bet · GE01TU25 · 1991-04-14 00:00:00 — Inom den särskildalokala och regionala grupp som bildats för sker ävenett fortsatt utredningsarbete.4.2.19 Vissa övriga projekt i NorrlandI motion T228 (s) påtalas en rad angelägnainfrastruktursatsningar i . På järnvägsområdet gällerdetta investeringar i och norra stambanan ochinnefattar insatser som kurvuträtning, förbättrad banstandard,fler mötesplatser och förstärkt kapacitet för elförsörjning.I motion T237 (s) framhålls behovet av satsning på järnvägari innefattande upprustning på avsträckan --och på stomjärnvägen mellan ochStorlien.I motion T238 (mp) påtalas, med hänvisning tillslutrapporten från miljödelegationen --(SOU1990:102), behovet av utbyggnader av järnvägsnätet iSundsvallsområdet.I motion T242 (c) yrkas på ett särkilt anslag på 135milj.kr. för upprustning för snabbare tåg på norra stambananavseende sträckan --Östersund.I motion T520 (v) framhålls att hela järnvägsnätet börbetraktas som en del av ett internationellt järnvägsnät.Investeringarna blir då beroende av utbyggnad och planer iomvärlden. Mot denna bakgrund framhåller motionären behovet aven elektrifiering och upprustning av järnvägen --Haparandaoch av bangård.I motion T538 (m) framhålls behovet av en tidigarelagd ochmer kraftfull upprustning av norra stambanan och dessfortsättning --Storlien.I motion T549 (c) påtalas att det behövs en satsning påinfrastrukturen för att skapa förutsättningar för människor attarbeta och bo i inre . Mot denna bakgrund yrkas attbanstandaren anpassas för snabbtåg på norra stambanan tillÖstersund.I motion T551 (c) framhålls att överläggningar bör skemellan berörda svenska och norska organ om ensnabbtågsförbindelse ----ocherforderlig upprustning av järnvägen på sträckan.I motion T235 (v) framhålls behovet av garantier för enupprustning av länsjärnvägen mellan och . Enligtmotionären har eftersatt underhåll bl.a. inneburit att tågsätteninte kan ta full last vilket leder till kostsamma omlastningaroch fördyringar. En snabb upprustning av bedöms därförsom nödvändig för att en utveckling skall kunna ske avnäringslivet i inlandet.I motion T239 (fp) anges att en upprustning av tvärbananmåste påbörjas , vilket enligt nuvarande beslut interyms inom den givna länsramen. Mot denna bakgrund yrkas attsärskilda anslag anvisas för --Hällnäs.I motion T40 (mp) framhålls att börsärskilt avsättas för en skyndsam upprustning av inlandsbananunder . Med denna satsning kan hastighetenanpassas till vad som är normalt och banunderhållskostnadensänkas väsentligt. skulle banans bärighet förbättras,vilket skulle gynna det hårt trängda näringslivet i inlandet.Vad gäller norra stambanan och stambanan i övre harbanverket i sin fastställda stomnätsplan tagit med medel förhastighetshöjningar och kapacitetsförstärkningar.Projekten ingår vidare bland de särskilt angelägnajärnvägsinvesteringar som enligt regeringens proposition1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt bör prioriteras ochberedas inom ramen för den föreslagna delegationen förinfrastrukturinvesteringar.För --har 20 milj.kr. avsattsunder planeringsperioden.4.2.20 Utskottets övervägandeUtskottet anser att det stora antalet motionsyrkanden omupprustningar och utbyggnader av olika bansträckor visar på detbetydande behov som finns av insatser på järnvägsområdet. Därmedär det också av stor vikt att planeringssystemet uppfyller högtställda krav så att en samhällsekonomiskt effektivresursanvändning möjliggörs.Utskottet har i det föregående under avsnittet 4.1Övergripande riktlinjer för bannätets utveckling redovisat sittallmänna ställningstagande till vilka principer den fortsattaupprustningen och utbyggnaden av bannätet bör ske efter. Dettainnebär i korthet att har att besluta om investeringari stomjärnvägar medan länsstyrelserna har att inom ramen föranslaget för länstrafikanläggningar besluta om investeringar pålänsjärnvägarna. På regering och riksdag ankommer det attutfärda planeringsdirektiv och fastställa ekonomiska ramar förinsatsernas storlek i bannätet. Utskottet har också tidigare, ibetänkandet 1990/91:TU24, redovisat sitt ställningstagande tillolika övergripande frågor om infrastrukturens utveckling.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att de nubeskrivna motionsyrkandena om utbyggnad av enskilda bandelar haratt behandlas inom ramen för den tidigare angivnaplaneringsordningen. Utskottets ställningstagande innebär därföratt samtliga aktuella motionsyrkanden avstyrks i nu berördadelar.5 Övergripande SJ-frågor5.1 SJs organisationsformFrågan om SJs organisationsform som statligt affärsverk harbehandlats av revisorer samt i tre motioner.Revisorerna anser i sin granskningsrapport att det finnsnackdelar med SJs nuvarande affärsverksform. Organisationen avverksamheten uppges inte bli affärsmässigt optimal på grund avatt verksamheter inom aktiebolag ogärna integreras medaffärsverket. Avsaknaden av juridiskt koncernförhållande innebärvidare enligt revisorerna att den ekonomiska styrningen av SJinte kan bedrivas effektivt. Problem finns även vad gälleransvarsfrågorna. Revisorerna ifrågasätter mot denna bakgrund ominte aktiebolagsformen är ett lämpligare alternativ för SJsverksamhet. Enligt revisorernas uppfattning måste dock en radviktiga frågor lösas innnan regering och riksdag kan taställning till att eventuellt ombilda SJ till bolag. Revisorernaförordar därför att regeringen bör överväga frågan om enbolagisering av SJ.I motion T62 (m) förordas att SJ omvandlas till aktiebolag.Förändringen av associationsform ses som ett naturligt fortsattsteg efter bildande. Enligt motionärerna bör ettframtida om möjligt säljas ut på den öppna marknaden ochinflutna medel användas till investeringar i infrastrukturen.I motion T35 (v) avvisas däremot tankarna på en bolagiseringoch i stället framhålls att SJ bör drivas som affärsverk ävenframgent.I motion T71 (mp) anges att det kan vara riktigt medkonkurrens även på stomnät men så länge detta inte ärfallet bör SJ även fortsättningsvis verka som ett normaltstatligt affärsverk.Utskottet konstaterar att kommunikationsministern i åretsbudgetproposition aviserat att förutsättningarna för enbolagisering av SJ skall prövas. Som motivering anges bl.a. attnär SJ utsätts för en ökad konkurrens genom bl.a. en fortsattavreglering på transportmarknaden måste SJ ges samma villkor försin verksamhet som andra aktörer har på transportmarknaden.Utskottet anser det angeläget att SJs organisationsform gesen sådan utformning att effektiviteten på transportmarknadenfrämjas och att järnvägstrafiken ges goda utvecklingsmöjigheter.Som revisorerna klarlagt inrymmer affärsverksmodellen vissaförhållanden som kan försvåra såväl en lämplig ekonomiskstyrning som ett tydligt ansvarstagande. Utskottet vill ocksåunderstryka vad departementschefen anfört om att de framtidakonkurrensförutsättningarna på transportmarknaden påverkar valetav organisationsform för SJ. Utskottet förutsätter därför attdet inom ramen för det översynsarbete som aviserats kommer attske en allsidig belysning av frågan. Detta bör innebära attförslaget från revisorer kommer att tillgodosesvarför yrkandet kan lämnas utan vidare åtgärd. Med hänvisningtill vad som anförts anser utskottet vidare attmotionsyrkandena inte bör föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. De avstyrks följaktligen.5.2 SJs koncernstrategiKommunikationsministern förordar i budgetpropositionen attriksdagen godkänner en förändrad inriktning av SJ-koncernensverksamhet. Den nuvarande inriktningen bygger bl.a. på 1988 årstrafikpolitiska beslut där det angavs att SJ skulle koncentrerasin verksamhet till järnvägstrafiken. Endast verksamheter somdirekt stärkte järvägens konkurrenskraft skulle enligt dettabeslut behållas inom . En avyttring av större delenav aktieinnehavet i Swedcarriergruppen ansågs därvid som enförutsättning för att fullfölja den fastlagda koncernstrategin.Enligt departementschefen har och ledningdärefter ingående analyserat SJs förutsättningar påtransportmarknaden. Slutsatsen har blivit densamma förpersontrafiken och godstrafiken, nämligen att järnvägenskonkurrenskraft stärks genom att resenärer och näringsliverbjuds heltäckande transportlösningar. skall därvidfortfarande vara kärnaffären. Ett helt eller delvis ägande ikringverksamheterna är därvid enligt SJ en förutsättning för attfå tillräckligt inflytande över alla delar itransportlösningarna.Kommunikationsministern meddelar vidare att han i syfte attklargöra konsekvenserna av olika strategier för SJs verksamhethar låtit utföra en extern utredning. Utredarna uppges ha kommitfram till att lönsamhet och konkurrensförutsättningar skulleförsämras om verksamheten koncentrerades till enbart tågtrafik.En inriktning mot ett heltäckande transportföretag uppges vidareöverenstämma med koncernstrategin hos såväl SJs konkurrenter påden svenska transportmarknaden som hos ett flertal europeiskajärnvägsförvaltningar.Kommunikationsministern framhåller mot denna bakgrund attdet är viktigt att det rekonstruktionsarbete som SJ nu är inne iinte störs av oklarheter om vilken inriktning det fortsattaarbetet skall ha. Vidare anförs att han för sin del är bereddatt godta den av SJ utarbetade koncernstrategin och att hanföreslår att godkänner denna.Frågan om SJs koncerninriktning har tagits upp av riksdagensrevisorer. Revisorerna har vid sin granskning konstaterat attdet föreligger skilda uppfattningar mellan ägaren/staten och SJsledning om verksamhetens inriktning och hur koncernen skallutvecklas. I sitt förslag till har revisorerna därförpåtalat att frågan om verksamhetens inriktning och omfattningmåste få en lösning omedelbart.Revisorerna anser i likhet med SJ att flertalet av deverksamheter som bedrivs vid sidan av järnvägstrafiken ärexempel på sådana verksamheter som kan sägas stödjajärnvägstrafiken. Enligt revisorernas mening finns det såledesskäl för att verksamhet får en vidare inriktningän vad riksdag och regering har uttalat.Frågan om inriktning har behandlats särskilt itvå motioner.I motion T211 (m) framhålls att tidigare beslutom en koncentrering av verksamheten till järnvägstrafik börbestå tills vidare. Således bör det enligt motionärerna finnasen mycket stark koppling mellan ett dotterbolag och SJsegentliga verksamhet för att SJ skall få fortsätta äga det.Busstrafiken, inte minst kontinenttrafiken, bör därvidförsäljas, liksom ASG, för att ge ett kapitaltillskott till SJ iavvaktan på en ombildning till aktiebolag. Enligt motionärernasuppfattning är SJs målsättning och ambition inte förenlig medden ställning som SJ har som affärsverk.I motion T556 (fp) framhålls likaså att börkoncentrera sin verksamhet till järnvägstrafiken. Enligtmotionärerna måste rimligen antas att SJ kan erbjuda heltäckandetransportlösningar även i samarbete med andra självständigatrafikföretag. Alternativet till regeringens förslag tillverksamhetsinriktning är för motionärernas del att dotterbolagsom saknar stark anknytning till huvudverksamheten avyttras samtatt SJ ombildas till aktiebolag och underkastas samma regler somandra aktörer på en transportmarknad med fri konkurrens.Utskottet konstaterar inledningsvis att det är angeläget attden oklarhet som revisorer påtalat om SJskoncernstrategi undanröjs. För att skall kunnaagera effektivt krävs tydliga direktiv från statsmakternas sidaliksom en löpande och reell uppföljning från ägarens sida.Utskottet anser vidare att grundläggande för vilkenkoncernstrategi som väljs bör vara gällande trafikpolitiskabeslut. Detta innebär att statens ägarintresse intenödvändigtvis alltid behöver sammanfalla med vad som är bäst förSJ-koncernen från rent företagsekonomisk synpunkt. Utskottetbedömer mot denna bakgrund att utgångspunkten bör vara att SJkan utvecklas till ett effektivt och konkurrenskraftigt företagsom främjar en utvecklad järnvägstrafik. Enligt detutredningsarbete som kommunikationsministern refererar tillskulle lönsamhet och konkurrensförutsättningar försämras omverksamheten enbart koncentrerades till tågtrafik. Med densuccessivt ökade konkurrens SJ möter på tidigare delvis skyddademarknader förstärks också enligt utskottet betydelsen av att SJinte förbjuds inneha olika dotterbolag som kan skapa rationella,lönsamma transporter där olika transportmedel samverkar där såär nödvändigt och gynnsamt.Utskottet ansluter sig således till regeringens uppfattningmen vill betona att detta inte innebär att SJ skall ta överolika kringverksamheter. Vad det i stället handlar om är att SJskall få behålla och utveckla sina dotterbolag där så bedömslämpligt för att stärka företagets kärnaffär, nämligenjärnvägen. Enligt vad utskottet erfarit bygger också SJmålmedvetet ut samarbetet med bussföretag, åkerier, speditörerför att främja trafiken inom och utom landet.Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund vadkommunikationsministern anfört om inriktningen av SJ-koncernensverksamhet. Utskottet förutsätter vidare att frågan omSJ-koncernens verksamhetsinriktning kan komma att tas upp i dettidigare nämnda översynsarbetet om SJs framtidaorganisationsform. Utskottets ställningstagande innebär därmedatt syftet med förslaget från revisorer får anses blitillgodosett, varför det kan lämnas utan vidare åtgärd frånriksdagens sida, samt att de berörda två motionsyrkandenaavstyrks.5.3 mål m.m.Enligt trafikpolitiska beslut styrs SJ av bl.a. ettantal övergripande ekonomiska mål. I det följande behandlas deöverväganden som revisorer har gjort vad gäller dennaform av styrning. I sammanhanget behandlas även regeringensförslag till utvecklad målstyrning och det motionsyrkande somväckts med anledning härav.Enligt revisorer bör fortsättningsvisstatsmakternas ekonomiska krav omfatta hela SJ-koncernensverksamhet. För soliditeten anger revisorerna att SJssoliditetskrav inte väsentligt bör avvika från konkurrerandeföretags soliditetskrav. Kravet på lägsta soliditet börbestämmas med hänsyn till rörelserisken. SJ bör därvid ha entillräcklig soliditet för att kunna möta variationer irörelseresultat. Revisorerna anser vidare att avkastningskravetkan formuleras så att det blir styrande för vilka investeringarsom genomförs. SJ måste då göra en prioritering avinvesteringsprojekten och endast genomföra investeringar somvisar god lönsamhet På så vis kan en expansion av verksamhetenske under kontrollerade former utan att den finansiella riskenblir för stor. Med hänvisning härtill förslår revisorerna attförslag till ekonomiska mål för tas fram.Vad gäller SJs ekonomiska mål har detta formuleratstidigare som att målet är att förbättra resultatet så att SJ kanredovisa ett sådant överskott att man kan finansiera anskaffningoch förnyelse av nödvändiga resurer i affärsrörelsen, inklusiveinvesteringar efter rekonstruktionsperiodens utgång år 1992.Ekonomiskt har detta angetts innebära att bruttoresultatet skallförbättras med mellan åren 1987 och1992.Kommunikationsministern preciserar i årets budgetpropositionatt det ekonomiska målet att förbättra resultatet med 1miljard kronor jämfört med tidigare resultatprognoser gällerenbart för affärsverket. Vidare framhålls att resultatkravetgäller SJs förbättring genom interna åtgärder. Detta innebärenligt departementschefen att effekter av bl.a. den s.k.vägtrafikmodellen samt av förändrade former för statens köp ochbidrag inte skall påverka bedömningen av SJs internaresultatförbättring.Det ekonomiska avkastningskravet för SJ har behandlats imotion T508 (mp) där det förordas att SJs resultatkrav till år1992 sänks med 600 milj.kr. Som skäl anger motionärerna attbreddningen av mervärdeskatten tillsammans med nya skatter på eloch diesel i praktiken inneburit att de ekonomiska kraven på SJkraftigt skärpts.Utskottet kan konstatera att regeringens precisering avavkastningskravet innebär att statens resultatkrav på SJbegränsas till resultatet av SJs egna åtgärder inomaffärsverket. Detta innebär bl.a. enligt vad utskottet erfaritatt en viss avräkning avses ske även från effekterna av denbreddade mervärdesskatten. gäller dock att SJinternt som ekonomiskt mål har att visa lönsamhet och klaranödvändig självfinansiering för sitt investeringsprogram.Utskottet anser det värdefullt att den föreståendeutvärderingen av SJs rekonstruktion kan bedömas bl.a. utifrånhur lönsamheten för själva järnvägsrörelsen har förbättrats ochi vilka former som järnvägstrafiken har förutsättningar attbli långsiktigt livskraftig. Utskottet förutsätter vidare attregeringen i samband med utvärderingen av SJs rekonstruktionåterkommer till med förslag till mer preciseradeavkastningskrav. Utgångspunkten bör härvid vara att långsiktigaavkastningskrav kan fastställas för somöverensstämmer med vad som är normala affärsmässigaförräntningskrav. Som revisorerna påtalat bör därmed detekonomiska målet omfatta hela verksamhet. Medhänvisning till vad som anförts tillstyrks regeringensförslag och aktuellt motionsyrkande avstyrks. Syftet medförslaget från revisorer i denna del bör därmed kunnatillgodoses varför det kan lämnas utan vidare åtgärd frånriksdagens sida.SJs soliditetskrav, dvs. relationen mellan redovisat egetoch totalt kapital, har tidigare angetts enbart för affärsverketSJ och därvid fastställts till . Kommunikationsministernbedömer , med hänsyn till den förordade inriktningen avSJ-koncernen som ett heltäckande transportföretag, attsoliditetsmåttet bör vara för affärsverket och förkoncernen under återstoden av SJs rekonstruktionsperiod.Departementschefen har härvid beaktat att en utökning görs avramen för bl.a. fastighetsförsäljningar med 2,5 miljarder kronorför återstoden av rekonstruktionsperioden vilket minskar SJsupplåningsbehov.I motion T508 (mp) framhålls att SJs soliditetskrav börsänkas till . Enligt motionärerna försvårar ett högtsoliditetskrav SJs konkurrenssituation med privatatransportföretag och hämmar dessutom investeringar i nya tåg ochvagnar.Utskottet konstaterar att regeringens förslag tillsoliditetsmått tillgodoser revisorernas förslag om att krav böranges för såväl affärsverket SJ som för hela . Vadgäller förslaget om nivån för soliditetskravet har utskottet medhänsyn till föreliggande underlag inget att erinra. Av detanförda följer att regeringens förslag tillstyrks och attmotionsyrkandet avstyrks. Utskottets ställningstagande innebärdärmed att syftet med förslaget från revisorer idenna del blir tillgodosett och således inte bör föranleda någonåtgärd från sida.Vad gäller järnvägens trafikmål förordas i propositioneninga förändringar. Detta innebär att SJ skall utvecklas till ettmodernt, effektivt och kundinriktat tågföretag som kan bära sinaegna kostnader. Persontrafik skall därmed erbjudas därmarknadsmässig lönsamhet kan uppnås eller där samhället går inoch affärsmässigt upphandlar kompletterande tågtrafik. Förgodstrafiken gäller målet om att uppnå ökade godsvolymer underaffärsmässiga villkor.I motion T508 (mp) framhålls att den trafikpolitiskamålsättningen skall vara att utveckla ett rikstäckandejärnvägssystem som blir tillgängligt för så många som möjligtoch att målsättningen skall vara att varje kommun har åtminstoneen järnvägsstation i drift.Utskottet anser att de trafikmässiga målen på järnvägsområdetalltjämnt bör gälla. Utskottet vill vidare hänvisa till desamhällsekonomiska mål som gäller för verksamhet ochde möjligheter som staten och trafikhuvudmännen i länen har attupphandla kompletterande tågtrafik av SJ. Sammantaget innebärdetta att SJs företagsekonomiska agerande kan ske i former somger förutsättningar för att också exempelvis regionalpolitiskaavvägningar kan beaktas. Med hänvisning härtill avstyrksmotionsyrkandena.Revisorerna har vad gäller uppföljning av SJ-koncernenpåtalat att regeringens uppföljning av verksamhetbör utvecklas. Enligt revisorerna är det väsentligt attregeringen löpande följer upp resultatutvecklingen inomkoncernens verksamhetsgrenar, såsom divisioner och dotterbolag.Det är också regeringens uppgift att se till att harerforderlig information och insyn i verksamheten. För attriksdagen skall kunna ta ställning till verksamheten börutförligt redovisas utveckling, resultat och investeringar förolika verksamhetsgrenar, såväl vad gäller utfall somföreliggande treårsplan. Regeringens redovisning till riksdagenöver hur givna bemyndiganden utnyttjats och påverkat SJsresultat anses vidare behöva bli mer utförlig än hittills.Frågan om uppföljningen av har tagits upp imotion T35 (v). Motionärerna yrkar, med hänvisning till bl.a.granskningsrapporten från revisorerna, att hosregeringen begär relevant och fullödig information och insyn iSJ-koncernens verksamhet.Utskottet vill för egen del erinra om att i 1988 årstrafikpolitiska beslut förutsatt en löpande uppföljning av SJsrekonstruktion (prop. 1987/88:50 bil. 1, prop. 1987/88:100 bil.8, bet. TU19, rskr. Regeringen bör sålunda enligt dettabeslut redovisa hur de särskilt meddelade bemyndigandenavad gäller bl.a. försäljning av fast egendom har utnyttjats ochvilken effekt de haft på SJs resultat. Om SJ väljer att låna påden allmänna kapitalmarknaden har vidare förutsatts att enredovisning i efterhand sker till . mening har regeringens redovisning i dessa fall intevarit till fyllest. Utskottet delar därför revisorernasbedömning att information och insyn i verksamheteninte är helt tillfredsställande.För att få en mer ändamålsenlig och effektiv ägarkontrollhar kommunikationsministern i proposition 1990/91:87 omnäringspolitik för tillväxt meddelat att ett översynsarbeteinletts i för en utveckling av statensaffärsdrivande verksamhet. I detta arbete kommer bl.a. attbehandlas informationsfrågan till om verksamhetensinriktning och måluppfyllelse vad gäller såväl ekonomiska somsamhällspolitiska mål. Utskottet förutsätter därmed att frågorsom tagits upp av revisorerna och i motion T35 (v) kommer attprövas i detta sammanhang. Utskottet bedömer därmed att syftetmed motionsyrkandet torde bli tillgodosett och således intepåkalla någon åtgärd varför det bör avslås. Utskottetanser vidare att förslaget från revisorerna i denna del tordebli tillgodosett varför kan lämna det utan vidareåtgärd.Revisorerna har vidare i samband med sin granskning av SJtagit upp verksledningens ansvar. Enligt revisorerna innebärdet nya synsätt som tillämpas vid styrning av myndigheter medökad självständighet och delegering att ansvaret förverksamheten i praktiken alltmer överförts till myndigheternasledningar. Revisorerna föreslår mot denna bakgrund att ettsärskilt ansvar införs för styrelsen för SJ och att prövning avansvarsfrihet sker enligt samma regler som gäller föraktiebolag.Utskottet förutsätter att inom ramen för det tidigare nämndaöversynsarbetet i syfte att utveckla statens affärsdrivandeverksamhet kommer även ansvarsfrågor att behandlas. Kommerexempelvis en övergång att förordas till aktiebolagsformenregleras ansvarsförhållandena genom aktiebolagslagen. Somrevisorena påtalat finns det vidare ett nära samband mellan hurstatens styrning sker och vilka ansvarsförhållande som börgälla. Syftet med revisorernas förslag blir med det anfördatillgodosett varför det bör lämnas utan vidare åtgärd frånriksdagens sida.5.4 SJs trafikeringsrätt m.m.I budgetpropositionen förslås beträffande SJstrafikeringsrätt m.m. att en förlängning av gällande reglerför trafikeringrätt och befogenheter sker från utgången av år1992 till . Därmed anges att bokslutet för år1992 kan ligga till grund för den förutskickade utvärderingen av1988 års järnvägspolitiska beslut. I propositionen redovisasvidare det utredningsarbete som inletts för att prövamöjligheten att avreglera trafikeringsrätten på bannätet.Vad gäller den föreslagna förlängningen avrekonstruktionsperioden med har inga motionsyrkandenavgetts. Däremot har ett flertal motionsyrkanden väckts om SJstrafikeringsrätt där en påskyndad avreglering förordas.I motion T209 (m) framhålls att upphandling av trafik meds.k. snabbpendeltåg bör ske under konkurrens.I motion T211 (m) yrkas att trafikeringsrätten böravregleras och konkurrens införas.