bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — Beslutet grundar sig påTorontokonferensens rekommendationer som utfärdades sommaren1988.För att skall klara dessa långtgående minskningarfordras en genomarbetad klimatstrategi som främst riktas motenergi- och trafiksektorn.Koldioxiden är den mest betydelsefulla växthusgasen, ochåtgärder för att minska koldioxidutsläppen måste därförprioriteras. Växthusgaserna CFC -- som svarar för avväxthuseffekten -- är på väg att avvecklas i enlighet medinternationella överenskommelser. Därutöver förekommerväxthusgaserna metan, ozon och dikväveoxider. De bidrar med ca20 % till växthuseffekten.Det är viktigt att finna kostnadseffektiva metoder för attminska klimatpåverkan. Det är ingen tillfällighet att detinternationella klimatvårdsarbetet i stor utsträckning knutitstill minskningar av koldioxidutsläppen. Minskningar avkoldioxidutsläppen är förhållandevis kostnadseffektiva.Utskottet föreslår att med anledning av motionernaJo105 yrkandena 4, 5 och 6, Jo722 yrkandena 1 och 2 och Jo733yrkande 1 dels fastställer som nationellt delmål att de svenskakoldioxidutsläppen inte får överstiga nivå och att deskall minska , dels begär enskyndsam redovisning av hur uppfyller internationellaavtal och rekommendationer på klimatvårdsområdet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande atmosfären och klimatetatt avslår regeringens förslag om allmännariktlinjer i avsnittet Atmosfären och klimatet och med anledningav motionerna 1990/91:Jo105 yrkandena 4--6, 1990/91:Jo722yrkandena 1 och 2 och 1990/91:Jo733 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt avslårmotionerna 1990/91:Jo112 yrkandena 1--4, 1990/91:Jo113 yrkandena2 och 4, 1990/91:Jo123 yrkande 2 och 1990/91:Jo737 yrkandena 1,2 och 4,7. Atmosfären och klimatet (mom. 2)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 79börjar med "Den i" och på s. 80 slutar med "följande avsnitt"bort ha följande lydelse:Det övergripande miljömålet är att temperaturstegringenbegränsas till en takt som människan och naturen kan anpassa sigtill. Det innebär enligt nuvarande bedömning atttemperaturförändringen får vara högst 0,per decennium, dvs.högst per århundrade. En sådan begränsning avtemperaturökningen kräver mycket långtgående åtgärder när detgäller att minska utsläppen av både koldioxid och andraväxthusgaser.För det första måste alla industriländer inse att en fortsattökad användning av fossila bränslen måste upphöra. Världensenergiförsörjning är till baserad på fossila bränslen,från biobränslen, från kärnkraft och frånvattenkraft. Koldioxidutsläppen i varje utvecklat industrilandmåste plana ut . Detta kan till stor del uppnåsgenom effektivare energianvändning.För det andra måste avvecklingen av CFC, s.k. freoner,genomföras i enlighet med de överenskommelser som träffades iLondon i juni 1990.För det tredje måste skogsskövlingen upphöra och nyplanteringav skog ta fart. Det är dessutom en viktig åtgärd för att bevarabiologisk mångfald. För att lösa problemet med regnskogarnabehöver utvecklingsländer med sådana naturresurser ekonomisktstöd.Det finns de som tror, att en acceptabel utveckling avväxthuseffekten förutsätter ökad användning av kärnkraft. Så ärinte fallet. Energihushållning ger en minskning avkoldioxidutsläppen som är sju gånger större än motsvarandeinvestering i ny kärnkraft. Det visar en gjord utredningfrån . Kärnkraften förorsakar dessutom utsläpp avväxthusgaser vid brytning, anrikning av bränslet och vidförvaring av det utbrända bränslet. Till detta kommer allaövriga miljö- och säkerhetsproblem som kärnkraften medför.I miljöbeslutet uttalade att "regeringen börklarlägga energianvändningens effekter på koldioxidhalten iatmosfären och utarbeta ett program för att minska utsläppentill vad naturen tål. Som ett nationellt delmål bör anges attkoldioxidutsläppen icke bör ökas utöver den nivå de har . "I den överenskommelse om energipolitiken som träffats mellancentern, liberalerna och socialdemokraternaredovisas en strategi för att minska klimatpåverkan. I dennaunderstryks behovet av insatser för hushållning med energi ochen satsning på miljöanpassad energiproduktion, samt åtgärder föratt minska trafikens klimatpåverkan. Ett gemensamt EG/EFTA-målbör utarbetas, för att därefter vidgas till övriga ochOECD. Målet bör vara att de samlade utsläppen inte bör öka tillår 2000 och att de därefter skall minska. De ekonomiskastyrmedlen bör samordnas mellan länderna och stöd ges till bl.a.Östeuropa för att få ner utsläppen. Den inhemska strategin äratt satsa på energihushållning och förnybara energikällor, gynnakraftvärme framför kondenskraft och vidta åtgärder inom trafiken(t.ex. etanoldrift, effektivare motorer, mer kollektivtrafik ochlägre hastigheter), inom avfallshanteringen och jordbruket.De uppgifter som låg till grund för energiöverenskommelsensinriktning att begränsa utsläppen utgick ifrån attkoldioxidutsläppen hade ökat. Av propositionen framgår attenligt SCBs bedömningar har koldioxidutsläppen minskat sedan1986, med undantag för en viss ökning 1988.För att begränsa växthuseffekten måste utsläppen avväxthusgaser minska med , enligt expertgruppen IPCC,Intergovernmental Panel on Climate Change. För att klara dettakrävs ett målmedvetet arbete både nationellt ochinternationellt.Förhandlingar om en klimatkonvention inleddes i februari 1991och kommer förhoppningsvis att leda fram till en bindandeöverenskommelse 1992. Det är viktigt att verkligendriver på detta arbete och inte drar på sig kritik för att varabromsare, vilket skedde vid klimatmötet i anser att kraftfullt måste agera för att fåtill stånd ett gemensamt program för EFTA och EG, i enlighet medenergiuppgörelsen. En huvuduppgift måste vara att verka för attprissättningen på energi avspeglar de verkliga kostnaderna,inkl. miljöpåverkan.Det uppdrag som regeringen fick , att utarbeta ettprogram för att minska utsläppen till vad naturen tål, återståratt utföra. Utskottet anser att regeringen bör återkommatill med ett sådant program.För att åstadkomma en minskning av växthuseffekten globaltbehövs ekonomiska resursöverföringar både för att stödjautvecklingsländerna och för att finansiera de mestkostnadseffektiva åtgärderna i industriländerna. En fond fördetta ändamål kan byggas upp med hjälp av koldioxidavgifter påfossila bränslen eller genom att varje land satsar någontiondels procent av bruttonationalprodukten.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionJo113 yrkandena 2 och 4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande atmosfären och klimatetatt avslår regeringens förslag om allmännariktlinjer i avsnittet Atmosfären och klimatet och med anledningav motion 1990/91:Jo113 yrkandena 2 och 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt avslårmotionerna 1990/91:Jo105 yrkandena 4--6, 1990/91:Jo112 yrkandena1--4, 1990/91:Jo123 yrkande 2, 1990/91:Jo722 yrkandena 1 och 2,1990/91:Jo733 yrkande 1 och 1990/91:Jo737 yrkandena 1, 2 och 4,8. Atmosfären och klimatet (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 79börjar med "Den i" och på s. 80 slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse:Sveriges bidrag till koldioxidutsläppen är (räknat som kol) av de totala utsläppen på ca 7 miljarderton/år. Om minskar sina utsläpp av koldioxid har detmarginell effekt på förändringen av atmosfärensgassammansättning. Men det är av avgörande betydelse om Sverigekan visa att koldioxidutsläppen kraftigt kan minskas medbibehållen eller t.o.m. ökad standard.Kunskaperna om den s.k. växthuseffekten är fortfarande oerhörtbegränsade. Det behövs omfattande satsningar på forskning, bådenationellt och internationellt.Sanningen är att vi har en stor sektor som ökar sinakoldioxidutsläpp och bidrar med en allt större andel avutsläppen, nämligen trafiksystemet. Vi måste systematiskt minskaanvändningen av fossila bränslen inom industri, energiproduktionoch i trafiksystemet.Trafikens andel av koldioxidutsläppen har ökat från år1980 till . Denna ökning fortsätter. Detta är enutveckling som måste brytas. Detta kan göras genom utbyggdkollektivtrafik, ökad användning av spårtrafik, ökad användningav biobränslen, t.ex. etanol, byggande och planering som minskartransportberoendet, satsning på sjöfarten, utveckling av deelektroniska kommunikationsmedlen, etc. Man måste även dels seöver samhällets ökade transportbehov, dels måste ökningentillgodoses av miljövänliga kommunikationssätt.Regeringen bör få i uppdrag att skyndsamt ta fram enhandlings- och tidsplan med målet att få till stånd enkontinuerlig minskning av koldioxidutsläppen från trafiken. Detlångsiktiga målet är att nettoutsläppen totalt av koldioxidskall minska med 60--jämfört med dagens nivå.Andra sektorer där vi förbrukar fossila bränslen i storomfattning är energiproduktion och industriella processer. Äveninom energi- och industrisektorerna bör en handlings- ochtidsplan tas fram som skall visa hur användningen av fossilabränslen successivt skall minska till en acceptabel nivå.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionJo737 yrkandena 1 och 4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande atmosfären och klimatetatt avslår regeringens förslag om allmännariktlinjer i avsnittet Atmosfären och klimatet och med anledningav motion 1990/91:Jo737 yrkandena 1 och 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt avslårmotionerna 1990/91:Jo105 yrkandena 4--6, 1990/91:Jo112 yrkandena1--4, 1990/91:Jo113 yrkandena 2 och 4, 1990/91:Jo123 yrkande 2,1990/91:Jo722 yrkandena 1 och 2, 1990/91:Jo733 yrkande 1 och1990/91:Jo737 yrkande 2,9. Atmosfären och klimatet (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 79börjar med "Den i" och på s. 80 slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse:Som anförs i motion Jo112 är växthuseffekten beroende av denekonomiska politik som förs. Vi vet av erfarenhet att ständigtökad ekonomisk tillväxt leder till miljöförstöring. Oavsettvilken ekonomisk tillväxt som regeringen arbetar för kommer denatt leda till ökade koldioxidutsläpp. Växthuseffekten kommer attförsvåras. Den materiella förbrukningen måste minska om manskall komma till rätta med dessa problem.Enligt utskottets mening måste ett koldioxidtak införassamtidigt som det måste fastställas en tidtabell för hur taketsuccessivt skall sänkas så att vi som stora utsläppare kan tavårt globala ansvar. En minskning av användningen av fossilabränslen är nödvändig för att vi under 25 årskall kunna reducera de svenska koldioxidutsläppen med 85 %.Reduktionstakten stämmer väl överens med de rekommendationer somWorld-watch Institute har fastlagt.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionJo112 yrkandena 1--4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande atmosfären och klimatetatt avslår regeringens förslag om allmännariktlinjer i avsnittet Atmosfären och klimatet och med anledningav motion 1990/91:Jo112 yrkandena 1--4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt avslårmotionerna 1990/91:Jo105 yrkandena 4--6, 1990/91:Jo113 yrkandena2 och 4, 1990/91:Jo123 yrkande 2, 1990/91:Jo722 yrkandena 1 och2, 1990/91:Jo733 yrkande 1 och 1990/91:Jo737 yrkandena 1, 2 och4,10. Gränsöverskridande luftföroreningar m.m. (mom.3)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 81börjar med "Utskottet delar " och på s. 82 slutar med "dennadel" bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion Jo110 anser utskottet attdet kan bli svårt att uppnå målet om en reducering avkväveoxidutsläppen till luft . Utskottetansluter sig till yrkande 2 i motionen att regeringen förriksdagen redovisar erforderliga åtgärder för och konsekvenserav en 50-procentig kvävereduktion . Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande gränsöverskridande luftföroreningar m.m.att godkänner de allmänna riktlinjer som angetts ipropositionen i avsnittet Gränsöverskridande luftföroreningaroch med anledning av motion 1990/91:Jo110 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samtavslår motionerna 1990/91:Jo113 yrkandena 5--7 och 1990/91:Jo116yrkande 8,11. Gränsöverskridande luftföroreningar m.m. (mom.3)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 81börjar med "Utskottet delar" och på s. 82 slutar med "denna del"bort ha följande lydelse:Luftföroreningarna orsakar stora skador på hälsa och miljö.Människor, djur och växter blir sjuka eller dör. Byggnader ochkulturminnen vittrar sönder, bilar och metaller förstörs avrost.Försurningen av mark och vatten leder till att sjöar utarmaspå liv och näringen i marken försvinner. Metaller sätts i omloppoch förgiftar grundvatten och jordar. Försurningen riskerar somen följd av industrialisering och trafikökning att spridas tilltredje världen.För att komma ned till de kritiska belastningsgränser som ävenkänslig natur kan klara, krävs att svavelutsläppen minskas med80 %, kväveoxidutsläppen och flyktiga organiskaföreningar jämfört med nivå.När det gäller svaveldioxidmålet har en kraftig minskningskett av utsläppen, och utskottet stödjer de åtgärder somregeringen föreslår på detta område.Kväveoxidmålet som lades fast och som innebär 30 %minskning åren 1980--1995 kommer inte att uppnås. Riksdagenbeställde i förra miljöbeslutet, att förutsättningarna för atthalvera kväveoxidutsläppen skulle utredas. Regeringen anseremellertid att det inte är möjligt och ställer inte heller uppnågot nytt mål utan flyttar fram tidpunkten då målet skall varauppnått . Regeringen bör återkomma med ettprogram för hur kväveoxidutsläppen kan minskas . Enstrategi måste sedan fastställas, där åtgärder mot utsläppenfrån flyg, last- och personbilar, arbetsredskap och sjöfartskall vara centrala områden.Regeringen föreslår minskning av ammoniakutsläppen tillår 1995 respektive för organiska lättflyktiga gaser till år2000. Regeringens förslag begränsas till att omfatta åtgärderinom jordbruket. Utskottet anser att regeringen bör återkommamed förslag till åtgärder också på andra samhällsområden.Sverige måste naturligtvis också driva på det internationellaarbetet mot luftföroreningar genom förstärkning av deinternationella överenskommelserna: konventionen om långvägagränsöverskridande luftföroreningar samt svavel- ochkväveprotokollen.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo113 yrkandena5--7 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande gränsöverskridande luftföroreningar m.m.att godkänner de allmänna riktlinjer som angetts ipropositionen i avsnittet Gränsöverskridande luftföroreningarsåvitt avser svaveldioxid och med anledning av motion1990/91:Jo113 yrkandena 5--7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört samt avslår motionerna 1990/91:Jo110yrkande 2 och 1990/91:Jo116 yrkande 8,12. Gränsöverskridande luftföroreningar m.m. (mom.3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 81börjar med "Utskottet delar" och på s. 83 slutar med "angivendel" bort ha följande lydelse:Utskottet har tidigare (res. 5) förordat att en nationellmiljöplan upprättas. Till grund för denna miljöplan bör läggasde målsättningar som föreslås i motion Jo116 yrkande 8 enligtföljande uppställning.00> Svaveldioxid 51>Utsläppen skall minska med75 % (1988-2000)00> Kväveoxid 51>Utsläppen skall minska med50 % (1988-2000) och (1988-2005)00> Kolväten 51>Utsläppen skall minska med75 % (1988-2000)00> Koldioxid 51>Utsläppen skall ha börjatminska i förhållande till dagensnivå och ha minskat med85 % år 201500> Klorerade organiska ämnen 51>Utsläppen frånmassaindustrin skall ha upphört199500> Stabila organiska ämnen 51>Utsläppen till hav ochvatten skall ha minskat med 70 %till 199500> Klorerade lösningsmedel 51>Användningen skall haupphört till år 199500> Kvicksilver och kadmium 51>Punktutsläpp till luft ochhav samt användning i produkteroch varor skall ha upphört år200000> Blyhaltig bensin 51>Användningen skall ha upphörtsenast 199500> Bekämpningsmedel i 51>Skall ha minskat med 80 %03>jordbruket 51>till 1995, även räknat påbehandlad areal00> Kväveläckage från 51>Skall ha minskat med 50 %03>jordbruket 51>från dagens nivå till 1995och till 199800> Handelsgödselkväve 51>Användningen skall ha minskatmed till 1992 och med 50 %till 199500> Ammoniak 51>Utsläppen från jordbruketskall ha minskat till1995 och till år 2000dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande gränsöverskridande luftföroreningar m.m.att avslår regeringens förslag om allmännariktlinjer i avsnittet Gränsöverskridande luftföroreningar ochmed anledning av motion 1990/91:Jo116 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört samt avslårmotionerna 1990/91:Jo110 yrkande 2 och 1990/91:Jo113yrkandena 5--7,13. Fortsatt användning av ekonomiska styrmedel m.m. (mom. 6), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 86börjar med "I likhet" och på s. 87 slutar med "sida"bort ha följande lydelse:Utskottet delar synpunkterna i motion Jo105 på utformning ochanvändning av ekonomiska styrmedel. Grundprincipen är attförorenaren skall betala (Polluter--Pays--Principle). Deekonomiska styrmedlen kan delas in i fyra huvudgrupper:miljöavgifter, miljöskatter, överlåtbara utsläppsrätter ochekonomiska stimulanser. Dessa styrmedel skall komplettera deadministrativa regleringarna på miljöområdet. De bör utformas påsådant sätt att miljöförbättringarna uppnås med lägsta möjligatotalkostnad. De finansiella styrinstrumenten skall inteanvändas i statsfinansiellt syfte utan öronmärkas för olikamiljöförbättrande ändamål. Med undantag av skatter på koldioxidanser utskottet, i likhet med motionärerna, att endast avgifterbör accepteras. Det är särskilt viktigt att åtgärderna på dettaområde harmoniseras med EGs bestämmelser och utformas så att deinte försvårar ett framtida inträde i EG. Vad utskottet anförtbör med anledning av motion Jo105 yrkandena 16 och 17som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande fortsatt användning av ekonomiska styrmedelm.m.att med anledning av motion 1990/91:Jo105 yrkandena16 och 17 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört samt avslår motionerna 1990/91:Jo110 yrkande 3,1990/91:Jo112 yrkande 5, 1990/91:Jo113 yrkande 23 i denna del,1990/91:Jo116 yrkandena 11 och 12, 1990/91:Jo728 yrkandena 1 och4, 1990/91:Jo733 yrkande 6 och 1990/91:Jo739 yrkande 6,14. Fortsatt användning av ekonomiska styrmedel m.m. (mom. 6)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 86börjar med "I likhet" och på s. 87 slutar med "sida"bort ha följande lydelse:Som anförs i motion Jo110 bör uttala sig för envidareutveckling av systemet med ekonomiska styrmedel. Medsådana styrmedel avses främst utsläppsavgifter, panter ochöverlåtbara utsläppsrätter. Jämfört med direkta regleringar it.ex. koncessionsvillkoren kan ekonomiska styrmedel ge störrekostnadseffektivitet, särskilt när det gäller mer diffusautsläpp från många små utsläppskällor. Ekonomiska styrmedel görbl.a. att priset på en vara kommer att avspegla hela denresursuppoffring och samhällsekonomiska kostnad som produktion,distribution och kommande avfallsbehandling av varan medför. Destimulerar därför utveckling och användning av miljöanpassadetekniker, produkter och metoder. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna Jo110 yrkande 3 och Jo739 yrkande som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande fortsatt användning av ekonomiska styrmedelm.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Jo110yrkande 3 och 1990/91:Jo739 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt avslårmotionerna 1990/91:Jo105 yrkandena 16 och 17, 1990/91:Jo112yrkande 5, 1990/91:Jo113 yrkande 23 i denna del, 1990/91:Jo116yrkandena 11 och 12, 1990/91:Jo728 yrkandena 1 och 4 och1990/91:Jo733 yrkande 6,15. Fortsatt användning av ekonomiska styrmedel m.m. (mom. 6)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 86börjar med "I likhet" och på s. 87 slutar med "sida"bort ha följande lydelse:Utskottet delar synpunkterna i motion Jo113 om utformning ochanvändning av ekonomiska styrmedel. Dessa styrmedel skallutformas så att produkter och verksamheter bär sina kostnaderfullt ut. De skall stimulera till minskat avfall, ökadåteranvändning och till att ämnen, produkter och varor i störstamöjliga utsträckning ingår i ett slutet kretslopp. Äveninternationella miljöavgifter bör införas, bl.a. på fossilabränslen och på flygtrafiken. Vad utskottet anfört bör riksdagenmed anledning av motion Jo113 yrkande 23 delvis som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande fortsatt användning av ekonomiska styrmedelm.m.att med anledning av motion 1990/91:Jo113 yrkande 23i denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt avslår motionerna 1990/91:Jo105 yrkandena16 och 17, 1990/91:Jo110 yrkande 3, 1990/91:Jo112 yrkande 5,1990/91:Jo116 yrkandena 11 och 12, 1990/91:Jo728 yrkandena 1 och4, 1990/91:Jo733 yrkande 6 och 1990/91:Jo739 yrkande 6,16. Fortsatt användning av ekonomiska styrmedel m.m. (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 86börjar med "I likhet" och på s. 87 slutar med "sida"bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning att miljöarbetet böreffektiviseras med gröna skatter och avgifter, bl.a. i form avkoldioxidskatt på elproduktion. bör uttala attekonomiska styrmedel i fortsättningen skall vara en viktig delav miljöpolitiken och att sådana styrmedel inte står imotsatsställning till administrativa regleringar utan utgörkomplement till dessa. Som anförs i motion Jo728 bör avgifternaanvändas till att bygga upp en miljöfond som används förmiljöförbättrande åtgärder.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionernaJo112 yrkande 5, Jo116 yrkandena 11 och 12 och Jo728 yrkandena 1och 4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande fortsatt användning av ekonomiska styrmedelm.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Jo112yrkande 5, 1990/91:Jo116 yrkandena 11 och 12 och 1990/91:Jo728yrkandena 1 och 4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt avslår motionerna 1990/91:Jo105 yrkandena16 och 17, 1990/91:Jo110 yrkande 3, 1990/91:Jo113 yrkande 23 idenna del, 1990/91:Jo733 yrkande 6 och 1990/91:Jo739 yrkande 6,17. Svavelskatten (mom. 7), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 87börjar med "I anslutning" och slutar med "Jo67" bort ha följandelydelse:Det är ytterst oroande att regeringen mer och mer talar ommiljöskatter i stället för avgifter.Socialdemokraterna tycks ta miljöproblemen till intäkt för attkunna genomdriva nya skattehöjningar, vilket är oacceptabelt.Utskottet kan endast acceptera en omläggning av skattestruktureninom ramen för ett oförändrat uttag då skadebilden är diffuseller långsiktig. Utskottet accepterar mot denna bakgrundmiljöskatt på ett enda område och det gäller utsläppen avkoldioxid. I övrigt skall andra ekonomiska styrmedel --företrädesvis miljöavgifter -- användas.I likhet med vad som anförs i motionerna Jo105 och Jo67 anserutskottet att intäkterna av svavelskatten skall användas förmiljöförbättrande åtgärder. Svavelskatten bör därför i förstahand omkonstrueras till en avgift. Om detta ej är möjligt börintäkterna under alla förhållanden specialdestineras på det sättsom angetts.