bet · GE01LU34 · 1991-05-16 00:00:00 — Följdlagstiftning med anledning av den nya summariskaprocessen I betänkandet behandlar utskottet förslag från regeringen(prop. 1990/91:126) om följdlagstiftning med anledning av dennya summariska processen. har tidigare beslutatgenomgripande förändringar i fråga om handläggningen av mål omlagsökning, betalningsföreläggande och handräckning, den s.k.summariska processen. Målen skall enligt lagen (1990:746) ombetalningsföreläggande och handräckning i fortsättningenhandläggas av kronofogdemyndigheterna i stället förtingsrätterna. I propositionen läggs fram förslag tillföljdändringar i ett stort antal författningar och också förslagtill bl.a. en särskild lag om register förbetalningsföreläggande och handräckning. Registret skall förasmed hjälp av ADB. Lagstiftningen föreslås träda i kraft den dagregeringen bestämmer. Avsikten är att ikraftträdandet skall skeden 1 januari 1992.I betänkandet behandlas också en motion om förbättrademöjligheter att indriva civila fordringar.Utskottet tillstyrker bifall till propositionen med vissaändringar av närmast redaktionell natur. Vidare lägger utskottetpå eget initiativ fram ett förslag till ändring i lagen ombetalningsföreläggande och handräckning. Utskottet avstyrkerbifall till motionen. I proposition 1990/91:126 föreslår regeringen() -- efter hörande av lagrådet -- attriksdagen antar i propositionen framlagda förslag till1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i utsökningsbalken,3. lag om ändring i lagen (1990:748) om ändring iutsökningsbalken,4. lag om ändring i jordabalken,5. lag om ändring i lagen (1957:390) om fiskearrenden,6. lag om betalningsföreläggande för fordringar iarbetstvister och fordringar som skall prövas av statensva-nämnd,7. lag om ändring i lagen (1976:839) om statens va-nämnd,8. lag om ändring i lagen (1929:145) om skiljemän,9. lag om ändring i växellagen (1932:130),10. lag om ändring i checklagen (1932:131),11. lag om ändring i konkurslagen (1987:672),12. lag om ändring i räntelagen (1975:635),13. lag om ändring i lagen (1936:320) om skydd mot vräkningvid arbetskonflikter,14. lag om ändring i lagen (1939:608) om enskilda vägar,15. lag om ändring i lagen (1950:596) om rätt till fiske,16. lag om ändring i naturvårdslagen (1964:822),17. lag om ändring i miljöskyddslagen (1969:387),18. lag om ändring i bostadsrättslagen (1971:479),19. lag om ändring i väglagen (1971:948),20. lag om ändring i lagen (1971:1154) om förbud mot dumpningav avfall i vatten,21. lag om ändring i gruvlagen (1974:342),22. lag om ändring i lagen (1974:890) om vissamineralfyndigheter,23. lag om ändring i lagen (1978:160) om vissa rörledningar,24. lag om ändring i vattenlagen (1983:291),25. lag om ändring i lagen (1985:620) om vissatorvfyndigheter,26. lag om ändring i (1987:10),27. lag om ändring i lagen (1988:450) om kulturminnen m.m.,28. lag om ändring i begravningslagen (1990:1144),29. lag om ändring i minerallagen (1991:45),30. lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617),31. lag om register för betalningsföreläggande ochhandräckning.Lagförslagen har intagits i bilaga 1 till betänkandet. 1990/91:L302 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbättrade möjligheter till indrivning. Summarisk process är den gemensamma benämningen förhandläggning av mål om lagsökning, betalningsföreläggande ochhandräckning. beslutade om genomgripandeförändringar av den summariska processen (prop. 1989/90:85, bet.1990/91:JuU31, rskr. Härigenom samlades reglerna om densummariska processen i en enda lag, nämligen lagen (1990:746) ombetalningsföreläggande och handräckning, som träder i kraft dendag regeringen bestämmer. Avsikten är att ikraftträdandet skallske . Reformen innebär att handläggningen avmål om summarisk process flyttas från tingsrätterna tillkronofogdemyndigheterna och blir enklare och mer enhetlig än idag.I den nu aktuella propositionen läggs fram förslag tillföljdändringar med anledning av reformen. Ändringarna är ihuvudsak av redaktionell natur och berör ett flertal lagar.Vidare föreslås att registerfrågorna beträffande handläggningenav målen i den nya summariska processen regleras i en särskildlag om register för betalningsföreläggande och handräckning.Det sistnämnda förslaget innebär att vid varjekronofogdemyndighet skall inrättas ett nytt ADB-register förhandläggningen av mål om betalningsföreläggande ochhandräckning. Varje kronofogdemyndighet skall tillsammans medriksskatteverket (RSV) ha registeransvaret för sitt register.Registren kommer att innehålla huvudsakligen grundläggandeuppgifter om parterna, uppgifter om yrkanden i målen ochgrunderna för dessa, uppgifter om utslag och beslut i målen etc.Endast den registeransvarige skall enligt propositionen haterminalåtkomst till registret. I lagförslaget finns också ensärskild bestämmelse om utlämnande av uppgifter ur registret.Uppgifterna i registret om utslag i målen skall användas somunderlag för verkställighet enligt utsökningsbalken (UB).Kronofogdemyndigheten skall normalt genast självmant verkställautslagen i målen. Avsikten är att uppgifterna om utslagen skallöverföras maskinellt från det nya registret tillutsökningsregistret, som regleras av utsökningsregisterlagen(1986:617). Detta sistnämnda register utgör det ADB-register somi dag finns inom exekutionsväsendet och används huvudsakligensom hjälpmedel vid kronofogdemyndigheternas handläggning av målom verkställighet enligt UB och andra författningar. Registretinnehåller uppgifter om redan fastställda skulder och andraförpliktelser.Till grund för förslagen ligger en inom justitiedepartementetupprättad promemoria (Ds 1990:56) Följdlagstiftning medanledning av den nya summariska processen. Promemorian harremissbehandlats.I propositionen framläggs också ett förslag till ändring iutsökningsbalken innebärande att ansökan i utsökningsmål, somhandläggs som enskilt mål, skall kunna göras på ADB-medium ilikhet med vad som gäller i allmänt mål samt ett förslag tilländring i utsökningsregisterlagen (1986:617), enligt vilketutsökningsregistret får innehålla uppgift om gäldenärensarbetsgivare. I denna del grundas propositionen på förslag somRSV framlagt i en delrapport (RSV Rapport 1990:5) under denöversyn av utsökningsbalken som verket gör på regeringensuppdrag. Delrapporten har remissbehandlats.Lagändringarna föreslås träda i kraft den dag regeringenbestämmer.Utskottet ansluter sig till departementschefens uppfattningatt grundläggande regler om ADB-register för handläggningen avmålen i den nya summariska processen bör meddelas i en särskildlag. Enligt utskottets mening är lagförslaget utformat på ettsätt som tillgodoser integritetsaspekterna, och utskottet harinte heller i övrigt något att erinra mot förslagets huvuddrag.Frågor om terminalåtkomst till registren och om utlämnande avuppgifter behandlar utskottet i det följande. Utskottet ställersig också bakom förslagen om att ansökning i utsökningsmål skallfå ske på ADB-medium även i fall då målen handläggs som enskiltmål samt att utsökningsregister skall få innehålla uppgift omgäldenärens arbetsgivare.Motion 1990/91:L302 av () tar upp detökande problemet på kreditmarknaden med stora förfallna skuldersom inte betalas. Motionären anför att företeelsen måsteangripas från flera håll. Bl.a. måste kredittagarens rättsligaställning förbättras, exempelvis genom en moderniseradkonsumentkreditlagstiftning och möjlighet till skuldsanering.Enligt motionären måste emellertid också, förutsatt attkreditgivaren har följt alla gällande kreditgivningsregler,kreditgivarens möjligheter att få betalt för sina fordringarförbättras. Motionären föreslår i sistnämnda hänseende ett antalåtgärder i syfte att förbättra möjligheterna att indriva civilafordringar (yrkande 1).För att komma till rätta med delgivningsvårigheterna anförmotionären att en möjlighet bör öppnas att med hjälp avpersonnummer utbyta information avseende privatpersoner mellankronofogdemyndighet och försäkringskassa på inte bara manuellväg utan även maskinell. bör det införas enmöjlighet till informationsutbyte mellan kronofogdemyndighet ochskattemyndighet på motsvarande sätt med hjälp avorganisationsnummer. Vidare bör enligt motionären en skyldighetfinnas att göra flyttningsanmälan vid flyttning till utlandet.Motionären framhåller också att samtliga företag bör vararegistrerade i ett lämpligt register, att ingen registrering börfå ske av en firma som varit registrerad och attpersonligt betalningsansvar skall kunna uppkomma vidbolagsregistreringsbrott. Enligt motionären bör även övervägasatt låta vissa inkassoföretag få tillgång tillgäldenärsinformation genom egen terminal i stället för som nugenom exekutionsväsendets terminaler.I likhet med motionären anser utskottet det angeläget attsåväl gäldenärernas som borgenärernas intressen tillgodoseslagstiftningsvägen. Åtskilliga initiativ har också tagits undersenare år i syfte att skapa en bättre balans mellan parternasdelvis motstridiga intressen. Vad särskilt gäller borgenärssidanvill utskottet peka på att reformen av den summariska processeninnebär att det skapats förutsättningar för att borgenärernagenom ett snabbt, enkelt och billigt förfarande skall få sinafordringar indrivna när gäldenären inte betalar i rätt tid. Ettytterligare steg i riktning mot en effektivisering avindrivningsförfarandet har tagits genom förslagen i proposition126. Av betydelse är även den översyn av utsökningsbalken somRSV genomför på regeringens uppdrag.Enligt utskottets mening kan det finnas anledning att övervägahuruvida ytterligare åtgärder är påkallade vid sidan av redantagna initiativ. Vad först gäller frågan om inkassoföretag viaegen terminal skall få tillgång till personuppgifter som finnsregistrerade inom exekutionsväsendet konstaterar utskottet attenligt utsökningsregisterlagen (1986:617) endast denregisteransvarige, dvs. RSV och kronofogdemyndigheten, samtskattemyndigheterna och generaltullstyrelsen får haterminalåtkomst till utsökningsregistret. Uppgifter ur registretfår utlämnas på ADB-medium för redovisning till sökanden i måletoch i övrigt endast när det följer av en författning eller harmedgivits av regeringen. Regeringen kan också uppdra åtdatainspektionen att lämna sådant medgivande beträffandeuppgifter som inte omfattas av sekretess.Enligt bestämmelserna i 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF)om allmänna handlingars offentlighet har enskilda rätt att tadel av en allmän, offentlig handling antingen på stället eller iform av en avskrift eller kopia (12 och 13 §§). En myndighet ärdock inte skyldig att lämna ut en ADB-upptagning i annan form änutskrift. TF innefattar följaktligen inte någon rätt att få utuppgifter på ADB-medium, t.ex. på magnetband, eller via annanterminal än myndighetens egen eller eljest med hjälp av en datoransluten till den dator som myndigheten använder.Av grundläggande betydelse för myndigheternas möjligheter attlämna ut uppgifter på ADB-medium utöver vad som följer avoffentlighetsprincipen är bl.a. bestämmelserna i 7 § datalagen(1973:289). I paragrafen föreskrivs att personregister skallinrättas och föras så att inte otillbörligt intrång iregistrerads personliga integritet uppkommer. Därvid skallsärskilt iakttas bl.a. att uppgifter inte samlas in, lämnas uteller används annat än i överensstämmelse med registrets ändamåleller vad som gäller enligt lag eller annan författning eller ienlighet med den registrerades medgivande.På förslag av regeringen har beslutatom ett tillägg till reglerna i 7 § datalagen (prop. 1990/91:60,KU11, rskr. Enligt den nya bestämmelsen skall vidinrättande och förande av personregister särskilt iakttas attuppgifter inte utan medgivande av den registrerade, avmyndigheter försäljs annat än i enlighet med lag, förordningeller särskilt beslut av regeringen. Ändringen syftar till enuppstramning av myndigheternas försäljning av personuppgifter iADB-register och har motiverats av hänsynen till den personligaintegriteten. I lagstiftningsärendet anfördekonstitutionsutskottet bl.a. att i den mån stiftarsärskilda registerlagar får möjlighet att ta ställningtill frågan om försäljning från de register som lagarna gäller.Konstitutionsutskottet framhöll även med instämmande i vaddepartementschefen uttalat att om eller regeringenanser att en myndighet bör få sälja uppgifter ur ett visstpersonregister bör ställning också tas till vilkasammanställningar och uppgifter som skall få säljas och till vemförsäljning får ske. Av departementschefens uttalanden ilagstiftningsärendet framgår vidare att det finns situationerdär det är rimligt att en myndighet går utöver sina skyldigheterenligt offentlighetsprincipen och lämnar ut uppgifter på t.ex.ADB-medium utan att det skall betraktas som försäljning. Deåsyftade situationerna är främst sådana där det finns ett starktsamhällsintresse av att uppgifterna lämnas ut. I anslutninghärtill påpekade departementschefen att ett utlämnande avuppgifter på ett sätt som innebär att myndigheten går utöversina skyldigheter enligt offentlighetsprincipen inte får stå istrid med datalagens bestämmelser. För utlämnande avpersonuppgifter på ADB-medium krävs att mottagaren harförfattningsstöd eller tillstånd att föra ett sådantpersonregister eller tillföra uppgifterna till ett befintligtpersonregister. När det gäller terminalanslutning, fortsattedepartementschefen, krävs att den utlämnande myndigheten harförfattningsstöd eller tillstånd av datainspektionen att lämnaut uppgifterna via terminal. Enligt departementschefen hardatainspektionen lämnat vissa sådana medgivanden. Som exempel påett fall då samhällsintresset motiverar utlämnande nämndedepartementschefen att RSV har tillstånd att lämna uppgifter urutsökningsregistret på diskett till Upplysningscentralen UC AB.I proposition 126 föreslås att i den nya lagen om register förbetalningsföreläggande och handräckning förs in en bestämmelse(9 §) om att endast den registeransvarige, dvs. RSV ochkronofogdemyndigheten, skall ha terminalåtkomst till det nyaregistret. När det gäller utlämnande av uppgifter ur registretföreslås en reglering motsvarande den i utsökningsregisterlagen.Det innebär att uppgifter får lämnas ut till sökanden och eljestendast då det finns författningsstöd eller tillstånd frånregeringen eller datainspektionen. I propositionen framhållerdepartementschefen att hon inte är beredd att föreslå attförsäljning skall få ske från de nya registren. Med hänvisningtill vad som anförts i det ovan redovisade lagstiftningsärendetrörande 7§ datalagen anför departementschefen vidare att detäven beträffande registren för betalningsföreläggande ochhandräckning kan uppstå situationer då det är ettsamhällsintresse att uppgifter lämnas ut.Utskottet finner inte anledning att frångå departementschefensförslag i fråga om möjligheterna till terminalåtkomst. Inteheller anser utskottet att uppgifter ur registren förbetalningsföreläggande och handräckning bör kunna lämnas ut istörre utsträckning än uppgifter i utsökningsregistret. I detsagda ligger att utskottet inte kan ställa sig bakom motionärensönskemål om att inkassoföretagen skall få terminalåtkomst tillregistren inom exekutionsväsendet. Utskottet vill emellertiderinra om att inom ramen för såväl utsökningsregisterlagen somden nya registerlagen regeringen eller -- efter regeringensbemyndigande -- datainspektionen kan lämna tillstånd till attregisteruppgifter lämnas ut på ADB-medium till inkassoföretag omdet föreligger ett starkt samhällsintresse.Vad härefter angår den i motionen upptagna frågan omkronofogdemyndigheternas informationsinhämtande vill utskotteterinra om att ADB-stödet inom exekutionsväsendet flera gångertidigare har aktualiserats i . Utskottet har därvidställt sig positivt till bl.a. att ADB-tekniken i ökadutsträckning kommer till användning i samband medkronofogdemyndigheternas undersökningsverksamhet (se senast bet.1990/91:LU9). har utskottet emellertid påpekat att enutbyggnad av ADB-stödet och särskilt då bättre tillgång tillolika register kunde föra med sig risker för intrång i denenskildes integritet. Eventuella författningsändringar måstedärför föregås av noggranna överväganden utifrån bl.a.integritetssynpunkt.I regeringens ovan nämnda uppdrag till RSV att utvärdera UBingår bl.a. att överväga en förbättring av möjligheterna förkronofogdemyndigheterna att med utnyttjande av ADB-teknik kunnagöra efterforskningar i olika register. RSV har nyligenredovisat sitt uppdrag i denna del i en delrapport (RSV Rapport1991:1).Av rapporten framgår att kronofogdemyndigheterna hardirekt åtkomst via sina egna dataterminaler till det centralaskatteregistret, det statliga person- och adressregistret(SPAR), aktiebolagsregistret samt bilregistret. Provverksamhetpågår med fastighetsregistret. Andra register av intresse förkronofogdemyndigheterna är enligt rapportenfritidsbåtsregistret, handelsregistret, äktenskapsregistret ochregister över aktieägare. Kronofogdemyndigheterna har förnärvarande inte direkt åtkomst till dessa register utanuppgifterna måste inhämtas skriftligen eller muntligen.RSV anser att kronofogdemyndigheterna för att kunna arbetarationellt behöver tillgång till de register där man kan finnauppgifter på egendom som tillhör gäldenären. RSV har fortlöpandekontakter med andra myndigheter och organisationer för attkronofogdemyndigheterna skall kunna få den information sombehövs. I rapporten konstateras att det i vissa fall krävsförfattningsändringar för att kronofogdemyndigheterna skall fådirekt terminalåtkomst till ett register. I andra fall äranslutning främst en teknisk och ekonomisk fråga. När det behövskommer RSV att begära författningsändring hos regeringen menenligt RSV är det inte aktuellt med anslutningtill något register som skulle kräva författningsändring.RSVs delrapport remissbehandlas för närvarande.Som framgår av rapporten har kronofogdemyndigheterna i dagterminalåtkomst till centrala skatteregistret. I anslutninghärtill kan påpekas att som tidigare redovisatsskattemyndigheterna å sin sida har terminalåtkomst tillutsökningsregistret. Gällande ordning medger såledesinformationsutbyte på maskinell väg med hjälp avorganisationsnummer mellan kronofogdemyndigheterna ochskattemyndigheterna. Någon terminalåtkomst till de centralaADB-register som förs för administrationen av socialförsäkrings-och bidragssystemen har kronofogdemyndigheterna däremot inte.Frågan om en författningsreglering av personregistren påsocialförsäkringsområdet ses över avutredningen om socialförsäkringsregisterlag (S 1990:05).Utredningen har avlämnat ett delbetänkande,(SOU 1991:9) Lokala sjukförsäkringsregister, i vilketframläggs förslag till en registerlag för lokalasjukförsäkringsregister. Enligt förslaget skall ett sådantregister föras med ADB-stöd vid vart och ett avförsäkringskassornas lokalkontor. Uppgifter ur registret skallav integritetsskäl få utlämnas på ADB-medium endast till ettannat lokalkontor, centralkontor samtriksförsäkringsverket. Terminalåtkomst till registret skallenligt förslaget medges blott för det registerförandelokalkontoret.Förslaget har remissbehandlats och övervägs för närvarandeinom . Utskottet utgår från att olikamyndigheters behov av tillgång till uppgifter i registren påsocialförsäkringsområdet kommer att beaktas under det fortsattaberedningsarbetet. Regeringens ställningstaganden i spörsmålenbör inte föregripas genom några uttalanden från sidamed anledning av motionen. I sammanhanget vill utskottet dockpåpeka att motionärens önskemål såvitt gällerkronofogdemyndigheternas tillgång till uppgifter hosförsäkringskassorna i någon mån tillgodoses genom förslagen iproposition 126. Enligt vad utskottet inhämtat är det bl.a.försäkringskassornas uppgifter om arbetsgivare som är avintresse för kronofogdemyndigheternas verksamhet. Som tidigarehar nämnts föreslås i propositionen att utsökningsregistret ifortsättningen skall få innehålla uppgift om gäldenärensarbetsgivare. Utskottet tillstyrker att förslaget genomförs ochanser att det bör kunna leda till betydanderationaliseringsvinster och i väsentlig mån minskamyndigheternas behov av att hos försäkringskassorna efterforskagäldenärens arbetsgivare.När det sedan gäller motionärens önskemål i övrigt kanutskottet inte finna annat än att de i väsentlig mån redan ärtillgodosedda. I fråga om registrering av företag vill utskottetsålunda erinra om att uppgifter rörande aktiebolag enligtbestämmelserna i aktiebolagslagen (1975:1385) skall registrerasi aktiebolagsregistret. Registreringen ombesörjs av patent- ochregistreringsverkets bolagsbyrå och är en förutsättning förbolagets rättsliga handlingsförmåga. Till registreringen ärockså knutna andra verkningar och vidare medför den bl.a.publicitet så att tredje man kan få inblick i bolagetsförhållanden i viktiga avseenden.Även för ekonomiska föreningar gäller en registreringspliktenligt lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Handelsbolagsamt vissa enskilda näringsidkare liksom vissa ideellaföreningar och stiftelser som driver näring skall vararegistrerade i handelsregistret innan de får påbörja sinverksamhet. I registret kan också införas andra enskildanäringsidkare, stiftelser och ideella föreningar. Närmarebestämmelser härom finns i handelsregisterlagen (1974:157).Handelsregistret resp. föreningsregistret förs hoslänsstyrelsen.Ett register med ett annorlunda ändamål än nyssnämnda registerutgör det allmänna företagsregistret som förs av statistiskacentralbyrån (SCB) med hjälp av ADB. Enligt förordningen(1984:692) om det allmänna företagsregistret skall registretinnehålla uppgifter om juridiska personer m.fl. som tilldelatsorganisationsnummer, enskilda näringsidkare som förts in ihandelsregistret samt fysiska personer och dödsbon somregelbundet bedriver näringsverksamhet eller regelbundet harnågon anställd. Bland de uppgifter som registreras kan nämnasorganisations- eller personnummer, firma och fysisk personsnamn. Uppgifterna i registret får användas av SCB för att bl.a.avisera andra register om ändringar av uppgifterna i registret.Andra myndigheter liksom enskilda får utnyttja registret för attkomplettera och kontrollera uppgifter i andra register ochuppgifter i övrigt om de fysiska och juridiska personer somomfattas av företagsregistret.Beträffande spörsmålet om registrering av firma, dvs. denbenämning under vilken en näringsidkare driver sin verksamhet,har utskottet inhämtat att man inom , efterframställning från RSV, överväger vissa ändringari firmalagen (1974:156) och därvid bl.a. frågan om införande avett tidsbegränsat hinder mot registrering av en tidigare användfirma.Också frågan om personligt betalningsansvar förbolagsfunktionärer m.fl. är föremål för beredningsarbete.Regeringen har sålunda beslutat om en lagrådsremissrörande ansvarsgenombrott och kommer alltså att inomen nära framtid få ta ställning till i vilka fall ett personligtbetalningsansvar för ett aktiebolags skulder skall kunnauppkomma.Vad slutligen gäller önskemålet i motionen om införande av enskyldighet för personer att anmäla flyttning till utlandet villutskottet hänvisa till att en sådan skyldighet är föreskriven ifolkbokföringslagen (1967:198). Även enligt det av regeringennyligen framlagda förslaget till ny folkbokföringslag (prop.1990/91:153) skall den som flyttar utomlands vara skyldig attanmäla flyttningen. Flyttningsanmälningar liksom andrafolkbokföringsfrågor skall i fortsättningen handläggas avskattemyndigheterna och folkbokföringen skall ske med ADB-stöd.Närmare bestämmelser i sistnämnda hänseende finns i lagen(1990:1536) om folkbokföringsregister.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att någonriksdagens vidare åtgärd med anledning av motion L302 inte ärpåkallad, och utskottet avstyrker således bifall till motionen.De i propositionen föreslagna följdändringarna berör bl.a.29 § bostadsrättslagen (1971:479), 39 § lagen (1950:596) om rätttill fiske samt 39 § naturvårdslagen (1964:822).Riksdagen har fattat beslut om en ny bostadsrättslag(prop. 1990/91:92, BoU13, rskr. 247), som ersätterbostadsrättslagen (1971:479) och träder i kraft ,dvs.