bet · GE01SoU13 · 1991-05-16 00:00:00 — har dessa patienter upptagit platspå undersökningsenheterna.Justitieutskottet konstaterar vidare att den föreslagnaregleringen öppnar möjlighet för en samordning avrättspsykiatrisk undersökning och rättspsykiatrisk vård, enordning som enligt utskottet bör erbjuda stora fördelar. Denföreslagna ordningen gör det, anför justitieutskottet, möjligtatt i större utsträckning än nu tillgodose behovet avpsykiatrisk tvångsvård hos lagöverträdare somsjukvårdshuvudmännen får anledning att organisera verksamhetenpå ett effektivt sätt. Förslaget tillgodoser också kravet påstatligt huvudmannaskap, eftersom staten behåller huvudansvaretför undersökningsverksamheten. Enligt justitieutskottetmotverkas på detta sätt risken att den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten blir ett lågprioriterat område inomhälso- och sjukvården. finner dock skäl attinskärpa vikten av att undersökningsverksamheten tillförstillräckliga resurser. anför också att detfrån rättssäkerhetssynpunkt torde sakna betydelse omundersökningsläkaren är anställd av staten eller avsjukvårdshuvudmannen. Enligt utskottets mening saknas det,särskilt som det även framgent förordas ett statligthuvudmannaansvar, anledning att på grund av överväganden frånrättssäkerhetssynpunkt ifrågasätta regeringens förslag. (I dennadel finns till justitieutskottets yttrande tre avvikandemeningar -- m, fp, v -- fogade. )Motion 1990/91:Ju13 tar upp frågan om en rättspsykiatriskundersökning skall kunna ersättas med annan personutredning.Enligt proposition 1990/91:58 skall en rättspsykiatriskundersökning i princip krävas bara före en dom pårättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning. I andrafall skall det vara tillräckligt med en läkarundersökning. Ensådan undersökning skall göras av en specialist irättspsykiatri. En bärande tanke i regeringsförslaget är attmöjligheterna att utnyttja andra former av utredning om denmisstänktes psykiska tillstånd än rättspsykiatriskaundersökningar tas till vara så långt det är möjligt. En annantanke är att den medicinska undersökningen inte skall göras meromfattande eller bedrivas mer ingående än vad som är nödvändigtför att tillgodose domstolarnas behov. Det är också, anförs deti propositionen, från rättssäkerhetssynpunkt väsentligt att enså ingripande undersökning som det här handlar om bara genomförsnär det är helt nödvändigt.Justitieutskottet anför i sitt yttrande tillsocialutskottet att en avvägning måste göras mellan behovet avutredning och intresset att inte i onödan göra ett sådantingrepp i den misstänktes personliga integritet som enrättspsykiatrisk undersökning innebär. Mot den bakgrunden anserjustitieutskottet att det faller sig naturligt att, somregeringen föreslår, begränsa den obligatoriska användningenav rättspsykiatriska undersökningar till de fall där denifrågasatta påföljden är mest ingripande för den tilltalade.Justitieutskottet erinrar om att rättspsykiatrisk undersökningäven ofta kommer att erfordras även i vissa andrafall, bl.a. för att klarlägga om gärningen begåtts underpåverkan av en allvarlig psykisk störning. Utskottet erinrarockså om att fängelsepåföljd är utesluten i sådana fall. Iövriga fall, där det i första hand endast handlar om att bedömaden misstänktes behov av rättspsykiatrisk vård, bör det enligtjustitieutskottet vara tillräckligt med en enklareundersökning. En sådan ordning ansluter också väl, anserjustitieutskottet, till vad som gäller för intagning förpsykiatrisk tvångsvård enligt den föreslagna lagen om sådanvård. I sammanhanget erinrar justitieutskottet om attlagöverträdare som döms till rättspsykiatrisk vård utan särskildutskrivningsprövning skall skrivas ut från vården närvårdbehovet inte längre föreligger. Några sådana skärptaförutsättningar för utskrivning som gäller när domstolenförordnat om särskild utskrivningsprövning föreligger inte. Motden bakgrunden anser sig justitieutskottet kunna tillstyrkaregeringsförslaget. föreslår sålunda attsocialutskottet med bifall till propositionen i denna delavstyrker bifall till motion Ju13 (v) yrkande 2. (yttrande finns i denna del fogad en avvikandemening av v.)konstaterar i sitt yttrande tilljustitieutskottet (1990/91:SoU6y) att en rättspsykiatriskundersökning innebär ett allvarligt intrång i den misstänktespersonliga integritet. Enligt utskottet är det därför viktigtatt sådana undersökningar endast genomförs när de verkligenbehövs. Utskottet framhåller betydelsen av attdomstolar får tillräckligt underlag för de bedömningar som måstegöras. Utskottet anser sig inte ha något att erinra mot att derättspsykiatriska undersökningarna begränsas till de situationersom föreslås i propositionen. Utskottet konstaterar vidare att§ 7-intyg enligt proposition 1990/91:58 föreslås utgöratillräcklig utredning för att någon skall kunna dömas tillrättspsykiatrisk vård utan särskild utskrivningsprövning.Utskottet konstaterar också att det intyg som skall inhämtasutgör en kvalificerad form av § 7-intyg, som förutsätter enbetydligt mer omfattande undersökning av patienten än denuvarande § 7-intygen. Utskottet understryker att en§ 7-undersökning av det föreslagna slaget måste inrymma enklinisk bedömning av patienten.Socialutskottets bedömningDet rättspsykiatriska undersökningsväsendet har under lång tidkännetecknats av problem. Problemen har framför allt yttrat sigi form av mycket långa väntetider för genomförande avrättspsykiatriska undersökningar. och justitieutskott har liksomsocialutskottet men även justitieombudsmannen och andramyndigheter gång efter annan funnit anledning att påtala derådande missförhållandena inom den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten. Verksamheten har varit föremål förett antal utredningar. Dessa har gällt såväl huvudmannaansvaretför verksamheten som verksamhetens innehåll. Regeringen har nulagt fram ett länge efterlyst förslag som syftar till att nå enlösning av de hittillsvarande problemen. Förslaget innebär iviss mån en kompromiss i förhållande till tidigareutredningsförslag.I vissa motioner (m, fp) framförs uppfattningen att deträttspsykiatriska undersökningsväsendet bör bli föremål förytterligare utredning och beredning. Utskottet anser detemellertid angeläget att förutsättningarna för denrättspsykiatriska undersökningsverksamheten inkl. frågan om vemsom skall vara huvudman för verksamheten fastläggs. Det kanknappast förväntas att ytterligare utredningar skulle leda tillatt någon ytterligare väsentlig kunskap tillförs, utöver vad somnu redovisas av regeringen. Utskottet avstyrker med hänvisningtill det anförda motionerna 1990/91:So40 (m) yrkande 1 och1990/91:So41 (fp) yrkande 4.Frågan om huvudmannaansvaret för den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten är en fråga som länge har diskuterats.Utskottet har tidigare, i samband med behandlingen av motionerom huvudmannaansvaret, framhållit att regeringen ingående måstepenetrera frågan i samband med arbetet med en ny psykiatrisktvångslagstiftning. I proposition 1990/91:120 om denrättspsykiatriska undersökningsverksamheten, m.m. redovisasolika synpunkter beträffande huvudmannaansvaret (avsnitt 4 ipropositionen). Utskottet konstaterar i likhet med propositionenatt den rättspsykiatriska verksamheten har en stark anknytningtill rättsväsendet som den har en markerad medicinskkaraktär där rättssäkerheten är beroende av den medicinskakompetensen. Utskottet delar propositionens uppfattning att derättspsykiatriska undersökningarna även fortsättningsvis börutföras under statligt huvudmannaansvar. Detta ställningstagandeöverenstämmer med kraven i flertalet av de aktuella motionerna.Socialstyrelsen är chefsmyndighet för denrättspsykiatriska undersökningsverksamheten. hargenom det beslut om riktlinjer för styrelsens verksamhet somriksdagen fattade (prop. 1988/89:130, SoU24, rskr. 296)fått en ändrad inriktning av sin verksamhet. Styrelsenshuvudsakliga uppgifter skall vara tillsyn samtkunskapsutveckling och kunskapsförmedling. För attsocialstyrelsen skall kunna fullgöra dessa uppgifter har detansetts väsentligt att avlastas sådanafunktioner som lämpligen kan läggas på andra myndigheter.Regeringen har i proposition 1990/91:96 föreslagit att en nystatlig myndighet, rättsmedicinalverket, skall inrättas fr.o.m.den 1 juli 1991 för den rättsmedicinska verksamheten. Iproposition 1990/91:120 föreslås att även ansvaret för ledningoch samordning av den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten förs in under den nya myndigheten.Utskottet har tidigare, i betänkande 1990/91:SoU16, tillstyrktatt ett rättsmedicinalverk inrättas. Utskottet delar regeringensuppfattning att det nya verket även bör ha ansvaret för denrättspsykiatriska verksamheten. Utskottet anser således attriksdagen bör godkänna att rättsmedicinalverket, så som föreslåsi proposition 1990/91:120, fr.o.m. skall taöver ansvaret för den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten. Utskottet erinrar om attsocialstyrelsen alltjämt kommer att ha ett tillsynsansvar förden rättspsykiatriska undersökningsverksamheten.Utskottet konstaterar att motion 1990/91:So56 (v), i vilkenhemställs att skall besluta att lednings- ochsamordningsfunktionen för rättspsykiatrin inordnas underrättsmedicinalverket i , härigenom tillgodoses. Motion1990/91:So56 (v) yrkande 4 avstyrks därför. Utskottet erinrardock i sammanhanget om att utskottet i betänkande 1990/91:SoU16avstått från att uttala sig i frågan om den nya myndighetenslokalisering.Motion 1989/90:So458 (fp) tar upp bl.a. behovet av utbildningoch fortbildning för personalen vid de rättspsykiatriskaklinikerna och stationerna. Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är viktigt att personalen får den utbildningoch fortbildning som krävs för att sköta ett krävande arbete.För att verksamheten skall kunna uppfylla samhällets krav påkvalitet är det angeläget med en förstärkning framför allt avfortbildningen. Enligt utskottet bör det vara en angelägenuppgift för det nya rättsmedicinalverket att stimulera ochsamordna en sådan fortbildning. Enligt utskottet är det ocksåangeläget att behovet av säkerhetsutrustning på klinikerna ochstationerna kan tillgodoses. Utskottet förutsätter att dessasynpunkter kommer att beaktas även utan något särskilt initiativfrån sida. Utskottet avstyrker därför motion1989/90:So458 yrkandena 1 och 2.Regeringen har, som framgått i det föregående, föreslagit attstaten skall vara huvudman för den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten. I såväl proposition 1990/91:58 medförslag till ny lagstiftning om tvånget inom psykiatrin somproposition 1990/91:120 har emellertid förutsatts att utförandet("driften") av de rättspsykiatriska undersökningarna skall kunnaske hos såväl sjukvårdshuvudmän som vid statliga kliniker.Förhandlingar har förts mellan staten och sjukvårdshuvudmännensedan år 1985. Dessa har numera resulterat i preliminära avtalmed tre sjukvårdshuvudmän, ,och kommun, om att dessa påentreprenad skall utföra rättspsykiatriska undersökningar.Utskottet vill betona att en väl fungerande rättspsykiatriskundersökningsverksamhet är av grundläggande betydelse frånrättssäkerhetssynpunkt vid behandlingen av psykiskt stördalagöverträdare. Det finns enligt utskottet också ett uttalatbehov av fortsatt utveckling av det vårdområde inom psykiatrinsom har ett huvudansvar för vården av de psykiskt stördalagöverträdarna. Det är därför väsentligt att enorganisationsform kan skapas som är flexibel och som gerförutsättningar för en vidareutveckling av såvälundersökningsverksamheten som vården av psykiskt stördalagöverträdare.Enligt utskottet finns det klara fördelar med atträttspsykiatriska undersökningar även kan utföras inom hälso-och sjukvården. Möjligheten att samordna psykiatrisk vård ochrättspsykiatriska undersökningar innebär, anser utskottet, bådeverksamhetsmässiga och resursmässiga fördelar.Undersökningsväsendet kan härigenom utnyttja det kunnande somden psykiatriska vården representerar. En integrering avsjukvård och undersökningsverksamhet bör också innebära fördelarför vården av de psykiskt störda lagöverträdarna. En integreringkan underlätta uppbyggnaden av en regional organisation hossjukvårdshuvudmännen för den rättspsykiatriska vården. En sådanorganisation är av stort värde, om intentionerna bakom den nyapsykiatriska tvångslagstiftningen skall kunna uppfyllas. Hälso-och sjukvården har också, med sin flexiblare organisation,större möjligheter att anpassa sin verksamhet efter behoven änen statlig institution, med verksamheten begränsad till attutföra rättspsykiatriska undersökningar.Utskottet delar således propositionens uppfattning atträttspsykiatriska undersökningar skall kunna utförassåväl vid särskilda statliga kliniker som i hälso- ochsjukvården samt att inriktningen bör vara att undersökningarnaså långt möjligt genomförs inom hälso- och sjukvården.Regeringen har i proposition 1990/91:120 redovisat principerför avtal med sjukvårdshuvudmän om utförande avrättspsykiatriska undersökningar. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag att skall bemyndiga regeringen attgodkänna avtal enligt de riktlinjer som sålunda angetts ipropositionen.Utskottets ställningstagande innebär att utskottet avstyrkerde motionsyrkanden (m, v, s) som hävdar att ett statligthuvudmannaansvar för det rättspsykiatriska undersökningsväsendetäven skall innebära att själva genomförandet av undersökningarnamåste ske i en statlig organisation. Utskottet avstyrker såledesmotionerna 1990/91:So38 (m) delvis, 1990/91:So57 (m) yrkandena 1och 2, 1990/91:So40 (m) yrkande 2, 1989/90:So493 (m) delvis,1989/90:So506 (c, m, fp) yrkande 1, 1990/91:So32 (v) yrkande 9och 1990/91:So33 (s) yrkande 3. Självfallet innebär utskottetsställningstagande också ett avstyrkande av de motioner (m och v)som innehåller yrkanden om avslag på förslaget att regeringenskall bemyndigas godkänna avtal i fråga om uppdrag försjukvårdshuvudmännen att utföra undersökningar. Motionerna1990/91:So55 yrkande 1 och 1990/91:So56 (v) yrkande 1 avstyrkssålunda. Motionerna 1989/90:So458 (fp) yrkande 3, 1989/90:So493(m) delvis, 1990/91:So463 (fp) och 1989/90:So524 (s), i vilkafrämst efterlyses besked om förhandlingarna medsjukvårdshuvudmännen om de rättspsykiatriska undersökningarna,får enligt utskottet anses tillgodosedda genom de förslag somlagts fram i proposition 1990/91:120. Även motion 1990/91:So39 (s) yrkande 2 får enligtutskottet anses tillgodosedd, varför motionsyrkandet avstyrks.Utskottets ställningstagande innebär även att utskottettillstyrker förslaget till utformning av 5 § lagen omrättspsykiatriska undersökningar.Enligt den nya lagen om rättspsykiatrisk undersökning skall ensådan undersökning genomföras för att utröna om det finnsmedicinska förutsättningar att överlämna den misstänkte tillrättspsykiatrisk vård enligt 31 kap. 3 § eller föratt utröna om den misstänkte har begått gärningen under påverkanav en allvarlig psykisk störning. Rättspsykiatrisk undersökningskall vara obligatorisk om någon skall överlämnas tillrättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning,medan en person skall kunna överlämnas till rättspsykiatriskvård utan särskild utskrivningsprövning med stöd av ett s.k.§ 7-intyg utfärdat av en läkare med särskild kompetens. Fråganom rättspsykiatrisk undersökning skall kunna ersättas av annanpersonutredning tas särskilt upp i motion 1990/91:Ju13 (v)yrkande 2. Med anledning av detta motionsyrkande vill utskotteterinra om vad utskottet anfört i sitt yttrande tilljustitieutskottet, nämligen att en rättspsykiatrisk undersökninginnebär ett allvarligt intrång i den misstänktes personligaintegritet och att det därför enligt utskottets mening ärviktigt att sådana undersökningar endast genomförs när deverkligen behövs. Det finns enligt utskottet skäl att erinra omatt rättspsykiatrisk undersökning i princip är obligatorisk föratt en lagöverträdare skall få överlämnas till rättspsykiatriskvård med särskild utskrivningsprövning. En undersökning kommeroftast att behövas även för att klargöra om en gärning harbegåtts under inflytande av en allvarlig psykisk störning. § 7-undersökning som skall användas för att bedöma enpersons behov av rättspsykiatrisk vård skall enligt proposition1990/91:58 vara mera utförlig än motsvarande tidigareundersökningar. Endast en läkare som får avge utlåtande över enrättspsykiatrisk undersökning skall vara behörig att företa en §7-undersökning, där undersökningen skall omfatta de medicinskaförutsättningarna för att överlämna den misstänkte tillrättspsykiatrisk vård utan särskild utskrivningsprövning.Utskottet erinrar om att det för att utröna en persons behov avsluten vård enligt lagen om psykiatrisk tvångsvård endast skallbehövas ett vårdintyg som grundas på en läkarundersökning. Denföreslagna ordningen för att utröna de medicinskaförutsättningarna för rättspsykiatrisk vård motsvarar enligtutskottet väl den ordning som gäller enligt lagen om psykiatrisktvångsvård.Utskottet konstaterar att även justitieutskottet i sittyttrande till socialutskottet ansett att den obligatoriskaanvändningen av rättspsykiatrisk undersökning bör begränsas.Justitieutskottet har också ansett att det, i de fall då det iförsta hand handlar om att bedöma den misstänktes behov avrättspsykiatrisk vård, bör kunna vara tillräckligt med enenklare ordning.Med hänvisning till det anförda tillstyrker socialutskottetpropositionens förslag såvitt avser förutsättningarna för attgenomföra en rättspsykiatrisk undersökning. Motion 1990/91:Ju13(v) yrkande 2 avstyrks.Utskottets ställningstagande innebär att utskottet inte harnågot att erinra mot de i proposition 1990/91:58 föreslagnalydelserna av 1--4 §§ lagen om rättspsykiatrisk undersökning.Förslaget till ny lag om rättspsykiatrisk undersökning innebären begränsning av de tider som gällt för genomförandeav rättspsykiatrisk undersökning av häktade. Enligt denföreslagna 6 § skall ett utlåtande beträffande undersökningenutan dröjsmål ges in till domstolen sedan undersökningsarbetetavslutats. Utlåtandet skall ges in från detbeslutet om undersökning kom in till undersökningsenheten om denmisstänkte är häktad, och annars . Domstolen, ochinte som , skall pröva frågan om anstånd skallges. Anstånd får medges endast om det finns synnerliga skäl.Utskottet anser det riktigt att det i lagtexten markeras attnågon onödig tidsutdräkt inte får ske i något led i deträttspsykiatriska undersökningsförfarandet. Utskottet anser detockså riktigt att den maximitid som gäller för undersökning avhäktade begränsas . Enligt utskottet börprövningen av anståndsfrågor ligga hos den domstol som beslutatom undersökningen. Det är enligt utskottet viktigt att anståndbeviljas restriktivt.Utskottet tillstyrker förslaget till lydelse av 6 § lagen omrättspsykiatrisk undersökning.Väntetiderna för rättspsykiatriska undersökningar tas upp iett stort antal motioner. Motionärerna begär att pånytt skall ge regeringen till känna att rättspsykiatrin måsteges tillräckliga resurser och att väntetiderna måste förkortas.Som framgått av utskottets uttalanden ovan delar utskottetuppfattningen i de aktuella motionerna (m, fp, c, s) attproblemen inom den rättspsykiatriska undersökningsverksamhetenmåste få en lösning. Utskottet konstaterar att såväl proposition1990/91:58 som proposition 1990/91:120 innehåller förslag idenna riktning. En av avsikterna med att hälso- och sjukvårdenskall anlitas för att utföra rättspsykiatriska undersökningar äratt få till stånd en ordning som bättre kan anpassas tillbehovet av undersökningskapacitet. Ett viktigt syfte medförslaget till ny lag om rättspsykiatrisk undersökning iproposition 1990/91:58 är att det totala behovet avrättspsykiatrisk undersökningsverksamhet skall begränsas.Införandet av ett nytt enhetligt begrepp som förutsättning förpsykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård kan förväntasverka i samma riktning. Enligt utskottet bör den samladeeffekten av de föreslagna åtgärderna kunna leda till förbättradeförhållanden för såväl den rättspsykiatriskaundersökningsverksamheten som den rättspsykiatriska vården. Medhänsyn till de stora problem som kännetecknat verksamheten ärdet enligt utskottet angeläget att såväl det nyarättsmedicinalverket som regeringen noga följer hur denrättspsykiatriska undersökningsverksamheten utvecklas. Utskottetvill också erinra om det tillsynsansvar som i fortsättningen böråvila . Utskottet förutsätter att myndigheternaoch regeringen kommer att uppmärksamt följa denrättspsykiatriska undersökningsverksamheten utan någon särskildåtgärd från sida. Utskottet anser följaktligen inteatt det behövs något tillkännagivande till regeringen av deninnebörd som efterlyses i motionerna 1990/91:So38 (m) delvis,1990/91:So416 (c), 1989/90:So466 (c) och 1990/91:So39 (s)yrkande 1. Motionsyrkandena avstyrks därför.Utskottet har inte heller i övrigt något att erinra mot det iproposition 1990/91:58 framlagda förslaget till ny lag omrättspsykiatrisk undersökning.Regeringen har, som framgått ovan, i proposition 1990/91:120redovisat resultatet av hittillsvarande förhandlingar medsjukvårdshuvudmännen. Enligt propositionen kan knappt hälften avdet beräknade undersökningsbehovet förväntas bli tillgodosettgenom avtalen. Till följd av avtalen med ochVästerbottens läns landsting anses de rättspsykiatriskastationerna i och kunna avvecklas. Ipropositionen anförs att även två av de rättspsykiatriskaklinikerna bör kunna avvecklas inom överskådlig tid. Medhänvisning bl.a. till avtalet med kommun bedömerregeringen att den rättspsykiatriska kliniken i bör kunnaavvecklas under /92. Beträffande kliniken iUppsala anförs att även denna klinik bör kunna avvecklas men attdet finns skäl att avvakta med ett beslut i den delen. Enavveckling av Uppsalakliniken bör dock enligt propositionenkunna ske under /93.Utskottet har i det föregående uttalat att inriktningen börvara att staten så långt möjligt träffar avtal medsjukvårdshuvudmännen om att dessa skall utföra rättspsykiatriskaundersökningar. Utförandet av rättspsykiatriska undersökningarinom sjukvården får naturligtvis effekter för dimensioneringenav den statliga undersökningsorganisationen. Regeringen har iproposition 1990/91:120 föreslagit att skall bemyndigaregeringen att besluta om avveckling av rättspsykiatriskakliniker och stationer i den utsträckning som bedöms motiveradmed hänsyn till de avtal som träffas med sjukvårdshuvudmännenoch med beaktande av att tillräcklig totalundersökningsverksamhet skall finnas. Utskottet har i principinte något att erinra mot förslaget. Utskottet vill kraftigtunderstryka att någon avveckling av statliga resurser inte fårske utan att fullt tillfredsställande garantier finns för atträttspsykiatriska undersökningar kan genomföras inom detidsfrister som lagen anger. Det kan enligt utskottet inteaccepteras att problem nu eller senare uppkommer att fåundersökningar utförda eller att väntetider uppkommer som ettresultat av en avveckling av resurser för rättspsykiatriskundersökningsverksamhet. Utskottet förutsätter att regeringen isitt ställningstagande till frågan om nedläggning av enrättspsykiatrisk klinik eller station även väger in de följdersom en nedläggning får för personalen vid den berörda klinikeneller stationen. Vad utskottet anfört om avveckling av resurserför rättspsykiatrisk undersökning bör som sin meningge regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebär att utskottet avstyrkermotionskraven om att de rättspsykiatriska klinikerna iStockholm, , och samt stationerna iLinköping och skall bevaras. Utskottet avstyrker såledesmotionerna 1990/91:So55 (m) yrkande 2, 1990/91:So56 (v)yrkandena 2 och 3 samt 1990/91:So503 (s).