bet · GE01UU15 · 1991-03-28 00:00:00 — En särskildarbetsgrupp har fått i uppgift att utarbeta ett samlat handlingsprogram.Utredning om organisation och arbetsformer inom bilateralt utvecklingsbiståndI tillkallades en kommitté (biståndsorganisationsutredningen)med uppgift att se över organisation och arbetsformer i det bilateralabiståndet med huvudsaklig inriktning på biståndet utanför de s.k.programländerna. Utredningen har avlämnat sitt betänkande, vilket harremissbehandlats.Infrastrukturbiståndet bör enligt utredningen även i fortsättningenhandläggas av SIDA och BITS med den arbetsfördelning vad avser länder,instrument och arbetsformer som präglar de två myndigheterna.SIDA skall svara för insatser i länder med vilka avser att bedrivaett djupt och långsiktigt samarbete, för stöd till enskilda organisationer,katastrofbistånd, humanitärt bistånd, särskilda miljöinsatser samt särskildaprogram. SIDA skall även ansvara för projekt och sektorstöd av långsiktigkaraktär och där ett processinriktat arbetssätt krävs i andra samarbetsländerän de som har landramar.BITS skall enligt utredningen fortsätta att arbeta med sina nuvarandebiståndsinstrument och beredningsmetoder. Verksamheten bör dock utvecklas ivissa avseenden. Från att tidigare ha inriktats främst på tillväxtmålet börenligt utredningen verksamheten breddas för att svara även mot övrigabiståndsmål.SAREC och SITCO svarar för forskningssamarbete resp. bistånd förnäringslivsutveckling i såväl program- som övriga samarbetsländer.Utredningen föreslår att landprofiler införs som planeringsinstrument ibiståndet. Dessa skall vara ett underlag för en dialog med mottagarlandet ominriktningen på biståndet. Landprofilerna bör förankras i ochredovisas årligen.Beträffande biståndets fältpresentation föreslår utredningen attorganisationerna skall ha rätt att utforma sin egen fältrepresentation, men atti normalfallet biståndskontoret bör företräda samtliga biståndsorgan iprogramländerna. I andra länder utgör, i förekommande fall, svenskabeskickningar bas. Dessa bör svara för det allmänna underlaget förbiståndspolitiken gentemot berörda länder. Särskilda biståndshandläggare förden operativa verksamheten skall vid behov kunna knytas till beskickningarna.SIDA bör tillåtas debitera övriga biståndsorgan för utförda tjänster. Vidrekryteringen av personal för handläggning av biståndsfrågor börbiståndskompetens säkerställas och samtliga biståndsorgan och UD ses somrekryteringsbas.Utredningen konstaterar att det finns ett otillfredsställt behov avutvärdering av biståndet på en mer övergripande nivå. Man föreslår att ettutrednings- och utvärderingssekretariat inrättas som ett komplement till denutvärderingsverksamhet som finns och måste finnas inom varje myndighet.Regeringen fastslår med anledning av utredningen att också i framtidenhuvuddelen av insatserna skall koncentreras till ett begränsat antal fattigasamarbetsländer. Biståndets roll i en svensk utrikespolitik präglad avsolidaritet och strävan efter internationell samverkan gör dock att Sverigeäven bör dela med sig erfarenheter och bidra till utvecklingen i en vidarekrets av länder. Regeringen delar utredningens uppfattning att det ärväsentligt att finna effektiva former för planering, samordning och utvärderingav ett bistånd som växt i omfattning både kvantitativt och i fråga om länderoch ämnesinriktning. Den helhetssyn som utredningen presenterar förinriktningen och arbetsfördelningen inom det bilaterala biståndet är enligtpropositionens mening en värdefull modell för hur biståndet skall kunnaadministreras och bedrivas på ett effektivt sätt.Sedan direktiven för utredningen fastställdes har enligt propositionen enutveckling av rollfördelningen mellan BITS och SIDA i linje med utredningensförslag redan börjat växa fram.Vidare fastslår regeringen att landramar som programmeringsteknik också ifortsättningen bör vara det centrala planeringsinstrumentet i desamarbetsländer för svenskt bistånd där behovet av långsiktighet ochkoordinering i samarbetet är särskilt uttalat. Detta är speciellt viktigt i defattigaste där biståndet även kvantitativt svarar för en stor del avde tillgängliga resurserna för utveckling. För andra samarbetsländer kan detvara tillräckligt att i överläggningar fastställa inriktningen på samarbetetoch sedan reglera resursöverföringen enbart genom överenskommelser för deenskilda projekten. Där särskilda skäl finns kan överenskommelse om samarbetetsinriktning sammanfattas i undertecknade protokoll utan att några utfästelsergörs om finansiella ramar. De av utredningen föreslagna landprofilernaskulle enligt propositionen kunna bli ett viktigt planeringsinstrument. Ettutvecklingsarbete inom har initierats för att utarbetalandprofiler för ett antal samarbetsländer utanför programlandskretsen. Det ärregeringens avsikt att i anslutning till det årliga beslutet ombudgetpropositionen för redovisa innehållet i dessa landprofiler.Vad beträffar det näringslivsinriktade biståndet finner regeringenutredningens analys av de tre nivåerna för avväganden och stöd värdefull. Eneffektiv hjälp till utveckling av näringslivet i är en hjälp tillsjälvhjälp som, inte minst mot bakgrund av den låga tillväxten i stora grupperav , förtjänar förnyad uppmärksamhet i biståndet. Regeringen instämmeri utredningens inställning att den viktigaste förutsättningen för att utvecklau-ländernas näringsliv är att ett gynnsamt inhemskt klimat för detta skapas.Regeringen välkomnar i detta sammanhang SIDAs överväganden om att inrätta ensärskild byrå för förvaltningsbistånd.I propositionen anges att den nuvarande organisationen avnäringslivsbiståndet ur ett u-landsperspektiv kan betraktas som splittradoch alltför begränsad i sitt mandat och verksamhetsområde. En samordning skulleeffektivera biståndet och ge fördelar både för och för den svenskaresursbasen. Regeringen föreslår därför att en ny organisation för industri-och näringslivsstöd bildas. Verksamheten bör inriktas på att stödja företag ochföretagande genom bl.a. utbildningsinsatser, managementstöd och aktiv samverkanmed finansieringsinstitut i . Den nya organisationen skall i sinakompetens- och institutionsutvecklingsinsatser kunna lämna gåvobistånd, men detär angeläget att organisationen, i likhet med dagens , får enaffärsmässig prägel.Organisationen skall vara inriktad på att främja konkurrensutsattaaktiviteter.Regeringen föreslår att IMPOD ingår i den nya organisationen förnäringslivsutveckling. Det bör, enligt propositionen, inom ramen för dennaorganisation vara möjligt för IMPOD att bevara den identitet som är viktig iden direkt handelsfrämjande verksamheten som dynamiskautvecklingsmöjligheter i ett vidare sammanhang öppnas.För att precisera utformning och mandat för den nya myndigheten avserregeringen tillsätta en interdepartemental arbetsgrupp med medverkan frånberörda myndigheter. En överflyttning av medel för beräknat tio tjänster frånSIDAs industribyrå förutses. Den nya myndigheten bör få en personalstat på ca45 personer. I samband med att myndigheten bildas bedömer regeringen att enrationalisering av administrationen kan genomföras. För den inledandeegenfinansierade verksamheten anslås 25 milj.kr. utöver de medel som anvisastill BITS för utbildningsstöd i SWEDFUND-projekt samt för IMPOD /92. Beloppet innefattar medel för industriutvecklingmotsvarande 20 milj.kr. som tidigare anvisats under anslagsposten särskildaprogram under anslaget C 2. Utvecklingssamarbete genom SIDA. I enlighet medförslag i utredningen genom företagsutveckling (SOU 1988:4)bör SWEDFUNDs grundkapital som uppgår till 250 milj.kr. ökas.Under /92 föreslås därför en inbetalning med 100 milj.kr. för insatser i Central- och Östeuropa.Utredningens förslag om att biståndsmyndigheterna själva skall få avgörabehov av fältrepresentation och finansiera denna inom sakanslagen tillstyrks avremissinstanserna. Regeringen instämmer i förslaget men vill framhålla att detäven i fortsättningen skall vara ambassadernas uppgift att svara förfältrepresentationen vad gäller den biståndspolitiska planeringen, ekonomisk,politisk och social rapportering etc. Regeringen delar utredningens förslag omatt myndigheterna skall kunna debitera varandra för utförda tjänster och anseratt samma rätt bör tillkomma ambassader.Övrigt utrednings- och förändringsarbete i biståndetUtvärdering, effektivitet och lärande i biståndetRegeringen anser att det analysarbete som inleddes rörandeeffektivitetsfrågorna i biståndet nu har slutförts. Regeringen menar att dengenomförda utredningen visar att det är möjligt att mot bakgrund av målen ochutifrån utvärdering på program-, sektors- och projektnivå besvara frågan om detinom biståndet görs rätt saker och om insatta resurser utnyttjas effektivt. Motbakgrund av svårigheterna är det viktigt att ägna stor uppmärksamhet åtmetodfrågorna.Inom alla biståndsmyndigheterna genomförs en stor mängd utvärderingar. Det ärnaturligt att biståndet tillhör de verksamheter där utvärdering i olika formerhar en framskjuten plats. På SIDA finns en särskild utvärderingsenhet sominitierar och utför utvärderingar. I de andra biståndsmyndigheterna pågår enuppbyggnad. Att med ett aktivt eget analysarbete skapa underlag förbiståndspolitiken är enligt propositionen en viktig uppgift också förregeringskansliet.Utredningen ger också förslag rörande en något mer fristående utvärderings-och analysfunktion inom den samlade biståndsorganisationen. Regeringen finneratt detta också ligger i linje med biståndsorganisationsutredningens förslag(SOU 1990:17) och det tillstyrkande till detta förslag som erhållits iremissvaret från den parlamentariska utredningen om det multilateralabiståndet. För att ta ställning till förslaget anser regeringen det värdefulltatt genom ett särskilt remissförfarande inhämta synpunkter i en bredare krets,där utredningens olika förslag kan ytterligare belysas.Sveriges utvecklingssamarbete med LatinamerikaUnder har ett arbete pågått inom i syfte attnärmare analysera förutsättningar och former för biståndet till på1990-talet. Analysarbetet har tagit sin utgångspunkt i de latinamerikanskaländernas ekonomiska och politiska läge och i ansträngningarna för ekonomiskanpassning och återhämtning. En viktig frågeställning har varit hur de gångnaårens demokratiska landvinningar bäst kan befästas, givet realistiskaförutsättningar och möjligheter. Regeringen anser att , genom insatserför att främja demokrati och social utveckling i , även kan bidratill att skapa förutsättningar för en stabil ekonomisk utveckling som kan vändaden ekonomiska krisen mot tillväxt, framtidstro och mänsklig utveckling.Propositionen redovisar mer i detalj utvecklingen i och redovisarde principiella slutsatser som dragits.Regeringen anser sammanfattningsvis att stora insatser måste till för att fåtill stånd en bärkraftig ekonomisk utveckling, som möjliggör en real tillväxt iLatinamerika . De latinamerikanska länderna måste öka deninhemska resursmobiliseringen och utnyttja sina resurser effektivare. Särskiltviktigt är därvid att skapa förtroende för den förda ekonomiska politiken hosde egna medborgarna. Därtill krävs att det internationella resursflödet tillLatinamerika ökas genom en kombination av skuldlättnad, investeringar, ökadhandel och ökat biståndsflöde. Biståndet bör utgöra ett komplement till dekraftfulla ekonomiska åtgärder som krävs av de latinamerikanska länderna.Biståndsmedel bör användas strategiskt till insatser som skapar tilltro tillLatinamerikas framtid i den internationella ekonomin. Med ett ömsesidigt ansvarhos länderna själva och internationella aktörer kan biståndet komma in som enfaktor med katalysatoreffekt.I propositionen konstateras att det svenska biståndet till harökat snabbt . SIDA, BITS och SAREC har till regeringen redovisatsina erfarenheter av utvecklingssamarbete med Latinamerika.De svenska erfarenheterna och kontakterna har varit värdefulla närbiståndsformerna anpassats till de politiska skeendena i t.ex.Centralamerika och . En förskjutning av biståndet genom SIDA har ägt rumfrån humanitärt bistånd till utvecklingsinsatser i sociala sektorer.Sverige har, genom enskilda organisationer och FN-systemet, lämnat omfattandestöd till flyktingar, hemlösa och andra offer för krig och förföljelse iCentralamerika. har stödet sammanlagt uppgått till ca500 milj.kr. Genom det humanitära biståndet har breda kontaktytor byggts uppmed folkliga organisationer och krafter som verkar för fred, försoning ochdemokrati. Det är nu naturligt att det mångåriga stödet till de demokratiskakrafterna övergått till bilaterala överenskommelser. Det bilaterala biståndetlämnas som ett stöd till återupprättandet av demokratin där insatser till enbörjan framför allt görs inom sociala sektorer genom SIDA. BITS och SAREC harinlett samarbete med . På något kommer samarbetet med Chileatt inriktas på kunskapsöverföring och tekniskt samarbete.Sveriges stöd till forskning i och forskningssamarbete med harfrämst gått till landsbygdsutveckling, miljö och samhällsvetenskap.Det tekniska samarbetet med har utvecklats i takt med attkunskaperna om den svenska resursbasen ökar i samarbetsländerna. Insatser inomenergi- och industrisektorn är särskilt framträdande. harsamarbetet breddats till insatser inom miljövård, förvaltningsstöd och socialautvecklingsområden, t.ex. arbetsmiljö och arbetsmarknad.Sveriges framtida biståndssamarbete med syftar till att utgöraett stöd och komplement till inhemska ansträngningar där inriktningen vägledsav vissa övergripande prioriteringar.SIDA, BITS och SAREC har alla viktiga uppgifter i det bilateralautvecklingssamarbetet med Latinamerika.Huvudmålen för utvecklingssamarbete med på 1990-taletär att främja en långsiktig utveckling som förmår höja de fattigas levnadsnivåoch förstärka demokratin. bistånd skall genom insatser för att främjademokrati och social utveckling bidra till att skapa förutsättningar även fören stabil ekonomisk utveckling. Biståndet riktas främst till länder som i sinutvecklingspolitik söker förena en sund ekonomisk politik mot stabilitet,återhämtning och tillväxt med socialt ansvar och fördjupning av demokratin. Ibiståndet skall ökad tonvikt läggas vid insatser som värnar om naturresurseroch miljö.Biståndet bör präglas av såväl organisatorisk mångfald som olika former avsamarbete, vilket i sin tur innebär ett behov av ökad samordning mellan berördamyndigheter och andra aktörer i biståndet.Flyktingar och migrationDe stora befokningsrörelserna i världen orsakas i stor utsträckning av krigoch ekonomiskt nödtvång. Folk flyr för att rädda livet, eller bryter upp när deinte ser någon framtid. Krig som slagit sönder levnadsbetingelserna,auktoritära regimers systematiska förtryck av de mänskliga rättigheterna, djupmisär eller felslagna skördar kan tvinga fram sådana uppbrott. Svårigheter attförsörja en snabbt växande befolkning skapar nya potentiellamigrationssituationer.Det måste finnas en mekanism och beredskap att dels kunna erbjuda skydd åtdem som har skyddsbehov, dels hantera flyttningar över gränserna och mereffektivt hjälpa flyktingar och fattiga länder som drabbas av storaflyktingbördor. Det är vidare viktigt att så långt det är möjligt, iinternationell samverkan, kunna förebygga kriser som leder till flykt ochmassmigration.Regeringen redovisar den utredning som gjorts om svensk flykting- ochimmigrationspolitik. Ett huvudsyfte med utredningen är att tydliggöra denglobala situationen beträffande flyktingar och migration och bedömakonsekvenserna för del. Ett annat huvudsyfte är att mot bakgrund avden internationella utvecklingen, biståndspolitiken och den svenskaflyktingpolitiken definiera och analysera frågor som bör drivainternationellt. Det rör också frågor relaterade till det svenska biståndetinom migrations- och flyktingområdet.Det nordiska FN-projektetSommaren 1988 inleddes det nordiska projektet i utvecklingssamarbetet.Projektet som genomförs av ett fristående sekretariat i ochfinansieras av regeringarna i , , och kommer attavslutas sommaren 1991.Projektet har som huvuduppgift att genom studier, seminarier och konferenserbelysa FNs arbete på utvecklingsområdet och lämna idéer och förslag tillnordiskt agerande inom de olika FN-organisationerna.År 1991 kommer det nordiska att presentera slutsatser och läggafram konkreta förslag till åtgärder för att effektivisera FNs roll på detekonomiska och sociala området.Utredning om det multilaterala biståndetDen av beslutade och av regeringen tillsatta utredningenom det multilaterala biståndet studerar sådana internationella organisationeroch program som får bidrag från det svenska biståndet. En samlad bedömning avhur hela det multilaterala biståndet uppfyller de svenska biståndspolitiskamålen skall göras. Särskild uppmärksamhet ägnas åt de organisationer somerhåller stora svenska bidrag. Olika metoder att främja de svenskabiståndsmålen på det multilateriala området kommer att analyseras liksom ävendet nordiska samarbetets roll. Det multilaterala systemet producerar en stormängd utredningar, inte minst i samordnings- och effektivitetsfrågor.Möjligheterna att bättre utnyttja detta kunskapsmaterial kommer att prövas.Utredningen, som arbetar i nära kontakt med det nordiska , skallvara avslutad i början av år 1991.Utredning om kreditinstrumentets roll i biståndetI samband med behandlingen av förra årets budgetproposition gav riksdagenregeringen i upprag att "göra en översyn av u-krediterna och andrakreditinstrument från biståndspolitisk synpunkt". Regeringen har med anledningav detta på regeringens uppdrag tillkallat en särskild utredare (1990:02)vars uppgift är att granska kreditinstrumentets roll och potential i detsvenska biståndet.Utredaren skall redovisa och analysera svenska och internationellaerfarenheter av olika kreditinstrument i biståndet bl.a. mot bakgrund av deinternationella regelsystemen på området. Analysen skall beakta olika systemseffekter på resursmobilisering, land- och sektorsinriktning, upphandling ochpriser, garantifrågor, skadefall m.m.Till utredaren skall knytas en referensgrupp med parlamentarisk medverkan.Utredaren skall presentera sina överväganden och förslag senast den 30 juni1991.Utredning om det svenska fraktbidragssystemetFraktbidrag beviljas från biståndsanslaget för hjälpsändningar i samband medhumanitära insatser och katastrofer. Bidraget administreras av SIDA och utgårtill enskilda organisationer.Regeringen har under innevarande budgetår initierat en översyn av det svenskafraktbidragssystemet.UtskottetUtskottets överväganden jämte motionssammanfattningar återfinns under dennarubrik under tio delrubriker:Övergripande principer och riktlinjerMiljöDemokrati och mänskliga rättigheterBistånd för ekonomisk återhämtning, skuldfrågorLandsbygdsutveckling, urbanisering och bostäderBefolkning och sociala frågorUtredningarOrganisations- och arbetsformer i bilateralt utvecklingssamarbetenäringslivsbistånd, m.m.Effektivitet i biståndetNya samarbetsländer, länderprogram och landvalÅterflöde, bundet biståndAvbrytande av biståndÖvergripande principer och riktlinjerSammanfattning av motionernaMiljöpartiet utvecklar i partimotion U239 sin allmänna och principiella synpå biståndspolitiken. I motionen sägs bl.a. att biståndsmålet ekonomisk ochpolitisk självständighet bör utvidgas, fördjupas och omformas till ett mål fören utveckling grundad på självtillit. Miljömålet måste få en central roll.Solidariteten med de fattiga länderna bör bygga på alla människors möjlighetatt tillgodose sina grundläggande behov, människors tillit till egen förmåga,möjlighet att styra utvecklingen på ett demokratiskt sätt och utifrån egnabehov och värderingar, utjämningen av obalanser i människors tillgång tilljordens resurser samt en hållbar utveckling.Övriga partiers inställning vad gäller principiella biståndspolitiska frågoråterges under de delrubriker som ovan angetts.Utskottets övervägandenRiksdagen har fastslagit det svenska biståndets övergripandemål: att höja de fattiga folkens levnadsnivå. Inom ramen för detta mål skallbiståndet bidra till resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomiskoch politisk självständighet, en demokratisk samhällsutveckling samt framsynthushållning med naturresurser och omsorg om miljön i mottagarländerna. Såsomangavs i föregående biståndsbetänkande (1989/90:UU15) utgör dessa mål en enhet.De förstärker och kompletterar varandra och har ingen inbördes rangordning.Det i motion U239 (mp) föreslagna målet om självtillit kan sägas ingå blandde befintliga biståndspolitiska målen och i första hand "ekonomisk och politisksjälvständighet". I detta ligger bl.a. att stödja en självbärande utveckling imottagarländerna grundad på mottagarländernas egna förutsättningar ochprioriteringar. Någon omformulering av biståndsmålen är enligt utskottet intenödvändig.Härmed avstyrks yrkande 1 i motion U239 (mp). Yrkandena 11, 15 och 31 i sammamotion får anses besvarade.I yrkande 14 i motion U239 (mp) förordas en helhetssyn på det svenskabiståndet. Utskottet ser det som närmast en självklarhet att bör serelationerna med de fattiga länderna i ett helhetsperspektiv där biståndetutgör en del. I synnerhet i de fattigaste länderna utgör biståndet ofta enbetydande del av resursflödena, medan i andra handeln spelar en relativt settviktigare roll. För båda grupperna av länder är målet att öka sitt deltagande ioch utbyte av den internationella arbetsfördelningen och frihandeln. uppfattning uppfyller de svenska relationerna till välkravet på allsidighet och helhetssyn och några ytterligare uttalanden i dennafråga bedöms inte nu vara påkallade.Härmed får yrkande 14 i motion U239 (mp) anses besvarat.MiljöI det följande behandlas motioner angående miljöaspekter i det svenskabiståndet. Partiernas yrkande vad gäller medelsramar behandlas under resp.anslagsposter (C 1. Miljöinsatser och C 2. Särskilda miljöinsatser). Det böranges att utrikesutskottet i ett särskilt betänkande kommer attbehandla internationella miljöfrågor med anledning av väckta motioner påområdet samt den av regeringen avlämnade miljöpropositionen.Sammanfattning av motionernaFolkpartiet liberalerna, , och miljöpartietbetonar samtliga de starka sambanden mellan miljövård och utveckling och viktenav att detta återspeglas i biståndspolitiken. Partierna anser vidare attmiljöaspekterna bör integreras i utvecklingsarbetet samt att det därutövererfordras också direkta miljöinsatser. Samtliga ovannämnda partier lägger ocksåförslag om vissa resursförstärkningar vilka i betänkandet behandlas under resp.anslag.I folkpartimotionen U246 framförs bl.a. att varje biståndsinsats som kanpåverka miljön bör kombineras med miljökonsekvensanalyser. Miljöinsatser bör fåstort utrymme bl.a. i det landprogrammerade biståndet. Det finns vidare ettstarkt behov av ett särskilt miljöanslag. Partiet föreslår förutom vissaresursförstärkningar också att en särskild anslagspost för miljöinsatser ställstill BITS förfogande.I partimotion U231 betonas miljöfrågornas globala karaktär ochvikten av att se miljöfrågorna i ett helhetsperspektiv. Ett exempel på detta ärpartiets yrkande 8 om att i bör driva kravet på miljökonsekvenserav olika alternativ, i synnerhet vad gäller effekterna för . Ibiståndet bör insatser som långsiktigt leder till ett miljövänligt samhälleprioriteras. SIDA bör göra miljökonsekvensanalyser av de olikabiståndsprojekten. skall vara pådrivande när det gäller att lyfta framu-ländernas miljöproblem inför FNs konferens om miljö och utveckling 1992.Vänsterpartiet framför i motion U244 yrkande 15 att inte bör delta iden nya av ledda miljöfonden.Miljöpartiet framför i motion U239 att alla biståndsprojekt skall varaförenliga med ekologisk balans och att resurser måste återanvändas i ettkretslopp.