och 6 framförs invändningar motbeslutsordningen. Enligt motionen bör kravet på hur många sommåste biträda ett beslut om ombyggnadsåtgärder skärpas. Istället för att två tredjedelar av de röstande skall biträdabeslutet bör enligt motionen gälla att två tredjedelar avmedlemmarna skall rösta för förslaget. Dessutom bör krav pågodkännande av tingsrätt införas. Härigenom skulle enligtmotionen rättssäkerheten öka.Bostadsrättshavarens starka ställning när det gällerförändringar i den egna lägenheten kan ibland vara ett hindermot för hela föreningen angelägna om- ellertillbyggnadsåtgärder. Utskottet anser därför i likhet meddepartementschefen att vetorätten bör mjukas upp. Det äremellertid självklart att bostadsrättshavarens ställning intefår försvagas annat än i angelägna fall. Det är därför viktigtatt beslutförfarandet är så reglerat att risken för godtyckligabeslut elimineras. Ett krav på att två tredjedelar avmedlemmarna skall biträda beslutet såsom föreslås i fp-motionenskulle i praktiken kunna innebära att knappast några beslutskulle få erforderlig majoritet i de fall berördbostadsrättshavare inte samtycker till åtgärden. Det torde intevara ovanligt att färre medlemmar än två tredjedelar kommer tillföreningsstämman. Det är också att märka att det kan finnas ettantal medlemmar som inte äger någon bostadsrätt och därför intehar något större intresse att delta på föreningsstämman. Kravetpå en rättslig prövning av ett beslut om om- eller tillbyggnadenligt i lagen angivna villkor för godkännande utgör en garantiför att övergrepp inte sker. Fp-motionärerna har förordat attden rättsliga prövningen skall ske av tingsrätt. processekonomiska, talar för en sådan ordning. Å andrasidan är det fråga om bedömningar som hyresnämnden är välförtrogen med och har särskild kunskap om. beslutkan överklagas till bostadsdomstolen. När det gällerhyresnämndens medlande funktion i ett ärende av aktuellt slagvill utskottet framhålla att hyresnämnden normalt inte haranledning att diskutera ersättningsfrågan. Bostadsrättshavareskall enligt förslaget ges full ekonomisk ersättning för denminskning av bostadsrättens marknadsvärde som intrånget orsakar.Departementschefen har uttalat att det finns skäl att följa uppförfarandet och avser att återkomma med förslag till alternativalösningar om de föreslagna bestämmelserna inte håller måttet.Med hänvisning till det nu anförda och med hänvisning till attutfallet av de nu diskuterade förfarandereglerna kommer attföljas upp inom anser utskottet attbeslutsförfarandet får godtas. Regeringsförslaget tillstyrkssåvitt nu är i fråga och motionerna 1990/91:Bo20 (m) yrkande 13och motion 1990/91:Bo24 (fp) yrkandena 5 och 6 avstyrks.I motionerna 1990/91:Bo23 (c) yrkande 2, 1990/91:Bo24 (fp)yrkande 7 och 1990/91:Bo22 (v) yrkande 5 tas upp vilkaförutsättningar som bör uppställas för att ett beslut skallkunna godkännas. Enligt c-motionen bör bestämmelserna utformasså att samma villkor för godkännande skall gälla oavsett omintrånget är av större eller mindre karaktär. Något förenklatförfarande bör enligt motionen inte finnas för beslut omåtgärder som påverkar en lägenhet i ringa grad. I fp-motionenföreslås att regler om lägenhetssammanslagning, lämpliglägenhetssammansättning och det s.k. markvillkoret inte börbryta vetorätten.