bet · GE01AU22 · 1991-05-14 00:00:00 — Till skillnad från motion A42anser dock utskottet att företagshälsovården måste fånga upparbetsmiljörisker i ett tidigare skede än vid akut sjukdom.Detta kräver kontinuerlig kontakt med arbetsplatserna,anställda, arbetsledning m.m. Utskottet har inte övertygats avmotion A265 att läkare inom företagshälsovården inte skullebibehålla sin kompetens vid en ökad koncentration tillförebyggande insatser. Enligt utskottets sätt att se kan ensådan koncentration bidra till större skärpa ikunskapsuppbyggnaden i fråga om det förebyggande arbetet.Bemanningsstrukturen är -- som nämns i propositionen -- deberörda parternas sak att förhandla om. Vad gällertillgängligheten av primärvården vill utskottet framhålla attdet förnyelsearbete som pågår syftar till att öka valfrihet,tillgänglighet och kontinuitet i vården. Utskottet vill tilläggaatt inom företagshälsovårdens medverkan vid den yrkesmässigarehabiliteringen även viss sjukvårdsbehandling kan ingå.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernaA40 (m), A42 (fp) och A265 (m) i berörda delar.Vänsterpartiet tar i motion A41 upp olika frågor omföretagshälsovårdens personal. Enligt måsteföretagshälsovården förutom läkare och sjuksköterskor också hatillgång till sjukgymnaster och skyddsingenjörer. Det är vidareviktigt att de arbetande kan känna förtroende förföretagshälsans personal. Bl.a. skall de anställda ibland kunnasvara på känsliga frågor om missbruk och hemförhållanden.Motionärerna anser därför att en facklig organisation skallkunna lägga in veto vid nyanställning inom företagshälsovården.Vänsterpartiet framhåller också att företagshälsovårdenspersonal bör stå oberoende av de anslutna företagen och föreslårdärför att landstingen respektive de landstingsfria kommunernaövertar ansvaret för företagshälsovården.Även utskottet finner det väsentligt att företagshälsovårdenhar kompetens inom alla de områden som får betydelse i och medden nu föreslagna inriktningen av arbetsmiljöarbetet ochrehabiliteringen. Som nämns i propositionen är antalet sökandetill vidareutbildning i företagshälsovård för bl.a.företagssjukgymnaster större än tillgången påutbildningsplatser. Det kan således finnas anledning att ökavidareutbildningen för särskilda yrkeskategorier inomföretagshälsovården. Angående facklig organisations möjlighetatt inlägga veto vid nyanställning inom företagshälsovårdenföreligger det inga hinder för parterna att komma överens om ensådan ordning. I de rekommendationer som är knutna tillarbetsmiljöavtalet för SAF, LO och PTK uttalas exempelvis attinnan tjänst som företagsläkare eller skyddsingenjör tillsätts iföretagshälsovårdscentralen skall företagshälsovårdskommittén hatillstyrkt valet. (De anställdas representanter har majoritet ikommittén enligt samma rekommendationer.) Utskottet är av enannan mening än motionärerna när det gäller frågan om huvudmanför företagshälsovården. En positiv samverkan mellanföretagshälsovård och den landstingsanknutna hälso- ochsjukvården är emellertid angelägen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion A41(v) i berörda delar.Elver m.fl. (fp) tar i motion A42 upp vissautbildningsfrågor i företagshälsovården. Det finns enligtmotionärerna behov av alternativ till arbetsmiljöinstitutetsgrundutbildning och ökad flexibilitet i utbildningssystemet.Motionärerna förordar ett system med fristående kursveckor, somkan sökas separat. Varje institution som önskar ordna enkursvecka begär godkännande av sin kurs och får ersättning avstatsmedel om kursen får tillräckligt antal sökande.Som anförs i motion A42 är huvudsakliganordnare för utbildning av företagshälsovårdspersonal. I prop.1984/85:89 om företagshälsovård och arbetsanpassning framhölldet föredragande statsrådet vikten av att företagshälsovården ärtillräckligt flexibel för att kunna möta de snabbastrukturförändringarna i arbetslivet samt anpassapersonalsammansättning och arbetsuppgifter därefter. Ibetänkandet Företagshälsovård i omvandling (Ds 1990:42) --resultatet av översynen av företagshälsovårdsreform --redogörs för företagshälsovårdsutbildningen.Arbetsmiljöinstitutets utbildning bedrivs främst i institutetslokaler i och . Därutöver bedrivs viss utbildning iStockholm, och . Utbildningen är jämförbar medhögskoleutbildning och de studerande får tillgodoräkna sig poängenligt avtal mellan institutet och högskoleinstitutionen. Enligtöversynsgruppens uppfattning kan inte ståsom ensam utbildningsanordnare för att kunna tillgodose deskiftande behoven av utbildning och kompetensutveckling. Denpraktiskt och verksamhetsinriktade utbildningen kan enligtöversynsgruppen arrangeras av andra intressenter.Utskottet har noterat att arbetsmarknadsministern ämnar ta uppfrågan om en central, övergripande referensgrupp förutbildningsfrågor vid . Enligt utskottetsuppfattning är det naturligt att frågan om utbildningsanordnarem.m. tas upp i detta sammanhang. Med hänvisning till det anfördaanser utskottet att motion A42 (fp) i berörd del inte börföranleda någon åtgärd.Företagshälsovårdens utbyggnadI två motioner behandlas grunderna för den fortsattautbyggnaden av företagshälsovården.Folkpartiet liberalerna vänder sig i kommittémotion A493 mottanken att påskynda utbyggnaden av företagshälsovården genom ettlagfäst obligatorium. Bl.a. ser motionärerna problem med attcentralt definiera den önskvärda omfattningen avföretagshälsovården när behovet skiftar mellan olika företag ocharbetsplatser. För att öka anslutningen förordas flexiblarelösningar inom företagshälsovården.Vänsterpartiet menar i motion A41 att vi har kommit så långtvi kan på frivillig väg. återstår endast lagstiftning för attfå de ointresserade arbetsgivarna att organiseraföretagshälsovård. föreslår att regeringen får iuppdrag att utforma en sådan lagstiftning.Utskottet vill erinra om att av de anställda hartillgång till företagshälsovård. Främst är det de små företagensom står utanför. Utskottet anser det viktigt att utbyggnadenfortsätter -- inte minst med hänsyn till arbetsgivarnas ökadeansvar för arbetsmiljö och rehabilitering. Enligt propositionenfinns det emellertid även från företagshälsovårdens sida visstveksamhet att ansluta småföretagen, eftersom dessa drarjämförelsevis stora resurser. En lagreglering kan dock inte vararätt väg att gå, enligt utskottets uppfattning, om staten intesamtidigt lagstiftar om tillhandahållande av företagshälsovård.Vidare skulle en lagstiftning minska parternas intresse ochengagemang. Mot denna bakgrund anser utskottet att utbyggnadenav företagshälsovården även skall ske på frivilliggrund. Företagshälsovården måste därvid anpassa sin tjänster såatt även de små företagen inser värdet av en anslutning.Folkpartiets motion A493 ligger därvid i linje med den avutskottet förordade politiken. Förbättrade bidragsmöjligheterför de små företagen har också betydelse i sammanhanget.Utskottet avvisar uppfattning att det inteskulle gå att motivera även de mindre företagen att ansluta sig.Sammanfattningsvis anser utskottet att motionerna A41 (v) ochA493 (fp) i ovan redovisade delar inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Det framgår vidare av det anförda attpropositionens framställning om företagshälsovårdens utbyggnad(avsnitt 4.6) av utskottet lämnas utan erinran. Propositionen idenna del bör därmed av kunna läggas tillhandlingarna.Villkor för bidragDe i propositionen föreslagna villkoren för bidrag tillföretagshälsovården redovisas ovan. Bidragsvillkoren kommer attbehandlas av utskottet först vad gäller de grundläggandevillkoren (prop. avsnitt 4.7.1) och därefter vad gällerpatientavgift (prop. avsnitt 4.7.2).Moderata samlingspartiet avvisar i kommittémotion A40 dennuvarande konstruktionen med statsbidragsfinansieradföretagshälsovård till förmån för ett helt annat system. Enligtmoderata samlingspartiet bör företagshälsovården ha möjlighetatt inom ramen för en allmän sjukvårdsförsäkring ge sjukvård,förebyggande vård och rehabilitering. Motionärerna yrkar därföravslag på regeringens förslag om grundläggande villkor förstatsbidrag till företagshälsovården.Utskottet ansluter sig till propositionens förslag tillgrundläggande villkor och anser att dessa villkor skall gällalika för all företagshälsovård. De angivna villkoren bör intevara något hinder för en anpassning av verksamheten till delokala förutsättningarna och behoven. Den närmare utformningenav verksamheten bör allt framgent vara en uppgift för de lokalaparterna. Vad utskottet anfört innebär att utskottet avstyrkermotion A40 (m) i aktuell del och föreslår att riksdagengodkänner propositionen i motsvarande del.Tre motioner behandlar frågan om patientavgift inomföretagshälsovården.I motion A40 avvisar moderata samlingspartiet propositionensförslag på denna punkt och anför att det bör stå deföretagshälsovårdsanslutna företagen fritt att besluta huruvidade vill svara för patientavgifterna eller låta patienternabetala vid varje besök.Folkpartiet liberalerna anför i motion A42 att frågan omavskaffande av patientavgiften bör anstå tillsföretagshälsovården omorienterats mot förebyggande vård. Ettslopande av patientavgiften nu kan medföra att trycket påföretagshälsovården att ge sjukvård ytterligare ökar.Även i motion A44 av och (båda c) framhålls att andelen sjukvård snarare kommer att ökaän minska om möjligheten att ta ut patientavgift slopas.Regeringens förslag bör därför avslås av riksdagen.Utskottet anser i likhet med propositionen att möjligheten attta ut patientavgift kan ge legitimitet åt sådan sjukvårdande ochbehandlande verksamhet som bör minska enligt den förordadeomorienteringen mot förebyggande verksamhet. Utskottet kanförstå de motionärer som befarar ett ökat tryck motföretagshälsovården att tillhandahålla mer sjukvård på grund avatt det relativa priset har minskat. Emellertid anser utskottetatt dessa farhågor kan och bör bemötas med mer information. Medhänvisning till vad som anförts avstyrks motionerna A40 (m), A42(fp) och A44 (c) i aktuella delar samt tillstyrks regeringensförslag beträffande slopande av patientavgift inomföretagshälsovården.BidragssystemetModerata samlingspartiet framför i motion A265 uppfattningenatt systemet med statsbidrag till företagshälsovården börslopas . Detta innebär attarbetarskyddsavgiften kan sänkas från 0,35 till 0,16procentenheter. Moderata samlingspartiet förutsätter att denminskade kostnadsbelastningen som arbetsgivaren får genom dennasänkning kommer företagshälsovården till del. I ett sådantsystem kommer arbetstagarna att sätta ökad press påarbetsgivarna att ordna god företagshälsovård.Enligt utskottets uppfattning är de av regeringen föreslagnaförändringarna i bidragssystemet ett lämpligt sätt attvidareutveckla företagshälsovårdssystem och stimuleraen större andel av de små företagen att ansluta sig tillföretagshälsovård. Moderata samlingspartiets argument har inteövertygat utskottet att de uppställda målen skulle kunna nås medett annat finansieringssystem. Därmed avstyrks motion A265 iaktuella delar.Utskottet har inga invändningar mot propositionens förslagtill bidragsstruktur med grundbidrag, små företagstillägg ochnyanslutningstillägg.Övriga frågorI motion A40 av m.fl. (m) avvisas regeringensförslag om finansiering av ett centralt organ för samverkanoch utveckling av företagshälsovården med ett belopp motsvarandeen procent av statsbidragsmedlen för företagshälsovården. Dettaställningstagande följer av att motionärerna avvisarstatsbidragssystemet i sig. Om behov finns av ett centralt organbör företagshälsovårdsenheterna själva finansiera detta, anförsdet.Även m.fl. (fp) finner i motion A42 attbasfinansieringen av det centrala organet bör ske på annat sättän via allmänna medel.Utskottet har noterat att bl.a. arbetsgruppen för översyn avföretagshälsovården har efterlyst ett partsövergripande organ,som kan svara för hela branschen. Utskottet ser för sin delpositivt på uppbyggnaden av ett centralt organ som kan främjasamråd och erfarenhetsutbyte mellan avtalsområdena, ta initiativtill forskning, bedriva övergripande marknadsföring avföretagshälsovård m.m. Utskottet tillstyrker därför regeringensförslag till basfinansiering av organet med högst av demedel som avsätts för stöd till företagshälsovården.Motionerna A40 (m) och A42 (fp) avstyrks i motsvarande delar.Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringens förslag omvillkor för bidrag till företagshälsovården (prop. avsnitten 4.7-- 4.10) är ett led i utvecklingen av en ytterligare spridd ochändamålsenlig företagshälsovård. I den mån regeringens förslaginte behandlats ovan föreslår utskottet att godkännervad som i propositionen föreslagits om villkor för bidrag tillföretagshälsovården i återstående delar.Arbetarskyddsverkets rollVid genomförande av de tidigare nämnda förslagen kommerarbetarskyddsstyrelsens och yrkesinspektionens tillsynsuppgifteratt utvidgas och förändras enligt propositionen.Arbetsmarknadsministern anser i likhet med RRV ocharbetsmiljökommissionen att yrkesinspektionens roll måsterenodlas vad gäller den kontrollerande verksamheten. I dettasyfte aviseras en ny instruktion för arbetarskyddsverket. Vidarebör yrkesinspektionen spela en betydligt mer aktiv roll när detgäller att anmäla och utreda överträdelser avarbetsmiljölagstiftningen. Beträffande sambandet mellanarbetsmiljön och den yttre miljön bör möjligheterna till ökadsamverkan mellan myndigheterna på dessa områden, bl.a.länsstyrelserna, yrkesinspektionen och miljö- ochhälsoskyddsnämnderna undersökas.Sonja Rembo m.fl. (m) föreslår i motion A265 etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförtsom konsekvensbeskrivningar av de tillämpningsbestämmelsersom utfärdas med stöd av arbetsmiljölagen. Motionärerna anföratt myndigheternas normgivning tenderat att bli alltförrikhaltig.Ett likartat yrkande har behandlats av utskottet i dessbetänkande 1990/91:AU8. Utskottet vidhåller den uppfattning somdå redovisades. Utskottet hänvisade till attarbetarskyddsstyrelsen i likhet med andra myndigheter är skyldigenligt den s.k. begränsningsförordningen (1987:1347) att utredatänkbara kostnadsmässiga konsekvenser av planerade föreskrifter.Önskemålet om konsekvensbeskrivningar kan därmed i rimlig månanses vara tillgodosett. Därutöver vill utskottet tillägga attarbetsmiljölagen är en s.k. ramlag och att statsmakterna harförutsatt att lagen skall kompletteras medarbetarskyddsstyrelsens föreskrifter. Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motion A265 i nu redovisad del.Yrkesinspektionens kontrollerande funktion tas upp i tvåmotioner.Sonja Rembo m.fl. (m) anför i motion A265 att tyngdpunkten iyrkesinspektionens arbete bör ligga på inspektionsverksamhet.Den kunskapsförmedlande rollen måste dock kunna integreras medden kontrollerande. För att den eftersträvade systemtillsynenskall kunna lyckas krävs kunskap och utbildning hosinspektörerna.Också i motion A41 av framhålls attarbetarskyddsverket måste betona den kontrollerandeverksamheten. har anpassat sig till enalltför försiktig strategi gentemot arbetsgivarna, och deföreskrifter som utfärdas är alltför vaga till sin karaktär.Föreskrifterna bör ändras på ett sådant sätt att arbetsgivarnasskyldigheter klart framgår. Användandet avinspektionsmeddelanden har varit ett enkelt sätt föryrkesinspektörerna att slippa lämna förelägganden eller förbud.Ett sådant meddelande har emellertid inga rättsliga effekter.Motionärerna anser att arbetarskyddsverket och dess tjänstemänmåste vara konsekventa och ställa hårdare krav i sina kontaktermed företagen. Bl.a. måste det stå klart att det inte äryrkesinspektörernas uppgift att slå vakt om jobben, ge råd ellersprida information. Andra organ sköter dessa uppgifter.Arbetarskyddsverkets kontrollerande uppgift bör klart framgå avarbetsordning och instruktion. Bl.a. bör instruktionen innebäraatt det yttersta ansvaret för kontrollen av arbetsgivarnashandlingsplaner på arbetsmiljöområdet finns hosyrkesinspektionen. Kontrollen bör skötas av en utomstående föratt kunna vara tillräckligt effektiv enligt motionärerna.RRV har i sin ,yrkesinspektionens dubbla roller () pekat påyrkesinspektionens rollkonflikt mellan kontroll och rådgivningoch orsakerna bakom rollkonflikten. Bl.a. beskrivs hur denrådgivande rollen medför att inspektörens förutsättningar attanvända sanktioner försämras. RRV föreslår för sin del attinspektionsverksamheten renodlas och att företagshälsovården fårta över en betydande del av yrkesinspektionens nuvaranderådgivning.Med hänsyn till yrkesinspektionens nya uppgifter enligtpropositionen utgår utskottet från att den aviseradeinstruktionen kommer att spegla de nya förutsättningarna ochomorienteringen mot en mer renodlad inspektionsroll. uppfattning ger den förestående omdaningen avföretagshälsovården möjligheter till mer rådgivningsverksamhetinom företagshälsovårdens ram. Skyddsombudens respektiveyrkesinspektionens ansvar samt uppföljningen av attarbetsgivarna uppfyller sina skyldigheter, t.ex. upprättar enhandlingsplan, har utskottet behandlat tidigare i avsnittet omarbetsgivaransvaret för arbetsmiljöarbetet. Enligt utskottetsuppfattning har lagen skärpts väsentligt på denna punkt. Det kanerinras om att de nya reglerna innebär att för det fall ettskyddsombud inte får sin begäran till arbetsgivaren beaktad inomskälig tid, kan skyddsombudet vända sig till yrkesinspektionenangående prövning av föreläggande eller förbud.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottet att debehandlade motionerna A41 (v) och A265 (m) i berörda delar intebör föranleda någon åtgärd.Vänsterpartiet tar vidare i motion A41 upp vissa särskildafrågor i arbetarskyddsverkets verksamhet. Tvister om hurarbetarskyddsstyrelsens föreskrifter skall tolkas kan ävenfortsättningsvis föras till arbetarskyddsstyrelsen, enligtmotionärerna. Dock bör besluten vara prejudicerande och utformaspå ett sådant sätt att de underlättar tillämpningen i framtiden.Vidare tar motionärerna avstånd från att arbetarskyddsstyrelseni sitt föreskriftsarbete använder sig av en sorts"cost-benefit-kalkyl". Människors hälsa kan inte värderas ipengar enligt motionärerna, som menar att om åtgärder kanvidtas, så skall de vidtas. Slutligen framhåller motionärernaatt inspektörerna bör finnas tillgängliga för kontakter även påobekväma arbetstider.Angående arbetarskyddsstyrelsens rutiner har utskottetinhämtat följande. I sådana fall när yrkesinspektionens beslutom föreläggande eller förbud har överklagats tillarbetarskyddsstyrelsen och styrelsen fattar beslut med anledningdärav sänds besluten regelmässigt ut till samtligayrkesinspektionsdistrikt. Styrelsebesluten fungeraruppenbarligen till ledning för kommande ärenden på samma område,eftersom likartade överklagningsärenden knappast återkommer tillstyrelsen.Utskottet vill vidare erinra om att arbetarskyddsstyrelsensföreskriftsarbete vad gäller gränsvärden utförligtredovisats i utskottets betänkande 1989/90:AU8. Med anledning avmotioner uttalade utskottet bl.a. följande.Enligt utskottets uppfattning motsvarar gränsvärdessystemet deallmänna krav som bör ställas för att så långt som möjligtbegränsa expositionen för ämnen som kan framkalla ohälsa. Medhänsyn till att ogynnsamma effekter kan uppstå inom allaarbetsområden konstaterar utskottet att det ofta gäller attnedbringa dessa effekter utan att hindra verksamheten mer ännödvändigt. -- -- -- Utskottet förutsätter -- i likhet med vadsom framförts av socialutskottet i bl.a. SoU 1987/88:9 -- attarbetarskyddsstyrelsen fastställer de hygieniska gränsvärdena påen så låg nivå som möjligt, så att betryggande marginal uppnåstill den nivå där oacceptabla skadeeffekter kan uppstå.Utskottet har inte ändrat uppfattning i denna fråga.Yrkesinspektörernas tjänstgöring på obekväm arbetstid ärenligt utskottet en arbetsledningsfråga som bör kunna lösas inomyrkesinspektionens ram. Vad gäller ständig jourtjänst hartidigare beräkningar visat att detta skulle ställa sig alltförkostsamt i förhållande till de förväntade fördelarna.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion A41i de berörda delarna.I motion A215 av () begärs etttillkännagivande om ökad samordning av arbetsmiljöfrågorna ochde yttre miljöfrågorna. Exempelvis kan tillsynsarbetet på denlokala arbetsplatsen kraftigt förstärkas genom samarbete mellanden lokala skyddsorganisationen och kommunernas miljö- ochhälsoskyddsnämnder.Som redovisats ovan är det regeringens avsikt att åstadkommaen ökad samverkan mellan myndigheterna på dessa områden, bl.a.länsstyrelserna, yrkesinspektionen och miljö- ochhälsoskyddsnämnderna. Utskottet kan i detta sammanhang informeraatt regeringen har beslutat att gearbetarskyddsstyrelsen i uppdrag att i samråd mednaturvårdsverket och kemikalieinspektionen kartläggaförutsättningarna för en ökad samverkan i den regionala ochlokala tillsynen av arbetsmiljön och den yttre miljön. Bl.a.ingår det i uppdraget att undersöka vilket behov av samordningsom finns när det gäller de olika krav på kemikaliehanteringen,som kan ställas för att tillgodose arbetsmiljön och den yttremiljön. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast /92. Med hänvisning till vad som anförts anserutskottet att motion A215 inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd.InformationsfrågorEnligt propositionen kommer regeringen att överväga att ävenfortsättningsvis undersöka yrken och arbetsmiljöer i linje meddet arbete som arbetsmiljökommissionens kartläggningsgruppgenomfört. Ministern avser bl.a. att ta kontakt medarbetarskyddsstyrelsen, och statistiskacentralbyrån för en diskussion om hur man kan åstadkommaöverblickbar information om arbetsmiljösituationen.I motion A41 av betonas vikten av att mansprider de kunskaper som finns -- kanske särskilt nu när denoffentliga sektorn skall decentraliseras. Enligt vänsterpartietbör arbetsmiljöfonden, arbetslivscentrum, institutet förvatten- och luftvårdsforskning, universiteten m.fl. tilldelasmedel för informationsspridning ute på arbetsplatserna.Utskottet anser i likhet med propositionen och motion A41 attinformationsaspekterna är viktiga. Utskottet ser därför positivtpå de initiativ som tas från regeringen för att åstadkommalättillgänglig information som bl.a. kan ge en överblick överförändringar i arbetsmiljösituationen. Det kan t.ex. gällauppgifter om arbetsskador, sjukfrånvaro, förtidspensioner,arbetslöshet m.m., nedbrutna på bransch, yrke och kön.Vidare vill utskottet informera om attarbetsmarknadsdepartementet gemensamt med finans- ochcivildepartementen har lagt ut ett uppdrag tillriksrevisionsverket att granska informationsverksamheten inomarbetslivsområdet. I linje med beslut (prop.1990/91:69, AU16, rskr. 166) skall i en första etappinformationsflödet inom arbetslivsområdet kartläggas.Kartläggningen skall visa på de kritiska punkterna inominformationsområdet när det gäller spridning och tillämpning avbefintlig kunskap. Uppdraget skall redovisas till regeringensenast den 1 juni 1991.Med hänvisning till vad som anförts om pågående arbete m.m.avstyrker utskottet motion A41 i denna del.Fortsatt utredningsarbeteEnligt propositionen måste de mänskliga resursernauppmärksammas mer och mer, både i ett företagsekonomiskt och iett samhällsekonomiskt perspektiv. Personalekonomiskaredovisningar med information om frånvaro, personalomsättning,kompetensutveckling, personalvård etc. är ett sätt att görafrågorna om personal och personalekonomi synliga. En sådanredovisning skall vara övergripande och i första hand tjäna somunderlag för styrelsens/ledningens beslut om investeringar iarbetsmiljön. Även för aktieägare och långivare kan enpersonalredovisning vara av intresse, liksom för myndigheter somarbetsförmedlingen, yrkesinspektionen och försäkringskassanm.fl. Arbetsmarknadsministern informerar om att en arbetsgrupptillsatts för att utarbeta lagförslag om personalekonomiskredovisning enligt ovanstående riktlinjer.Personalekonomiska redovisningar tas upp i tre motioner.Enligt liberalernas motion A493 från den allmännamotionstiden kan personalekonomiska bokslut utgöra ett viktigtinslag i framtidens arbetsmiljöpolitik.