bet · GE01UbU8 · 1991-03-07 00:00:00 — Bidrag till särskolor, m.m. 1990/91UbU8ÅTTONDE HUVUDTITELNI detta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagtriksdagen i proposition 1990/91:100 bilaga 10() under avsnitt B. Det offentligaskolväsendet punkterna B 9. Bidrag till driften av särskolorm.m., B 12. Sameskolor, B 13. Specialskolor m.m. och B 15.Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. jämte motioner. Bidrag till driften av särskolor m.m.Regeringen har under punkt B 9 (s. 83--89)dels föreslagit17. att till Bidrag till driften av särskolor m.m.för /92 anvisar ett förslagsanslag på992407000 kr.,dels berett tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om resurstilldelningssystemet försärskolan.2. SameskolorRegeringen har under punkt B 12 (s. 90--93)dels föreslagit20. att godkänner vad i propositionen anförts omreglering och användning av resurser inom sameskolan,21. att till Sameskolor för /92anvisar ett förslagsanslag av ,dels berett tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om sammansättningen av sameskolstyrelsen.3. Specialskolor m.m.Regeringen har under punkt B 13 (s. 93--95) föreslagit22. att till Specialskolor m.m. för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag av 294638000 kr.4. Bidrag till svensk undervisning i utlandetRegeringen har under punkt B 15 (s. 96--99) föreslagit24. att till Bidrag till svensk undervisning iutlandet m.m. för /92 anvisar ett förslagsanslagpå . 1990/91:Ub259 av m.fl. (c) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om svensk undervisning i utlandet.1990/91:Ub278 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statsbidrag till särskolan.1990/91:Ub296 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hörselskadades behov av en skola somtillgodoser deras behov,4. att som sin mening ger regeringen till känna attalla har rätt till likvärdig utbildning.1990/91:Ub302 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att tillgodose hörselskadade eleversbehov av undervisning på teckenspråk och möjlighet till socialgemenskap,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att direktiven till handikappinstitutetskall tydliggöra alla barns rätt till likvärdig utbildning.1990/91:Ub325 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om hörselskadades behov av en skola somtillgodoser deras behov,4. att slår fast att alla har rätt till likvärdigutbildning.1990/91:Ub551 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kravet på en obligatorisk fortbildning iteckenspråk för lärare som undervisar döva och hörselskadade,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående grundskollärarnas ökade möjligheteratt lära sig teckenspråk,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts angående minimikrav för en lärare medhörselskadad elev.1990/91:Ub812 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbildning för handikappade,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om satsning på resurscentra med utåtriktadverksamhet.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So283.1990/91:Ub822 av m.fl. (mp) vari yrkas5. att hos regeringen begär en ingående analys överutbildningen av lärare i de dövas teckenspråk på aktuellaskolorter, enligt vad som anförts i motionen. Bidrag till driften av särskolor m.m.Särskolan omfattar ungefär 11 300 elever.Landstingskommunerna och de kommuner som inte ingår ilandstingskommun samt kommuner som anordnar särskola i fall somavses i 6 kap. 2 § skollagen (1985:1100) får statsbidrag med95% av lönekostnaderna för rektorer, studierektorer,tillsynslärare och lärare vid särskolan. Även tillsärskoleverksamhet som anordnas med enskild huvudman utgårstatsbidrag i vissa fall. Bidragsbestämmelserna finns iförordningen (1986:188) om statsbidrag till driftkostnader försärskolan m.m. samt i förordningen (1988:740) om statsbidragtill fristående särskolor. Verksamheten regleras isärskoleförordningen (1986:573). De detaljeradepersonalbestämmelserna i särskoleförordningen har upphävts ienlighet med beslut med anledning avkommunaliseringspropositionen (1989/90:41, UbU9, rskr. 58).Styrelsen för särskolan har fr.o.m. storfrihet att avgöra hur skolan skall organiseras ochadministreras.Särskolekommittén (U 1989:08), som bl.a. har till uppgift attse över statsbidragssystemet, beräknas avsluta sitt arbeteunder . Regeringen anmäler i propositionen sin avsiktatt inför /92 ändraresurstilldelningssystemet för särskolan på en punkt. Detgäller den behovsprövade kompletteringsresursen, som hittillshar kunnat beviljas av länsskolnämnden utöver den grundresursoch de tilläggsresurser av olika slag som schablonmässigt utgårper elev. Enligt regeringens förslag skallkompletteringsresursen för varje landstingskommun fastställastill 1989/nivå. Därigenom bevaras den skillnad som rådermellan olika landstingskommuner när det gällerkompletteringsresursens storlek, men den tillåts inte att ökaytterligare.I motion 1990/91:Ub278 (fp) sägs att regeringens förslagbeträffande kompletteringsresursen kan få negativa konsekvenserför många av särskolans elever och att de huvudmän som har enhög kvalitet på sin verksamhet kommer att tvingas sänka sinambitionsnivå radikalt. Motionären anser det olämpligt attföregripa särskolekommitténs betänkande och ändrastatsbidragsbestämmelserna.Utskottet vill med anledning av detta yrkande anföraföljande.Den mycket stora spännvidden mellan de olika landstingen närdet gäller kompletteringsresursens storlek i förhållande tillantalet elever ger anledning att ifrågasätta ombehovsprövningen har fungerat rättvist och väl.Länsskolnämnderna, som har svarat för behovsprövningoch beslut om kompletteringsresursen, upphör den 1 juli 1991.Mot denna bakgrund och med hänsyn till att ett nyttstatsbidragssystem för särskolan kan komma att föreläggasriksdagen tämligen snart anser utskottet att inte haranledning att uttala sig emot den av regeringen nu aviseradeförändringen i de nuvarande statsbidragsbestämmelserna.Riksdagen bör därför med avslag på motion 1990/91:Ub278 utanerinran lägga propositionen när det gällerresurstilldelningssystemet för särskolan till handlingarna.Det samlade medelsbehovet på anslaget beräknas ipropositionen till . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag att till Bidrag till driften avsärskolor m.m. för /92 anvisar ettförslagsanslag på 992 407 000 kr.2. SameskolorSameskolan (årskurserna 1--6) har knappt 150 elever, vartillkommer integrerad samisk undervisning i förytterligare ca 90 elever. Verksamheten regleras isameskolförordningen (1967:216), i förordningen (SÖ-FS 1985:64)om försöksverksamhet med sameskola i samt i förordningen(SÖ-FS 1988:78) om integrerad samisk undervisning igrundskolan. Bestämmelser om tilldelning av lärarresurser finnsi förordningen (1989:640) om lärarresurser i sameskolan.I propositionen anmäler föredragande statsrådet sin avsiktatt föreslå regeringen en minskad reglering beträffandetilldelning och användning av resurserna i sameskolan, så attsameskolstyrelsen får en betydligt ökad frihet att bestämma omanvändningen av resurserna liksom kommunerna numera har detbeträffande . Utskottet föreslår att riksdagengodkänner vad i propositionen anförs om detta.Det i propositionen beräknade anslagsbeloppet innefattaren överföring till detta anslag av medel som för närvarandeanvänds för utveckling och produktion av läromedel på samiskaunder anslaget B 3. Stöd för utveckling av skolväsendet (.) och B 6. Stöd för produktion av läromedel (300 000kr.). Vidare beräknar regeringen 1,2 milj.kr. för åtgärder tillföljd av den översyn som på regeringens uppdrag gjorts avverksamheten vid sameskolstyrelsen och dess kansli.Utskottet, som tillstyrker regeringens förslag, föreslår attriksdagen till Sameskolor för /92 anvisar ettförslagsanslag på 23 509 000 kr.Föredragande statsrådet anmäler också sin avsikt att föreslåen förstärkning av samernas inflytande över och ansvar förverksamheten genom att samtliga ledamöter i sameskolstyrelsenutses efter förslag från samerna. Vidare avser han föreslå attantalet ledamöter i styrelsen minskas från nio till fem.Utskottet föreslår att utan erinran läggerpropositionen när det gäller sammansättningen avsameskolstyrelsen till handlingarna.3. Specialskolor m.m.Specialskolan är till för elever som på grund av synskada,dövhet, hörselskada eller talskada inte kan gå i grundskolaneller motsvarande del av särskolan. Antalet elever är nu ca 700fördelade på åtta skolor för elever med olika slag av handikappeller kombinationer av sådana. Vid , ,och finns specialpedagogiskaresurscentrer. Verksamheten regleras i specialskolförordningen(1965:478) samt i förordningen (1988:1384) med instruktion förTomtebodaskolans resurscenter.I motion 1990/91:Ub812 (c) yrkande 2 sägs att grundprincipenbör vara att förlägga handikappade barns skolgång tillhemorten. Därför bör enligt motionärerna specialskolornautvecklas till utåtriktade resurscentrer.Utskottet konstaterar att det utvecklatsspecialpedagogiska resurscentrer vid fyra specialskolor. Dessatäcker in de olika slag av handikapp som specialskolan avser.För tre av resurscentrerna beräknas i propositionenresursförstärkningar. Motionsyrkandet får därför ansestillgodosett, varför det bör avslås av riksdagen.Utbildning och fortbildning av lärare i teckenspråk tasupp i två motioner, nämligen 1990/91:Ub551 (m) yrkandena 1, 2och 3 samt 1990/91:Ub822 (mp) yrkande 5.Utskottet behandlade motsvarande yrkanden vid föregåenderiksmöte (bet. 1989/90:UbU14 s. 7 f.). Av betänkandet framgårbl.a. att en femårig satsning på fortbildning av specialskolanslärare påbörjades /90. Denna fortbildning tar sinutgångspunkt i målet om tvåspråkighet (teckenspråk ochsvenska). Utskottet ser inte någon anledning att ändra sittställningstagande utan föreslår att avslår motionerna1990/91:Ub551 yrkandena 1, 2 och 3 samt 1990/91:Ub822 yrkande5.I motionerna 1990/91:Ub296 (c) yrkande 1, 1990/91:Ub302 (mp)yrkande 1 och 1990/91:Ub325 (m) yrkande 1 hävdas atthörselskadade elever behöver undervisning på teckenspråk.Dessa elever undervisas nu vanligen i , antingenintegrerade i vanliga klasser med användning av tekniskahjälpmedel eller i särskilda hörselklasser. Denna undervisningtillgodoser enligt motionärerna inte elevernas behov av egenidentitet som hörselskadade, en positiv självuppfattning ochgruppgemenskap. För att uppnå detta behövs en visuellkommunikation med teckenspråk.Utskottet vill med anledning av dessa yrkanden anföraföljande.För döva och gravt hörselskadade barn väljs i allmänhetspecialskolan, där det finns möjlighet att ge undervisning ioch på teckenspråk med sikte på tvåspråkighet (teckenspråk ochsvenska) och där teckenspråket är elevernas förstaspråk. Demindre gravt hörselskadade barnen går däremot i allmänhet igrundskolan. Dessa barn befinner sig i spänningsfältet mellande två trender som integrationsutredningen påvisade i sittslutbetänkande (SOU 1982:19) Handikappade elever i det allmännaskolväsendet (s. 206 f.), nämligen dels att de handikappadebarnen skall bo hemma under sin skoltid (vilket talar förgrundskolan), dels att barn och ungdomar med handikapp iblandvill träffa andra med samma svårigheter och uppleva gemenskap ien sådan grupp (vilket talar för specialskolan). Det är enligtutskottets mening inte praktiskt möjligt att erbjudahörselskadade barn undervisning på teckenspråk i hemkommunensgrundskola. räcker inte tillgången på lärare som kanundervisa på och i de dövas teckenspråk ens för att försörjaspecialskolan för döva och gravt hörselskadade med lärare.Därför pågår en femårig satsning på fortbildning avspecialskolans lärare. Den processen kan inte påskyndas medhänsyn till att det också är begränsad tillgång pålärarutbildare på detta område. De föräldrar till hörselskadade(men inte gravt hörselskadade) barn som anser att grundskolaninte kan ge deras barn en bra undervisning med användning av dehjälpmedel och särskilda anordningar som är möjliga där blirdärför hänvisade till att söka till specialskolan.Beslut om att ta in en elev i specialskolan fattas avvederbörande specialskolas styrelse efter ansökan av elevensvårdnadshavare, skolstyrelsen i barnets hemkommun eller denlokala styrelsen för särskolan (3 kap. 4 § andra stycketskollagen). Enligt vad utskottet erfarit föregås sådana beslutalltid av ingående överläggningar med barnets föräldrar och denskola som barnet skulle gå i om det inte tas in ispecialskolan. Barnets vårdnadshavare kan överklaga beslutet.Eftersom specialskolor för döva och hörselskadade bara finns påett fåtal orter i landet, innebär skolgång där ofta ett stortingrepp i ett barns eller en familjs liv, eftersom det i mångafall för barnet blir fråga om att under terminerna bo ganskalångt från familjen eller för hela familjen att flytta tillspecialskolans närområde. Det är därför naturligt att föräldrartill hörselskadade barn som kan tillgodogöra sig undervisningeni i hemkommunen, om man använder tekniskahjälpmedel och eventuellt också kan ordna en särskildhörselklass, vanligen väljer den skolformen för sina barn.I alla skolformer inom det offentliga skolväsendet för barnoch ungdom skall utbildningen främja elevernas harmoniskautveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar(1 kap. 2 § andra stycket skollagen). Det innebär bl.a. attlärarna och övrig personal i måste varauppmärksamma på tendenser till att vissa barn blir isoleradeoch känner sig stå utanför gemenskapen, t.ex. därför att de haren hörselskada eller annat handikapp, och söka vägar attmotverka sådant. Detta är viktigt både för de handikappadeelevernas och de övriga elevernas utveckling.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1990/91:Ub296yrkande 1, 1990/91:Ub302 yrkande 1 och 1990/91:Ub325 yrkande 1.Alla elevers rätt till likvärdig utbildning betonas imotionerna 1990/91:Ub296 (c) yrkande 4, 1990/91:Ub302 (mp)yrkande 2 och 1990/91:Ub325 (m) yrkande 4. Motionärerna harreagerat mot en formulering i regeringens direktiv (dir.1990:83) till den särskilda utredaren av den nya myndighetenför stöd vid handikappade elevers skolgång m.m. Där sägs (s. ): "Institutets uppgifter skall vara inriktade på desärskilda stöd- och utvecklingsinsatser som krävs för attelever med handikapp skall få sådana förutsättningar attgenomföra sin skolgång som är så likvärdiga som möjligt medandra elever. "Utskottet erinrar om att beslutat om 1 kap.2 § skollagen, enligt vars första stycke utbildningen inomvarje skolform skall vara likvärdig, varhelst den anordnas ilandet. Regeringen har aviserat sin avsikt att senare underinnevarande framlägga förslag om ändringar iskollagens kapitel om de olika skolformerna. Nuvarande 2 § i 7kap. skollagen lyder: "De som går i specialskolan i stället föri eller motsvarande del av särskolan skall så långtdet är möjligt få en utbildning som motsvarar den som ges igrundskolan. Utbildningen skall anpassas efter varje elevsförutsättningar." Frågan om hur likvärdighetsmålet ifortsättningen skall formuleras bör enligt utskottets meningprövas i anslutning till regeringens kommande förslag omändringar i skollagen. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /91:Ub296 yrkande 4, 1990/91:Ub302 yrkande 2 och1990/91:Ub325 yrkande 4.I motion 1990/91:Ub812 (c) yrkande 1 framförs ett antal olikasynpunkter på utbildning för handikappade. Det gällerorganisationen, utbildningen av syo-konsulenter, lärare ochcirkelledare, läromedel, studiecirkelverksamhetenstillgänglighet och statsbidragssystem, m.m. Enligt utskottetsmening är de i motionen nämnda problemen redan så väl kända,att något tillkännagivande till regeringen inte är påkallat.Utskottet avstyrker därför motionen.Beträffande anslagsbeloppet har utskottet inget atterinra mot medelsberäkningen i propositionen. Utskottetföreslår således att till Specialskolor m.m. /92 anvisar ett förslagsanslag på 294 638 000kr.4. Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m.Statsbidrag till svensk undervisning i utlandet utgår enligtförordningen (1978:591) om statsbidrag till svensk undervisningi utlandet. Statsbidrag till utlandsskola utgår i form avbidrag till kostnader för lärarlöner med belopp som i principmotsvarar lönen för motsvarande lärartjänst vid svenskgrundskola (grundresurs) samt för kompletterandeundervisningstimmar (kompletteringsresurs). Bidrag till skolanslokalkostnader utgår av årskostnaden för nödvändigaundervisningslokaler. Statsbidrag i form av särskiltdriftbidrag utgår av lönekostnader och vissapensionskostnader. Vidare utgår statsbidrag tillkorrespondensundervisning, kompletterande svensk undervisningoch svensk undervisning vid internationell skola.Överenskommelse har träffats mellanFinland, och om samarbete påutlandsundervisningens område.I propositionen föreslås utökningar av anslaget när detgäller kompletterande svensk undervisning vid LycéeInternational i Saint-Germain-en-Laye, fortsattförsöksverksamhet vid svenska skolan i , reguljärhögstadieundervisning vid svenska skolan i ,engångsbidrag till nya lokaler för svenska skolan i samtutökat bidrag till förösteuropasatsningar. Vidare aviserar regeringen sin avsikt atttillkalla en särskild utredare för att se över formerna försvensk undervisning i utlandet, framför allt på gymnasienivå,samt undersöka i vilken utsträckning samarbete med ochFinland på utlandsundervisningens område kan utsträckas tillatt omfatta även gymnasienivån.När det gäller anslagsbeloppet föreslår utskottet, sominte har något att erinra mot medelsberäkningen, att riksdagenmed bifall till proposition 1990/91:100 till Bidrag till svenskundervisning i utlandet m.m. för /92 anvisar ettförslagsanslag på 52 086 000 kr.I motion 1990/91:Ub259 (c) yrkande 15 påpekas att de behovsom finns av svensk gymnasieutbildning utomlands till betydandedelar kan täckas om man tar i anspråk alla dedistributionsformer som står till buds. I samma motionhävdas att den nuvarande verksamheten vid statens skolor förvuxna inte kan avvecklas utan att det utvecklas ett nyttdistansundervisningsinstitut. Motionärerna menar attöversynen av formerna för svensk undervisning i utlandet itillämpliga delar bör samordnas med tillskapandet av ettsådant institut.Utskottet konstaterar att den svenska gymnasieundervisningenutomlands i huvudsak skett i form avkorrespondensundervisning från . har isin anslagsframställning inför /92 när detgäller statens skolor för vuxna (SSV) framhållit att den del avHermods som organiserar korrespondensundervisning torde hamycket att vinna på ett samgående med i (R 90:26s. C 2:21). Enligt SÖ skulle förmodligen även utlandsskolornaselever på i första hand gymnasial nivå ha mycket att vinna påett sådant samgående. En översyn för att belysa utvecklingen avdistansundervisningen är aviserad i proposition 1990/91:85 omgymnasieskolan och vuxenutbildningen. Vidare är en utredningför att se över formerna för svensk undervisning i utlandet,framför allt på gymnasienivå, anmäld i budgetpropositionen1990/91:100 bilaga 10. Den koppling som motionärerna önskarmellan översynen av svensk gymnasieundervisning utomlands ochfrågan om tillskapandet av ett distansundervisningsinstitutförutsätter utskottet kommer till stånd, varför man enligtutskottets mening kan anse motionsyrkandet tillgodosett.Riksdagen bör därför avslå motion 1990/91:Ub259 yrkande 15. Utskottet hemställerBidrag till driften av särskolor m.m.1. beträffande resurstilldelningssystemet för särskolanatt med avslag på motion 1990/91:Ub278 utan erinranlägger proposition 1990/91:100 till handlingarna,res. 1 (fp)2. beträffande anslagsbeloppet under Bidrag till driften avsärskolor m.m.att med bifall till proposition 1990/91:100 tillBidrag till driften av särskolor m.m. för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på ,Sameskolor3. beträffande minskad reglering beträffande tilldelningoch användning av resurserna i sameskolanatt godkänner vad som anförts i proposition1990/91:100,4. beträffande anslagsbeloppet under Sameskoloratt med bifall till proposition 1990/91:100 tillSameskolor för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,5. beträffande sammansättningen av sameskolstyrelsenatt utan erinran lägger proposition 1990/91:100till handlingarna,Specialskolor m.m.6. beträffande utveckling av specialskolorna tillutåtriktade resurscentreratt avslår motion 1990/91:Ub812 yrkande 2,7. beträffande utbildning och fortbildning av lärare iteckenspråkatt avslår motionerna 1990/91:Ub551 och1990/91:Ub822 yrkande 5,res. 2 (mp)8. beträffande undervisning på teckenspråk förhörselskadade eleveratt avslår motionerna 1990/91:Ub296 yrkande 1,1990/91:Ub302 yrkande 1 och 1990/91:Ub325 yrkande 1,9. beträffande alla elevers rätt till likvärdigutbildningatt avslår motionerna 1990/91:Ub296 yrkande 4,1990/91:Ub302 yrkande 2 och 1990/91:Ub325 yrkande 4,res. 3 (mp)10. beträffande utbildning för handikappadeatt avslår motion 1990/91:Ub812 yrkande 1,11. beträffande anslagsbeloppet under Specialskolor m.m.att med bifall till proposition 1990/91:100 tillSpecialskolor m.m. för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,Bidrag till svensk undervisning i utlandet12. beträffande anslagsbeloppet under Bidrag till svenskundervisning i utlandet m.m.att med bifall till proposition 1990/91:100 tillBidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. /92 anvisar ett förslagsanslag på 52 086 000kr.,13. beträffande samordning av översynen av formerna försvensk undervisning i utlandet med tillskapandet av ett nyttdistansundervisningsinstitutatt avslår motion 1990/91:Ub259 yrkande 15.Stockholm den 7 mars 1991På utbildningsutskottets vägnarLarz JohanssonNärvarande:Larz (),(),(),(),(),(),(),(),(m),i (c),(),(),(),(),(),ochClaes Roxbergh (mp). .1 Resurstilldelningssystemet för särskolan (mom.1)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.börjar med "Utskottet vill" och på s. slutar med "tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det inte lämpligt att, somregeringen aviserat, nu föregripa den prövning somstatsmakterna måste göra av särskolekommitténs betänkande. Attfrysa den s.k. kompletteringsresursen till 1989/nivå kankomma att leda till oacceptabla kvalitetsförsämringar inomsärskolan. Förändringar och förbättringar av verksamheterna,som är starkt socialt motiverade, kommer att omöjliggöras genomatt kompletteringsresursen kan påverkas.Avskaffandet av länsskolnämnderna är enligt utskottets meninginte skäl nog att frångå det hittillsvarande systemet innanstatsmakterna utformat ett nytt, förhoppningsvis bättre,system. Som motionären anför kan länsskolnämnderna görafördelningen och överta ansvaret tills etteventuellt nytt system utformats. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med bifall till motion 1990/91:Ub278 som sin meningge regeringen till känna.dels att moment 1 i utskottets hemställan bort haföljande lydelse:1. beträffande resurstilldelningssystemet för särskolanatt med bifall till motion 1990/91:Ub278 och medanledning av proposition 1990/91:100 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Utbildning och fortbildning av lärare i teckenspråk(mom.7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.börjar med "Utskottet behandlade" och på s. slutar med"1990/91:Ub822 yrkande 5" bort ha följande lydelse:Utskottet behandlade motsvarande yrkanden vid föregåenderiksmöte. När det gäller motion 1990/91:Ub551 ser utskottetingen anledning att ändra sitt ställningstagande och föreslårdärför att avslår denna motion. Enligt utskottetsmening är det emellertid angeläget att regeringen tar initiativtill en analys av lärarnas utbildning i de dövas teckenspråk ispecialskolorna. En sådan analys skulle kunna ge underlag fören bättre planering av lärarnas fortbildning i teckenspråk påde berörda skolorterna.