bet · GE01TU23 · 1991-03-26 00:00:00 — Departementschefen anför ocksåatt resurser som på nämnda sätt frigörs skulle kunna användasför ökad kontroll av tunga fordon. Utskottet vill såledesförorda att närmare överväganden kommer till stånd om ökning avkontrollbesiktningarna för tunga lastbilar och tunga släpvagnar.Härvid kan man tänka sig en ordning med kontrollbesiktning efterviss körd vägsträcka, dock minst en gång , vilketförordas i motionerna. Detta skulle bl.a. innebära attkontrollbesiktningarna inleds tidigare än enligt nuvarandeordning.Utskottet förutsätter att resultat av de förordadeövervägandena skall kunna föreläggas regeringen dådepartementschefen -- såsom förutskickas i budgetpropositionen-- återkommer till regeringen med förslag i frågor omkontrollbesiktningen.Vad utskottet sålunda med anledning av motionsförslagen haranfört om kontrollbesiktningen av tunga lastbilar och släpvagnarbör som sin mening ge regeringen till känna.3.6 Besiktning av begagnade bilar före ägarbyteI tre motioner framförs förslag om kontrollbesiktning av bilarföre ägarbyte.I motion T414 (s) begärs att som sin mening skallge regeringen till känna att ett krav på obligatoriskkontrollbesiktning inom exempelvis före ägarbyte avbilar som är äldre än skulle sanera den mindre seriösahandeln med begagnade bilar.I motion T430 (s) begärs i yrkande 1 krav på att begagnadebilar skall ha varit besiktigade föreförsäljningstillfället och i del av yrkande 3 att ASB skall haatt utföra besiktningarna.I motion T442 (m) begärs att krav på obligatorisköverlåtelsebesiktning av bilar som är äldre och att sådanbesiktning skall ske hos ASB, ellersärskilt utvalda verkstäder.Utskottet behandlade i betänkande 1988/89:TU1 (s. 11--12) enmotion som hade samma syfte som de här aktuellamotionsförslagen. I yttrande över motionen anförde ASB bl.a. attde äldre bilarnas tekniska standard -- så som den kunde avläsasi resultaten från den årliga kontrollbesiktningen -- motiveradeatt man övervägde frågan om ökade kontrollinsatser för dessabilar och att ett sätt kunde vara att kräva besiktning vidägarbyte. ASB ansåg emellertid att frågan omöverlåtelsebesiktning borde närmare utredas, då alltför mångafaktorer var otillräckligt belysta. Bolaget framhöll attytterligare utredning erfordrades även för beräkning av bolagetsresursbehov för överlåtelsebesiktningar samt för beräkning avvärdet av de nyttoeffekter som sådana besiktningar kunde ge ochav de kostnader som de kunde förorsaka.Utskottet anförde att det inte var berett att förordainförande av krav på kontrollbesiktning av äldre personbilarföre ägarbyte. Enligt utskottet måste frågan närmare utredasinnan ett beslut om ett sådant krav kunde fattas. Vidare pekadeutskottet på att ett krav på kontrollbesiktning kunde förbigåspå det sättet att ägarbyte görs utan att det registreras.Utskottet förutsatte emellertid att TSV och konsumentverketföljde handeln med äldre bilar och tog de initiativ somutvecklingen kunde föranleda för att främja säkerheten i trafikmed sådana bilar och konsumentskyddet vid förvärv av dem.Efter behandlingen av 1988/ärende ()träffade /KO och () en överenskommelse som innebar attbilförsäljare anslutna till MRF skulle varudeklarera begagnadepersonbilar som saluhålls till enskild konsument.Konsumentverket utfärdade därefter riktlinjer (KOVFS 1989:1) förvarudeklaration av begagnad personbil, vilka trädde i kraft den1 . Enligt dessa riktlinjer skall alla företag somsaluhåller begagnade bilar till enskilda konsumentervarudeklarera bilarna. Bilarnas trafiksäkerhet skalldokumenteras på samma sätt som vid en kontrollbesiktning hosASB. Särskilda uppgifter om en bils kondition behöver ej lämnasom bilens pris är . Varudeklarationernaskall placeras på bilarnas vindrutor.Konsumentverket kommer att genomföra enenkätundersökning med ett 40-tal frågor till bilägare omunderhållet av bilarna. Uppgifter som lämnas vid dennaundersökning beräknas kunna ge upplysning om bl.a. skicket hosbilar som köps begagnade och därmed om effekten av införandet avvarudeklarationer på begagnade bilar.Utskottet anser att effekterna av kravet på varudeklarationoch bevakning av frågor kring saluhållningen avbegagnade bilar bör avvaktas och att de här aktuellamotionsförslagen därför inte nu bör föranleda något initiativ avriksdagen. De avstyrks således.3.7 ASBs "monopolställning"Som nämnts ovan har AB () i förordningen(1989:527) om riksprovplatser och riksmätplatser utpekats somriksprovplats för motorfordon m.fl. fordon.I tre motioner -- T211 (m) i del av yrkande 11, T407 (fp) ochT253 (m) yrkande 21 -- framförs förslag som innebär att jämteASB andra huvudmän med provstationer och verkstäder skallutpekas som provningsorgan för bilbesiktningar. Förslaget imotion T407 (fp) omfattar dock i princip inte märkesverkstäder,då sådana enligt motionärerna av konkurrensskäl kan ha intresseav att t.ex. lämna felaktiga redovisningar.I två motioner framförs förslag som går ut på att, i områdensom ligger långt från ,kontrollbesiktningar skall få utföras av bilverkstäder i någonform av samarbete med ASB.I motion T408 (c) begärs sålunda att -- inom ramen för enförsöksverksamhet -- auktoriserade bilverkstäder i envar avÅrjängs och kommuner, där ASB inte har någonbilprovningsanläggning, skall utpekas som provplatser förbilprovning.I motion T426 (c) yrkande 5 begärs att i glesbygder -- därASB inte har någon bilprovningsanläggning -- ett samarbete skalletableras mellan ASB och bilverkstäder så att sådana blirbehöriga att utföra kontrollbesiktningar.Utskottet har vid olika tillfällen -- senast ibetänkande 1990/91:TU5 (s. 43) -- behandlat motionsförslag omslopande av ASBs "monopol." Förslagen har avstyrkts med hänsyntill skälen för bildandet av ASB. Krav på sakkunskap,objektivitet och service i verksamheten förutsattes nämligenkunna tillgodoses bäst genom att staten fick ett avgörandeinflytande i verksamheten. Enligt utskottets mening har dessaskäl samma styrka fortfarande. Utskottet avstyrker därmed de häraktuella förslagen i motionerna T211 (m), T253 (m) och T407(fp). Utskottet erinrar emellertid om att departementschefenförutskickar att s.k. efterkontroller skall få utföras avverkstäder.Detta vill utskottet också erinra om när det gäller de häraktuella förslagen i motionerna T408 (c) och T426 (c). Dessutomkan nämnas att av bilägarna har maximalt att resatill närmaste bilprovningsstation. Totalt finns det 176bilprovningsstationer i landet. Som ett led i avsikten attförbättra servicen i glesbygd har under de tre senaste årennyetableringar skett i , samt Robertsforskommuner. Mot den bakgrunden kan utskottet inte tillstyrka attkontrollbesiktningar hos ASB i glesbygd skall ersättas medkontrollbesiktning hos bilverkstad. Nämnda motionsförslagavstyrks sålunda.Utskottet återkommer i det följande till frågan omefterkontroller genom andra än ASB.3.8 Efterkontroll genom verkstäderSom nämnts ovan förordar departementschefen attmöjlighet till efterkontroll med användning av verkstadsintygskall införas och att denna möjlighet i princip skall avse allakategorier av fordon. Efterkontroll hos AB Svensk Bilprovningbör dock enligt departementschefen vara kvar som ett alternativ.Inställelseskyldigheten hos ASB för efterkontroll bör enligtdepartementschefen kunna ersättas med att ett intyg företes frånen verkstad om att påtalat fel har avhjälpts. Efterkontrollenskall anses ha skett när intyg från verkstaden har inkommit tilloch godkänts av TSVs registeravdelning. Vissa krav bör, anfördepartementschefen, ställas på de verkstäder som skall få rättatt utfärda intyg, och de skall ansöka om godkännande. Kostnaderför arbetet med prövning av ansökningar om godkännande avverkstäder och för prövning av intyg från verkstäderna börenligt departementschefen täckas med avgifter från verkstäderna.Utskottet har inte något att erinra mot den ordning somdepartementschefen förutskickar.Även i motionerna T419 (c) och T420 (fp) föreslåsefterkontroll genom verkstäder. I yrkande 2 i den förstnämndamotionen begärs att en försöksverksamhet med efterkontrollgenom verkstäder i första hand skall förläggas till orter ivilka ASB planerar att förlägga bilprovningsstationer.Då motionsförslagen i princip syftar till den ordning somdepartementschefen förutskickar kan motionerna lämnas utanvidare åtgärd. Utskottet anser sig inte böra uttala sig om varen eventuell försöksverksamhet på området bör lokaliseras.3.9 Kontroll av fordon på vägRRV anger en rad fördelar med flygande inspektioner -- ellerkontroll av fordon på väg -- såsom bl.a. följande.Fordonen undersöks i det skick de befinner sig i trafik,vilket bl.a. betyder att tunga fordons bromsar kan kontrollerasvid verklig bruttovikt.Urvalet av fordon för kontroll kan ske riktat, exempelvis mottung trafik.Grupper av fordon som inte utsätts för periodisk kontrollomfattas, t.ex. utländska fordon.Kontroller i trafikmiljön kan betraktas som ett instrument föratt följa upp utfallet av de periodiska kontrollerna och utgöramotiv för fordonsägarna att mer kontinuerligt åtgärda uppkomnatekniska brister.RRV föreslår att kontroller av fordon på väg skall öka iomfattning och att ASB vid sådana kontroller skall ha ansvaretför teknisk fordonskontroll. TSV bör enligt RRV inte utförafordonskontroller. Polisens arbete på väg bör enligt RRVinriktas på övrig trafikövervakning, t.ex. hastighetskontroll,förarkontroll inklusive nykterhetskontroll och övervakning avtrafikantbeteende.I motion T417 (s) begärs med hänvisning till vad som anförs iRRVs revisionsrapport ökade insatser för fordonskontroll på väg.I motion T426 (c) yrkande 6 begärs också ökade insatser förfordonskontroll på väg.Utskottet instämmer med RRV och motionärerna i att det ärangeläget att öka kontrollen av fordon på väg.I proposition 1989/90:155 om förnyelse inom polisen, somriksdagen (bet. JuU1, rskr. 1) behandlade ,redovisade civilministern bl.a. RRVs förslag om kontrollen avfordon på väg. Civilministerna förordade (s. 104) att RRVsförslag skulle utredas ytterligare. Bl.a. borde man närmareutreda vilken myndighet polisen skall samarbeta med när detgäller kontroll av fordon på väg samt hur denna samverkan skallutformas. I det sammanhanget borde även några andrafrågeställningar när det gäller kontrollen av fordon på vägbelysas, däribland vilka uppgifter och befogenheter som denpersonal som inte tillhör polisväsendet bör ha. Civilministernförutskickade (s. 105) att en särskild utredare skulletillkallas för att se över dessa och andra frågor inomtrafikövervakningsområdet. Beredning av direktiv förutredningsarbetet pågår inom regeringskansliet.I direktiven för den redan tillkallade utredaren, som skallse över det offentliga trafiksäkerhetsarbetets inriktning ochorganisation, föreskrivs samråd med den särskilde utredaren förtrafikövervakningsfrågor.Resurser som frigörs hos ASB vid införande av en ordning medefterkontroll genom verkstadsintyg skulle kunna användas till enökad trafikövervakning på väg. Detta är även departementschefensmening. Med hänsyn härtill och till att överväganden förestår omutformningen av kontrollen på väg med beaktande av denna resurssynes något initiativ i frågan inte behövligt.Motionsförslagen torde därför kunna lämnas utan vidare åtgärd.3.10 Fordonskontrollen i övrigtUtskottet har inte något att erinra mot vad som anförs ibudgetpropositionen om den statliga fordonskontrollen i de delarsom utskottet inte har behandlat särskilt i det föregående.4 Bidrag till reningsutrustning på vissa bilar4.1 Bakgrund och propositionens förslagUnder 1987/beslöt att 450 milj.kr.skulle anvisas som bidrag till köpare av nya lastbilar ochbussar som uppfyller de avgaskrav som förutskickadesför lätta lastbilar och bussar års modeller och förtunga lastbilar och bussar års modeller och som istort skulle motsvara de krav som avsågs gälla federalt i USAför modeller (prop. 1987/88:50 s. 65--68, bet. TU23 s.8--9, rskr. 324 samt prop. 1987/88:85 s. 114--122, bet. JoU23 s.87--88, rskr. 373).Bestämmelser om bidraget meddelades i förordningen(1989:423) om statsbidrag till avgasrening av vissa nya bilar,som trädde i kraft och gäller till utgången avår 1992. Enligt bestämmelserna i förordningen lämnar TSV bidragmed . för varje bil med en större skillnad mellantotalvikt och tjänstevikt än , som uppfyller vissa av de ibilavgasförordningen (1987:318) angivna kraven, som skall gällaför sådana bilar års modeller.Bidragen betalas ut från det under sjätte huvudtitelnuppförda förslagsanslaget Bidrag till reningsutrustning på nyalastbilar och bussar, under vilket anslag 112,5 milj.kr. haranvisats för ettvart av budgetåren 1989/90 och 1990/91. Förtiden fr.o.m. införandet av bidraget t.o.m. början av mars 1990har ca 35 milj.kr. utbetalats i bidrag för ca 5800 fordon.På förslag av jordbruksutskottet beslöt under1987/att ett bidrag på . skulle utgåtill ägare av äldre bilar som låter inmontera reningsutrustningsom medför en 40-procentig minskning av utsläppen (bet. JoU1987/88:23 s. 90--91, rskr. 373).Bestämmelser om bidraget meddelades i förordningen (1989:422)om statsbidrag till eftermontering av avgasrening på äldrebilar, som trädde i kraft . Bidraget betalas utav TSV. har efter samråd med TSV meddelatföreskrifter om godkännande av avgasreningsutrustning som skallberättiga till bidrag, och AB meddelar beslutom godkännande av sådan utrustning som berättigar till bidrag.Bidragen betalas ut från det under sjätte huvudtitelnuppförda förslagsanslaget Bidrag till reningsutrustning på äldrepersonbilar, under vilket 50 milj.kr. har anvisats för ettvartav budgetåren 1989/90 och 1990/91. För tiden fr.o.m. införandetav bidraget t.o.m. har ca 1,2 milj.kr.utbetalats i bidrag, dvs. för ca 1200 bilar.Departementschefen anför att när det gäller bidrag till köpareav nya lastbilar och bussar har regeringen beslutat att skärptaavgaskrav skall införas tidigare än som föreslogs i proposition1987/88:50.När det gäller bidrag avseende äldre personbilar anfördepartementschefen att bidrag har utnyttjats i mycket litenutsträckning.Departementschefen föreslår att bidragen avvecklas /92 som ett led i regeringens"åtstramningspaket".I propositionen föreslås att skall godkänna attsystemet med bidrag till reningsutrustning på nya lastbilar ochbussar och systemet med bidrag till reningsutrustning på äldrepersonbilar skall upphöra.4.2 Systemet med bidrag till reningsutrustning på nyalastbilaroch bussarFörslaget i propositionen att systemet med bidrag tillreningsutrustning på nya lastbilar och bussar skall upphöra harinte mött någon erinran i motioner. Utskottet tillstyrker attriksdagen godkänner att detta system upphör.4.3 Systemet med bidrag till reningsutrustning på äldrepersonbilar4.3.1 Godtagbar reningsteknikI motion T207 (mp) yrkande 14 begärs att bidraget tillavgasrening på äldre personbilar skall utgå oberoende av teknikför avgasreningen, förutsatt att avgaskraven uppfylls.Motionärerna framhåller att det är viktigt att beträffandeförutsättningarna för bidrag strikt teknikneutralitet rådermellan olika sätt att minska avgasutsläppen.Vid behandlingen i betänkande 1989/90:TU21 (s. 16) av ettmotionsförslag som var likartat med det här aktuella redogjordeutskottet för att i skriftenEftermonterbar avgasrening på äldre personbilar hade lämnat enbeskrivning av huvuddragen i kraven för bidrag. följande.AB () utför s.k. certifieringsprovningenligt en standardiserad provmetod på vissa provbilar. Tidigareoprövad teknologi anges kräva mer omfattande provning, bl.a. medhänsyn till utrustningens hållbarhet. Förutom kravet påreningseffektivitet -- utsläppen av luftföroreningar skallminskas med som nämnts -- ställs vissakonstruktionskrav på utrustningen. När ASB har godkänt vissutrustning för montering på äldre bilar i bruk utfärdar ASB ettcertifikat, vilket innebär att den eftermonterbara avgasreningenkan erbjudas till försäljning och att ägare till sådana biltypersom har specificerats i ansökningen om certifiering kan låtamontera utrustningen. Avsikten med certifieringssystemet är,sägs det, att förhindra att oseriösa och tvivelaktiga produkterkommer ut på marknaden. Miljöeffekten står och faller medutrustningens funktionsduglighet och hållbarhet, sägs detvidare.Utskottet anförde i betänkandet att det inte kan bedöma vilkenteknik för avgasrening på äldre bilar som bör vara godtagbar förbidrag. I överensstämmelse med vad utskottet tidigare underförra hade gjort i betänkande 1989/90:TU9 (s. 35--36)underströk emellertid utskottet att man inte en gång för allakan bestämma vilka metoder för avgasrening som bör komma i frågaför bidrag.Avgasreningen på nya bensinmotordrivna personbilar bygger,anförde utskottet, på användning av katalysatorer. Alternativsom bygger på behandling av insugningsluften/gasen kan, anfördeutskottet vidare, bli effektiva liksom andra metoder somforsknings- och utvecklingsverksamhet kan frambringa. Ävenutrustning som bygger på sådan alternativ teknik borde därförkunna komma i fråga för bidrag, framhöll utskottet.Utskottet underströk att avgaskraven samt certifierings- ochbilprovningsbestämmelserna inte fick vara så utformade att deförhindrade utveckling och försök med ny teknik.På förslag av utskottet beslöt som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anförde i betänkande1989/90:TU21.Utskottet får erinra om vad utskottet sålunda anförde ibetänkande 1989/90:TU21. Något ytterligare initiativ avriksdagen i frågan om bidragsberättigande teknik när det gällerbidrag till avgasrening på äldre personbilar synes inte varapåkallat. Det nu aktuella motionsförslaget torde därför kunnalämnas utan vidare åtgärd av riksdagen.4.3.2 Fortsatt bidragsgivning, m.m.I åtta motioner framförs yrkanden vari begärs ellerförutskickas att bidrag även skall utgå under nästa budgetår.Motionsyrkandena kan grupperas enligt det följande. I motion T446 (m) begärs ett förslag av regeringen om ettstörre bidrag än . per bil, i motion T253 (m) yrkande11 dels att ett bidrag på . skall utgå, dels attbidragen skall finansieras via bilskrotningsfonden. Även imotion T83 (m) yrkande 1 föreslås höjning av bidraget till3000 kr.I motion T423 (c) begärs höjning av bidraget till2000 kr. I motion T215 (c) begärs -- för attintensifiera verksamheten med inmontering avavgasreningsutrustning i befintlig fordonspark -- i yrkande 17större bidrag än . samt informationsinsatser och iyrkande 18 en medelsanvisning till bidrag på 160 milj.kr. Imotion T78 (c) yrkande 4 begärs att bidraget skall höjas till4000 kr.I motion T207 (mp) begärs i yrkande 13 höjning av bidragettill . för bilar av årsmodell och äldre och iyrkande 12 höjning till . för bilar av årsmodell 1983och senare samt i yrkande 15 en medelsanvisning på 70 milj.kr. Imotion T82 (mp) yrkande 11 begärs att bidrag skall utgå med5000 kr. för bilar av årsmodell och senare underförutsättning att utsläppen av kväveoxider, kolväten och koloxidminskas med 50%.I betänkande 1989/90:TU21 (s. 16--17) behandlade utskottetunder förra också motionsförslag om högre bidrag än1000 kr. till reningsutrustning på äldre personbilar.Utskottet nämnde att kostnaden för inmontering av avgasrening påäldre personbilar varierade mellan ca . och ca 6000kr. Sedan bidraget från staten avdragits, hade bilägaren att ståför mellan ca . Utskottet fortsatte.Den ringa efterfrågan på bidrag och angelägenheten avatt även äldre bilar förses med reningsutrustning motiverarenligt utskottets mening en höjning av bidraget. Utskottetförutsätter härvid att utrustningen har sådana prestanda ochsådan kvalitet att reningseffekten genom inmonterad utrustningbibehålls över en rimlig tidsperiod. Utskottet anser vidare attinformationen bör förbättras om det angelägna i avgasrening aväldre bilar och om möjligheten till bidrag härför.Utskottet förutsätter därför att regeringen överväger fråganom storleken på bidraget och frågan om förbättring avinformationen om detsamma.Utskottet erinrade i betänkandet om att den år 1988tillkallade miljöavgiftsutredningen (ME 1988:03) i betänkandet(SOU 1989:83) Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Energi ochtrafik bl.a. hade föreslagit (s. 338--341) att bidraget tillreningsutrustning skulle höjas till4000 kr. per bil för ägare av personbilar av modelloch senare modeller som lät eftermontera katalysatorer.Miljöavgiftsutredningens förslag har emellertid inte tagits uppav regeringen i den aktuella propositionen1990/91:90 om en god livsmiljö. Enligt underhandsuppgift skulleen analys av kostnader och effekter visa att skärpta avgaskravför nya bilar, som förutskickas i nämnda proposition, ger bättreeffekt än en höjning av här aktuellt bidrag.Det finns uppskattningsvis 500000 bilar av 1985 eller senareårs modell, vilka kan köras på blyfri bensin och på vilka detdärför är möjligt att eftermontera katalysatorer. Den totalakostnaden för att i efterhand förse samtliga dessa bilar medkatalysatorer uppskattades till ungefär 2,5 miljarderkronor. över bilarnas återstående livslängd är potentialenför minskade utsläpp kväveoxider. Kostnaden för attreducera ett kilo kväveoxider blir mellan 50 och 160 kr.beroende på bilarnas återstående livslängd.Genom den hastighetssänkning som har genomförts på vägarnaunder har kväveoxidutsläppen minskat med 2200ton. Om motsvarande minskning skulle kunna ske genominstallation av katalysatorer krävs det att 70000--75000katalysatorer installeras. Kostnaden härför för samhället blirpå 400 milj.kr. medan kostnaden för hastighetssänkningen ärhögst obetydlig.I proposition 1990/91:90 om en god livsmiljö anges (s. 364)att kostnaden för att installera effektivare reningsutrustning inya lätta bilar har beräknats till ca . per kilo minskadekväveoxidutsläpp. I propositionen framhålls att förslag ipropositionen om att införa miljöklasser för nya bilar samtskärpta krav på bilar, bussar och arbetsfordon ärkostnadseffektiva sätt att minska utsläppen av kväveoxider.Av det anförda framgår att inmontering av reningsutrustning påäldre personbilar inte är en kostnadseffektiv åtgärd för attminska kväveoxidutsläppen. Systemet med bidrag tillreningsutrustning för dessa bilar kan därför upphöra.De här aktuella motionsförslagen avstyrks sålunda.5 Anslag till trafiksäkerhet, m.m.5.1 Anslag C1. : Samordning,Trafikmiljö, Fordon och TrafikantAnslaget, som är ett förslagsanslag, avser TSVsverksamhetsområden Samordning, Trafikmiljö, Fordon ochTrafikant.Inkomsterna och utgifterna inom här aktuellaverksamhetsområden, vilka redovisas på anslaget, beräknas nästabudgetår till 228,6 milj.kr. resp. 229,2 milj.kr.I budgetpropositionen föreslås ett formellt belopp på1000 kr. bli uppfört under anslaget för nästa budgetår.Utskottet tillstyrker förslaget.5.2 Anslag C 2. : Bil- ochkörkortsregister m.m.Anslaget, som är ett förslagsanslag, avser TSVsverksamhetsområde Register.Inkomsterna och utgifterna inom verksamhetsområdet, vilkaredovisas på anslaget, beräknas nästa budgetår till 544,1milj.kr. resp. 569,8 milj.kr.I budgetpropositionen föreslås ett formellt belopp på1000 kr. bli uppfört under anslaget för nästa budgetår.Utskottet tillstyrker förslaget.5.3 Anslag C3. Bidrag till ()5.3.1 Propositionens förslagI budgetpropositionen föreslås att för nästabudgetår skall anvisa ett anslag på . i bidragtill NTF. NTF har för /92 budgeteratnettokostnaderna för sin verksamhet till 43 milj.kr. (dvs.kostnader som inte täcks med intäkter från förlagsverksamhet ochmedlemsavgifter m.m.). Nettokostnaderna beräknas täckas medbidrag från staten och med bidrag på drygt 8 milj.kr. frånförsäkringsbranschen.I tre motionsförslag tas frågor upp om användningen avbidraget till NTF.5.3.2 Användning av bidraget till att främja resande medkollektiva färdmedelI motion T412 (mp) anförs bl.a. att det itrafiksäkerhetsarbetet är särskilt viktigt att förbättrainformationen om hur man kan undvika olycksriskerna genom attåka kollektivt -- och då inte minst med järnväg. Ett effektivtoch bra resande med kollektivtrafik ställer, framhållermotionärerna, förhållandevis stora krav på kunskaper om hur mankan resa, utnyttja olika rabatter, kombinera med hyrbil och taxietc.