bet · GE01SkU17 · 1991-03-19 00:00:00 — Avdrag/skattereduktion för barn och hemmamake (mom. 4)och (båda c) hardels anfört följande:Riksdagens beslut att avskaffa skattereduktionen förensamstående med barn strider enligt vår mening mot en samladutredningsmajoritets uppfattning om att de ensamståendekompenseras på något sätt. Föredragande statsrådet hänvisadetill att stödet till ensamföräldrarna skulle tas upp vidberedningen av underhållsbidragskommitténs betänkande. Någotsådant förslag har dock ännu inte lagts fram. Följden är attensamstående med barn får en försämring i sin ekonomiskasituation som skattereformens hela effekt i form avhögre priser, boendekostnader m.m. inträder. Det är oacceptabeltatt regeringens långsamma handläggning av den viktiga frågan omen kompensation till de ensamstående får sådana konsekvenser.I motion Sk435 yrkandena 6 och 8 föreslår motionärerna attskattereduktionen för ensamstående med barn återinförs iavvaktan på regeringens förslag om en kompensation till dennagrupp. Vi tillstyrker dessa motionsyrkanden.En annan viktig fråga är hemmamakarnas situation.Skattereduktionen för hemmamake har betydelse för ett litetantal kvinnor som lever under små omständigheter. Också dennagrupp drabbas av de boendekostnadsökningar och prisökningar somskattereformen leder till. Vi vidhåller att skattereduktionenför hemmamake inte bort avskaffas och tillstyrker därför motionSk435 yrkande 7.dels vid mom. 4 hemställt4. beträffande avdrag/skattereduktion för barn ochhemmamakeatt med bifall till motion 1990/91:Sk435 yrkandena6--8och med avslag på motionerna 1990/91:Sk330, 1990/91:Sk366,1990/91:Sk369, 1990/91:Sk393yrkandena 1, 2 och 4 och 1990/91:Sk424 yrkande 6 antarföljandeFörslag tillLag om ändring i uppbördslagen (1953:272)Härigenom föreskrivs att 2§ 4 mom. uppbördslagen (1953:272)skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseReservanternas förslag 2§4 mom. Skattereduktion medges skattskyldig för underskott avkapital enligt 3§ 14 mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt. Skattereduktionen uppgår till avunderskottet. En skattskyldig, vars make har en taxerad förvärvsinkomst som understiger grundavdraget enligt 48§ 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370), erhåller skattereduktion av skillnadsbeloppet. Skattereduktionen medges endast den som varit bosatt här i riket under någon del av beskattningsåret. Ogift skattskyldig som har hemmavarande barn och som varit bosatt här i riket under någon del av beskattningsåret erhåller skattereduktion med . Barn som bor hos föräldrarna anses som hemmavarande bara hos den ena av dem.Skattereduktion sker endast i fråga om statlig inkomstskatt,inkomstskatt, skogsvårdsavgift och statligfastighetsskatt.Bestämmelserna om skattereduktion iakttagas vid debitering avslutlig skatt, tillkommande skatt och preliminär B-skatt samtvid fastställande av preliminär A-skatt. Öretal som uppkommervid beräkning av skattereduktion bortfaller.Denna lag träder i kraft efter den dag då lagenenligt uppgift på den utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling och tillämpas första gången i fråga om 1992års taxering.10. Avdrag/skattereduktion för barn och hemmamake (mom. 4)() hardels anfört följande:Det finns många tusental föräldrar som har sina barn ifristående skolor som är godkända av staten och följer läroplanoch skollag. Lärarna arbetar för mycket låga löner för attverksamheten över huvud taget skall kunna gå runt, ochföräldrarna betungas av terminsavgifter. Enligt miljöpartietsuppfattning måste man respektera att föräldrarna tar ansvar försina barns uppfostran. Vi yrkar därför i annat sammanhang attstaten skall betala lärarlönerna genom ett genomsnittligtstatsbidrag per elev. Innan ett sådant system införs börföräldrabidragen vara avdragsgilla i deklarationen. Riksdagenbör med bifall till motion Sk366 som sin mening ge regeringentill känna vad som här har anförts om avdrag förföräldraavgiften till fristående skolor.dels vid mom. 4 hemställt4. beträffande avdrag/skattereduktion för barn och hemmamakeatt med bifall till motion 1990/91:Sk366 och medavslag på motionerna 1990/91:Sk330, 1990/91:Sk369,1990/91:Sk393 yrkandena 1, 2 och 4, 1990/91:Sk424 yrkande 6och 1990/91:Sk435 yrkandena 6--8 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförs i reservationen angående avdrag förskolavgifter för barn.11. Särskild skatterabatt till glesbygdsbor (mom. 5)() hardels anfört följande:För att transportsektorn skall betala sina samhällskostnader ärdet ofrånkomligt att levnadskostnaderna i glesbygd ökar mer än itätorter. Speciellt är detta fallet som resultat av deinternationellt framdrivna höjningarna av drivmedelskostnaderoch de höjningar av drivmedelskostnader och energiskatter som viföreslår. de gröna föreslår att en kompensationtill glesbygdsboende görs i form av en skatterabatt om 2000kr. per person och . för övriga.För den som inte är skattebetalare skall möjligheter finnas attfå kompensationen kontant utbetald. Glesbygd bör i detta falldefinieras enligt industridepartementets definition.dels vid mom. 5 hemställt5. beträffande särskild skatterabatt till glesbygdsboratt med anledning av motion 1990/91:Sk627 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs ireservationen om skatterabatt till glesbygdsbor.12. Skatteskalor och grundavdrag, m.m. (mom. 6)() hardels anfört följande:Ny skatteskala för 1992En skattepolitik byggd på principen skatt efter bärkraft kräveren progressiv inkomstbeskattning. finns endast enskiktgräns vid . i taxerad inkomst. Den statligainkomstskatten över denna gräns är . Vänsterpartietföreslår att ett nytt skikt inrättas . med enskatt på . Marginalskatten över denna gräns blir då 60%vid en kommunalskatt på . Inkomstförstärkningen av denförhöjda marginalskatten kan för /92 beräknastill ca 2,5 miljarder kronor.Slopade grundavdrag över 180000 kr.Grundavdragets syfte är att lindra skattebelastningen för mycketlåga inkomster. Detta avspeglas också i beslutet att låtagrundavdraget höjas inom vissa lägre inkomstskikt.Vänsterpartiet föreslår i enlighet med detta synsätt att intenågot grundavdrag medges för taxerade inkomster över 180000kr. För att det slopade grundavdraget . inteskall ge upphov till en alltför hård tröskeleffekt krävs enavtrappning av grundavdraget. föreslår attgrundavdraget trappas av från en inkomst på . för attvara0 vid en inkomst på 180000 kr.Att slopa grundavdraget för inkomster . Dessa kan beräknas till enhelårseffekt på , eller 4,8miljarder kronor för /92.Ekonomisk stödpunkt till kommunsektornInkomstförstärkningen av att grundavdraget slopas över 180000kr. kommer främst att falla ut i kommunsektorn och bidrar tillatt stabilisera den mycket ansträngda ekonomiska situationen förkommunerna. På grund av den fördröjning som finns i överföringenav skatteintäkter från staten till kommunerna faller dock inteinkomsterna ut till kommunerna.Staten bör därför förskottera de skatteintäkter som det slopadegrundavdraget skapar i den kommunala skattebasen /92, dvs. med 4,8 miljarder kronor.Inkomstförstärkning skall ses som ett "ekonomiskt stödpaket tillkommunsektorn". I andra motioner har angivit deområden som skall finansieras ur det kommunala stödpaketet, dvs.bl.a. till sjukvården för en övergång till tjänstgöring vartredje helg , för satsningar inom hemtjänsten1 miljard kronor, för utbyggd barnomsorg ,till kommunala bostadstillägg0,6 miljard kronor.dels vid mom. 6 hemställt6. beträffande skatteskalor och grundavdrag, m.m.att med anledning av motion 1990/91:Sk433 yrkandena3--5 och med avslag på motion 1990/91:Sk627 yrkandena 5--8 hosregeringen begär förslag till ny utformning av grundavdraget ochskatteskalan och till ett kommunalt stödpaket i enlighet med vadsom anförs i reservationen.13. Skatteskalor och grundavdrag, m.m. (mom. 6)() hardels anfört följande:För att uppfylla de krav som motiveras av den önskadelåglöneprofilen måste skatteskalan innehålla ett väsentligt höjtgrundavdrag samt en progressivitet i de högre inkomstlägena.Den av och socialdemokraterna genomförda sänkningenav den statliga inkomstskatten kommer huvudsakligenhöginkomsttagare till godo. Även de allra högsta inkomsttagarnahar fått en marginalskatt av (under förutsättningav en kommunalskatt om ). Detta kommer att innebära enkraftig höjning av den materiella konsumtionen för en grupp somredan nu lever mycket väl. Vi föreslår att detta missförhållandei någon mån korrigeras genom att den högsta marginalskatten blir60%. yrkar vi på en höjning av grundavdraget från10000 till 20000 kr.Miljöpartiet de gröna föreslår följande skatteskala att införasfrån den 1 januari 1992:Grundavdrag: 20000 kr.För taxerade inkomster . skallgrundavdraget trappas upp av inkomsten inom dettaskikt till maximalt . För inkomster över 100000 kr.trappas sedan grundavdraget åter ned med en sjättedel (16,)av den del av inkomsten som ligger . tills detåter blir . vid en inkomst av 124000 kr.Statlig skatt tas inte ut på en beskattningsbar inkomst under104000 kr. För beskattningsbar inkomst över 104000 kr.föreslås en skattesats på , . och över210000 kr. av överstigande belopp.Miljöpartiet de gröna anser av principiella skäl att denautomatiska indexregleringen av skatteskalan bör tas bort. Enomfattande indexreglering av löner, skatter och bidrag skaparlätt spiraleffekter som försvårar ett aktivt bekämpande avinflationen. Om t.ex. arbetsmarknadens parter kommit överens omstörre löneökningar än samhällsekonomin tål skall de inteautomatiskt kunna vara säkra på att skatteskalorna justerasefter detta. Sannolikt kommer det att bli nödvändigt att då ochdå justera skatteskalorna om vi får en fortsatt inflation mendetta är beslut som bör fatta för varje tillfälle medbeaktande av den då aktuella finanspolitiska situationen.dels vid mom. 6 hemställt6. beträffande skatteskalor och grundavdrag, m.m.att med anledning av motion 1990/91:Sk627 yrkandena5--8 och med avslag på motion 1990/91:Sk433 yrkandena 3--5 hosregeringen begär förslag till ny utformning av grundavdraget ochskatteskalan i enlighet med vad som anförs i reservationen.14. Moms-uttaget, sänkt moms på mat, punktbeskattning (mom. 7), och (alla m) hardels anfört följande:För att skall kunna delta i den gränslösa marknad somöppnas i måste mervärdeskatteuttagetsänkas till en nivå som motsvarar övriga . Räknat sompålägg utgår mervärdeskatt . 1,54procentenheter är en tillfällig höjning som upphör med utgångenav innevarande år. Enligt vår mening har konjunkturutsikterna,som egentligen aldrig motiverade höjningen, nu förändrats såmarkant sedan beslutet om att höja mervärdeskatten togs att dentillfälliga höjningen bör slopas redan den 1 juli 1991.Vi tillstyrker således motion Sk424 i denna del.Skattebortfallet för /92 kan beräknas till ca 3,5miljarder kronor.dels vid mom. 7 hemställt7. beträffande moms-uttaget, sänkt moms på mat,punktbeskattningatt med bifall till motion 1990/91:Sk424 yrkande 10och med avslag på motionerna 1990/91:Sk433 yrkandena 17, 24och 25, 1990/91:Sk644, 1990/91:Sk666 yrkande 1,1990/91:Sk669 och 1990/91:Sk708 antar följandeFörslag tillLag om upphävande av lagen (1990:575) om tillfällig höjning avmervärdeskatten.Härigenom föreskrivs att lagen (1990:575) om tillfällighöjning av mervärdeskatten skall upphöra att gälla den 1 juli1991.15. Moms-uttaget, sänkt moms på mat, punktbeskattning (mom. 7)(), () och ()hardels anfört följande:I olika motioner från , ochmiljöpartiet yrkas skattelättnader i momsen på mat. I motionernaSk644 av m.fl. (c) samt Sk433 och Sk666 av LarsWerner m.fl. (v) yrkas att momsen på livsmedel reduceras med40%, medan motion Sk708 av m.fl. (mp)innehåller krav på ett riksdagsuttalande om att momsen på basmatskall slopas. Även i motion Sk669 av och () begärs ett riksdagsuttalande om sänkt moms på mat.Motionärerna skiljer sig i fråga om vissa detaljer, bl.a.rörande finansieringen. och yrkaratt skattelättnaden finansieras genom att den tillfälligahöjningen av momsen får ligga kvar och med en ökadpunktbeskattning.Motionärerna grundar sig framför allt på fördelningspolitiskaskäl. Nödvändig konsumtion, dvs. främst mat och boende, börbeskattas återhållsamt. Inget annat land har så hög skatt pånödvändig konsumtion som . Ett effektivt sätt attåstadkomma en direkt effekt på matpriserna är att minska denhöga mervärdebeskattningen.Alla gynnas av sänkta matpriser, men speciellt gynnas gruppersom använder en stor andel av sin disponibla inkomst pånödvändig konsumtion. Hit hör låginkomsttagare, barnfamiljer ochpensionärer.I och med att inkomstskatteskalan genom skattereformen förloratmycket av sin progressiva utformning, ökar betydelsen av enfördelningspolitiskt riktig utformning av mervärdebeskattningen.Detta inte minst eftersom mervärdeskatten efter skattereformenär den största intäktskällan för staten.En sänkt matmoms innebär att inflationstrycket minskar. Endifferentierad moms är dessutom det normala förhållandet iEG-länderna. En i genomförd differentiering avmervärdeskatten är i linje med de harmoniseringssträvanden sompågår inom EG.Några vägande tekniska eller administrativa skäl kan heller intelängre anföras mot förslaget, och handeln har dessutom klargjortatt en differentiering av momssatserna går att hantera.En huvudfråga när det gäller reducering av mervärdeskatten är omreformen skall omfatta alla livsmedel eller ej. En generellregel medför att det uppstår färre gränsdragningsproblem. Detekniska/administrativa problemen bör minimeras, eftersommervärdeskatten hanteras av ett så stort antal skattskyldiga,och reglerna bör också framstå som logiska och begripliga förkonsumenten.Till detta kommer att problemen med hinder i utrikeshandelnminimeras med en generell regel. En sådan definition liggerdärför väl i linje med pågående förhandlingsarbetegentemot EG och med de regler som tillämpas där.Mot denna bakgrund talar enligt vår uppfattning övervägande skälför en generell skattelättnad för livsmedel. Sprit, vin ochstarköl bör dock inte inbepripas.Vi anser att en skattelättnad bör omfatta samtliga livsmedel.Med en sådan utformning bör lämpligen sänkningen motsvara vadsom tidigare gällt för hotell- och serveringstjänster samtbyggentreprenader, dvs. en reducering med 40 %.Den tillfälliga höjningen av momsen som är tänkt att bortfalla1992 gör att det enligt vår uppfattning är rätt tillfälle att,utan att höja momsen generellt, åstadkomma en sänkt moms påmaten. Vi föreslår därför att den förhöjda skattesatsen tillsvidare ligger kvar även efter den 31 december 1991.För att finansiera bortfallet föreslår vi alltså att denförhöjda skattesatsen med momspålägg på tills vidarekvarstår. Vidare bör -- som föreslås i c- och v-motionerna --den särskilda varuskatten på choklad, konfektyrer m.m. kvarståmen med en förhöjd skattesats och med en bredare bas förskatten.Avsikten är givetvis att momssänkningen skall kommakonsumenterna till del. För att garantera detta biträder viförslaget i motion Sk644 om att statens pris- och konkurrensverkskall få i uppdrag att i samband med reformens ikraftträdandeföranstalta om en skärpt prisövervakning på livsmedelsområdet.Med det anförda tillstyrker vi alltså de i motionerna Sk644,Sk669 och Sk433 föreslagna skattelättnaderna. Därmed får ävenyrkandet i motion Sk708 anses tillgodosett.dels vid mom. 7 hemställt7. beträffande moms-uttaget, sänkt moms på mat,punktbeskattninga) att med bifall till motionerna 1990/91:Sk433yrkandena 17, 24 och -- såvitt avser bibehållande av densärskilda varuskatten -- 25, 1990/91:Sk644 yrkandena 1--3,1990/91:Sk666 yrkande 1 och 1990/91:Sk669, med anledning avmotion 1990/91:Sk708 och med avslag på motion 1990/91:Sk424yrkande 10 antar följande1 Förslag tillLag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskattHärigenom föreskrivs att 13§ lagen (1968:430) ommervärdeskatt skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelseFöreslagenlydelse13§Skatten utgår med 23,456 Skatten utgår med 25procent av procent avbeskattningsvärdet. Skatten utgår dock av beskattningsvärdet beträffande livsmedel och livsmedelstillsatser enligt livsmedelslagen (1971:511) med undantag för dels dryckesvaror som omfattas av lagen (1977:306) om dryckesskatt dels varor som omfattas av lagen (1961:394) om tobaksskatt.Denna lag träder i kraft . 2 Förslag till Lag om upphävande av lagen (1941:251) om särskild varuskattHärigenom föreskrivs att lagen (1941:251) om särskildvaruskatt skall upphöra att gälla.b) att med anledning av vad som hemställts under a)och av motionerna 1990/91:Sk433 yrkande 25 i övrigt och1990/91:Sk644 yrkandena 4--6 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i reservationen om en skärptprisövervakning av livsmedel samt om utökad och ändradpunktbeskattning av vissa varor.16. Moms-uttaget, sänkt moms på mat, punktbeskattning (mom. 7)() hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk708 har vårt land blivit utomordentligtsårbart under de senast 40 åren -- också detta som ett resultatav en politik som de flesta av de gamla partierna i riksdagenhar ställt sig bakom. Sårbarheten visar sig dels som ett mycketstarkt utlandsberoende, som äventyrar försörjning medbaslivsmedel under avspärrningar och krig, dels somdistributionsproblem under kriser beroende på den tidigarenämnda koncentrationen och specialiseringen.Livsmedelspriserna har stigit mycketkraftigt och i genomsnitt snabbare än konsumentprisindex (KPI).Detta gör att barnfamiljer tycker att det finns endålig praktisk överensstämmelse mellan publicerade siffror förKPI och de faktiskt upplevda prisökningarna.I har vi den märkliga situationen att vi har världenshögsta matskatt -- en moms på . , som regeringeni andra avseenden söker anpassa sig till, har i genomsnitt lågmatmoms.Miljöpartiet de gröna kräver att momsen på basmat slopas och attskattebortfallet kompenseras med en höjning av den allmännamomsen med ca 2 procentenheter.Basmat som bör stödjas med slopad moms är enligtmiljöpartiet de gröna:Mjölkprodukter, smör, grädde och ostProdukter av nöt, får och lamm samt get och viltFiskSäd och sädesprodukter som gryn, mjöl, flingor, matbröd,knäckebröd och skorporPotatis och rotfrukter samt grönsakerFrukt och bär, svamp och konserver av dessa samt honung.Till basmat som de gröna inte vill stödja räknasägg, griskött, broiler samt socker och margarin samt smör-margarinblandningar.Först när våra krav på djurvänlighet i djurhållningen äruppfyllda kan momsen på griskött, ägg och broiler slopas.När oljeväxtodlingen har lagts om och användningen avjordbruksgifter upphört kan även momsen på margarin slopas.Miljöpartiet de gröna vill dessutom medvetet gynna jordbruk mednötkreatur framför dem med svinuppfödning. Nötkreatur passar välin i de odlingssystem som partiet vill att det svenskajordbruket i stor utsträckning skall anpassas till.Med hänvisning till det anförda och till vad jag i övrigt anförti denna fråga (1990/91:SkU31 res. 30) tillstyrkerjag bifall till motion Sk708.dels vid mom. 7 hemställt7. beträffande moms-uttaget, sänkt moms på mat,punktbeskattningatt med bifall till motion 1990/91:Sk708 och medanledning av motionerna 1990/91:Sk644, 1990/91:Sk666 yrkande1, 1990/91:Sk669 och 1990/91:Sk433 yrkandena 17, 24 och 25och med avslag på motion 1990/91:Sk424 yrkande 10 hosregeringen begär förslag om slopad moms på basmat i enlighet medvad som anförs i reservationen.17. Sparstimulanser (mom. 8), och (alla m) hardels anfört följande:Det totala sparandet i är alltför lågt.Hushållssparandets utveckling har varit mycket oroande. Efterett hushållssparande på den i och för sig låga nivån cirka 4%av den disponibla inkomsten har sparkvotensjunkit kraftigt . 1986 blev den till och med negativoch har så förblivit under resten av 1980-talet. sker en vissuppgång men till en fortfarande alltför låg nivå.För att hushållssparandet skall kunna öka krävs dels attutrymmet för sparande ökar genom sänkta skatter, dels attmotiven för sparande upplevs tillräckligt meningsfulla. Somutvecklas i motion Sk424 krävs därför en sänkning av det totalaskattetrycket i syfte att skapa utrymme för ökathushållssparande. Till detta kommer att den ekonomiska politikenmåste utformas så att viljan och intresset för att spara ökar.De sänkta marginalskatterna har härvidlag stor betydelse.För de flesta torde de viktigaste kvarvarande sparmotiven varainför ålderdomen och till en egen bostad. Det är mot denbakgrunden allvarligt att en väsentlig del av finansieringen avmarginalskattesänkningarna skedde genom kraftigt höjdbostadsbeskattning och en ny permanent beskattning avpensionssparandet. På bägge dessa områden krävs en lindrigarebeskattning.Det enskilda aktiesparandet har straffbeskattats,vilket lett till att hushållen sålt ut betydande aktieinnehavtill institutioner. Denna utveckling måste vändas, vilketförutsätter att nuvarande skattemässiga diskriminering avprivatpersoners aktieägande upphör. Reavinstbeskattningen avaktier bör förenklas och lindras, dubbelbeskattningen avaktieutdelningar avskaffas, taxeringsvärdets genomslag vidarvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen minskas ochomsättningsskatten på aktier avskaffas.dels vid mom. 8 hemställt8. beträffande sparstimulanseratt med anledning av motionerna 1990/91:Sk323,1990/91:Sk362 i denna del, 1990/91:Sk390 yrkandena 2 och 4,1990/91:Sk391 yrkande 10 och 1990/91:Sk424 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförs omsparstimulanser i reservationen.18. Sparstimulanser (mom. 8)och (båda c) hardels anfört följande:Inledningsvis vill vi erinra om att finansutskottet i ettsärskilt betänkande om sparande behandlar en rad andra motioneroch yrkanden från vår sida som syftar till att främja detenskilda sparandet.För att öka hushållssparandet behövs konkreta åtgärder. Detkrävs bl.a. för att öka lönsamheten för sparande. Vi anser attett program för ökat sparande och decentraliserat ägande skalltas fram i enlighet med förslag. Målsättningenför det totala finansiella sparandet bör sättas högt. Detta föratt kunna nettoamortera statsskulden. Överskottet skall ihuvudsak genereras i hushållssektorn. Målsättningen förhushållssparandet bör vara att få en sparkvot förhushållen på 10%.Vissa av de förändringar i kapitalbeskattningen som hargenomförts via skatteomläggningen, bl.a. en enhetlig skattesatspå kopplat till avdragsbegränsningar för lån, kommerförhoppningsvis att ge vissa bidrag till att förbättrasparandet. Emellertid har regeringen genom skatteomläggningenlåtit genomföra även en del försämrade villkor för sparandet --bl.a. ett slopat sparavdrag och ökad beskattning bl.a. påallemanssparandet. Sammantaget anser vi att de nu föreslagnasparstimulanserna inte på långt när är tillräckliga. Vi föreslårmot denna bakgrund införande av personliga investeringskonton.Följande riktlinjer för personliga investeringskonton bör gälla.Personliga investeringskonton införs för långsiktigtmålsparande.Insättningarna maximeras till ett halvt basbelopp ochundantas från beskattning.Uttag utan skattekonsekvenser får endast göras tillinvesteringar i permanentbostad eller i eget företag.Beskattningen sker när tillgången avyttras.Vid uttag till annan användning sker beskattning omedelbart.Det bör ankomma på regeringen att verkställa den ytterligareutredning som kan krävas och återkomma till riksdagenmed ett konkret förslag om införande av personligainvesteringskonton, också innefattande ett förslag tillfinansiering för de statsfinansiella kostnader som uppkommer påkort sikt. Målsättningen bör vara att införa personligainvesteringskonton från . Detta bör ,med anledning av de motioner som har väckts i frågan, geregeringen till känna.dels vid mom. 8 hemställt8. beträffande sparstimulanseratt med anledning av motionerna 1990/91:Sk323,1990/91:Sk362, 1990/91:Sk390 yrkande 2, 1990/91:Sk391 och1990/91:Sk424 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförs i motionerna om personligainvesteringskonton m.m.19. Avdrag för gåvor (mom. 9)och (båda fp) hardels anfört följande:I motion Sk302 av m.fl. (fp) yrkas att enavdragsrätt för gåvor till ideella och humanitära ändamålskapas.