bet · GE01AU13 · 1991-04-25 00:00:00 — Med hänvisning till de föreståendeställningstagandena i på hithörande område anserutskottet att det inte är påkallat för att tainitiativ till nya utredningar, varför motionen avstyrks i dennadel.Börje m.fl. (c) föreslår i kommittémotion A491avskrivning av studielån som regionalpolitiskt medel.Motionärerna tänker sig att studiemedelsavgiften skall kunnaefterskänkas en arbetstagare är skriven inom detav föreslagna resursområdet 1 (stödområde 1 med vissutvidgning). I anslutning härtill bör redovisas att (båda c) i motion A479 förordar attriksdagen skall uttala sig för att det regionalpolitiska stödetframdeles får en mer individinriktad karaktär än för närvarande.Utskottet gjorde vissa uttalanden med anledning avdå föreliggande motionsyrkanden om att kompletteraföretagsstödet med individinriktade åtgärder, se 1989/90:AU13 s.109--111. Någon åtgärd med anledning av yrkandena var utskottetdock inte berett att föreslå. Utskottet anser att det inteheller är motiverat att föreslå något initiativ pågrund av de nu framställda yrkandena, som för den skullavstyrks.I partimotion A22, väckt med anledning avproposition 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt, hemställermotionärerna att staten bör gå in med regionalpolitiskamedel, speciellt för forskning och utveckling, tillunderleverantörerna. Underleverantörerna har en mycket storbetydelse för den framtida tillväxten i hela . De finnspå en mängd orter i landet och bidrar därmed till en jämnareregional utveckling.Med anledning av detta yrkande vill utskottet fästauppmärksamheten på att medel för forskning och utbildning förunderleverantörer i utsatta regioner kan komma till stånd genomatt ställer projektpengar till förfogande försådan verksamhet. Dessutom kan de medel som står tillregeringens disposition för senare fördelning och för bl.a.länsövergripande projekt användas för sådant ändamål som anges imotionen. Enligt underhandsuppgift från industridepartementethar länen i inkommit med en begäran om medel tillett sådant underleverantörsprojekt. Ansökan är under behandlingi . Motionen bör därför i nu behandlad del inteföranleda någon åtgärd.BeslutsordningenStödärendena avgörs av regeringen, statens industriverk (SIND)eller länsstyrelserna. fattades vissa beslut också avlänsarbetsnämnderna och de regionala utvecklingsfonderna. Närdet gäller lokaliseringsbidragen beror det bl.a. påinvesteringskostnaden om ett stödärende skall avgöras avlänsstyrelsen eller centralt.Beloppsgränsen för länsstyrelsernas beslutsrätt höjdes den1 från 12 till 15 milj.kr. Regeringen har med verkanfrån höjt beloppet till 20 milj.kr. ochhemställer i budgetpropositionen att skall godkännaåtgärden.Folkpartiet liberalerna yrkar i partimotion A496 attbeloppsgränsen höjs till 25 milj.kr. föreslår ikommittémotion A491 att gränsen sätts vid 30 milj.kr. Beslut omprojekt överstigande detta belopp skall meddelas av regeringen,som bör anmäla sina beslut till . SIND får därmed ifortsättningen enligt endast en beredande ochuppföljande roll. De anslagsmässiga konsekvenserna avcenterförslagen redovisas i avsnittet Anslagsfrågor.Regeringen motiverar sin beloppshöjning med att det s.k.länsanslaget har räknats upp kraftigt, medananslaget Lokaliseringsbidrag m.m., som regeringen och SINDdisponerar, inte har ökat på motsvarande sätt. Därutöver anförsatt man vid bestämmandet av beloppsgränsen har att vägaönskemålet att genom fortsatt delegering förenklabeslutsprocessen mot nödvändigheten att ta hänsyn tillkonkurrensvillkor och stödets påverkan på andra företag,vilket enligt propositionen kan vara svårt att göra på länsnivå.Utskottet anser att man i denna avvägningsfråga inte bör gålängre än regeringen har gjort. Det kan erinras om attbeloppsgränsen under mindre än har höjts från 12 till 20milj.kr. Utskottet tillstyrker således att lämnarregeringen det begärda godkännandet, vilket innebäratt utskottet avstyrker de beloppsgränser som förordas imotionerna. Med detta ställningstagande har utskottet inteanledning att närmare gå in på de övriga förändringar ihandläggningsordningen som centermotionen föreslår. Utskottetavstyrker motionen även på den punkten.Sedan gammalt har det funnits möjlighet att bevilja företagett förhöjt lokaliseringsbidrag. gäller att högsta bidragmed i stödområde 1 och i stödområde 2 undantagsvis kanhöjas till . Sådana beslut fattas av regeringen.Folkpartiet liberalerna i partimotion A496 och () i motion A463 anser att länsstyrelserna bör tilldelasbefogenhet att bevilja förhöjt stöd och yrkar att riksdagenskall fatta beslut härom.Förhöjt lokaliseringsbidrag skall medges endast i renaundantagsfall. Detta talar för att prövningen bör ske centralthos regeringen. Utskottet har på denna punkt en annan mening änmotionärerna och avstyrker därför deras yrkanden.StödområdesindelningenFör att fördela det regionalpolitiska stödet och i övrigtstyra samhällets regionalpolitiska insatser har vissa delar avlandet klassats som stödområde. Denna metod har använtsalltsedan det regionalpolitiska stödet infördes. Villkoren förregionalpolitiskt stöd är sedan olika beroende på omfattningenoch karaktären av ortens problem.Riksdagen beslöt som ovan nämnts om en ny permanentstödområdesindelning . Beslutet innebar att antaletstödområden begränsades från tre, nämligen A, B och C, till tvåstödområden, 1 och 2, fr.o.m. . Vid sidan avinplacering i permanent stödområde finns möjlighet förregeringen att placera en kommun med strukturomvandlingsproblemi tillfälligt stödområde. Regeringen kan också besluta om stödtill företag utanför stödområde samt om synnerliga skälföreligger lämna högre bidrag än normalt. Följande kommuner ärinplacerade i stödområdena 1 och 2:Stödområdesindelning00>Län och kommun 51>StödområdeNorrbottens län00>Arjeplog 60>100>Arvidsjaur 60>100>Gällivare 60>100>Haparanda 60>100>Jokkmokk 60>100>Kalix 60>100>Kiruna 60>100>Pajala 60>100>Överkalix 60>100>Övertorneå 60>1Västerbottens län00>Dorotea 60>100>Malå 60>100>Sorsele 60>100>Storuman 60>100>Vilhelmina 60>100>Åsele 60>1Jämtlands län00>Berg 60>100>Härjedalen 60>100>Krokom, del av (Hotagen,00>Laxsjö, , och Alsen)60>100>Ragunda 60>100>Strömsund 60>1Norrbottens län00>Boden, del av00>(Edefors och ) 60>200>Piteå, del av00>(Markbygdens kyrkobokföringsdistrikt)60>200>Älvsbyn 60>200>Bjurholm 60>200>Lycksele 60>200>Norsjö 60>200>Skellefteå, del av00>(Fällfors, och )60>200>Vindeln 60>2Jämtlands län00>Bräcke 60>200>Åre 60>2Västernorrlands län00>Sollefteå 60>200>Sundsvall, del av00>(och ) 60>200>Ånge 60>200>Örnsköldsvik, del av00>(Anundsjö, , ) 60>2Gävleborgs län00>Hofors 60>200>Ljusdal 60>2Kopparbergs län00>Avesta 60>200>Ludvika 60>200>Malung 60>200>Mora, del av (Venjan00>och Våmbhus) 60>200>Orsa 60>200>Smedjebacken 60>200>Vansbro 60>200>Älvdalen 60>2Västmanlands län00>Fagersta 60>200>Norberg 60>200>Skinnskatteberg 60>2Örebro län00>Hällefors 60>200>Ljusnarsberg 60>2Värmlands län00>Arvika 60>200>Eda 60>200>Filipstad 60>200>Hagfors 60>200>Munkfors 60>200>Sunne 60>200>Säffle 60>200>Torsby 60>200>Årjäng 60>2Älvsborgs län00>Bengtsfors 60>200>Dals-Ed 60>200>Åmål 60>2Åtta kommuner är inplacerade i tillfälligtstödområde, nämligen , , ,, , , och Härnösand.Stödområdesindelningen tas upp i flera motioner.I liberalernas motion A496 yrkas att regeringensnarast bör initiera en översyn av stödområdesindelningen.Den nya indelningen har enligt motionärerna tillkommit utannärmare överväganden. Det var svårt att förutse och förebyggaalla problem som skulle uppkomma.Utskottet vill erinra om utskottets tidigare vid fleratillfällen framförda åsikt, senast i betänkandet 1989/90:AU13,att det är viktigt att stödområdesindelningen inte ändras förofta utan bör ligga fast . Den av utskottetförra året förordade och av beslutade indelningen ärenligt utskottets bedömning väl avvägd och bör således liggafast. Motionen avstyrks därför i nu behandlad del.I kommittémotion A491 föreslås att begreppetstödområde utmönstras och ersätts med resursområde. Berördaområden är tillgångsområden och bidrar bl.a. tillfolkhushållet med miljarder, i t.ex. vinster från vattenkraftenoch exportinkomster från skogs- och gruvnäringarna.Agne och (båda c) framför i motionA479 synpunkter liknande partiets.Förra året behandlade utskottet likartade motioner från sammamotionärer och ansåg sig inte kunna biträda förslaget. Utskottethar inte ändrat uppfattning utan avstyrker motionerna i aktuelladelar.Agne och redogör i samma motion,A479, för sin uppfattning om en resursområdesindelning i ettA-, B- och C-område.Utskottet hänvisar till sin ovan redovisade uppfattning attindelningen i stödområden bör ligga fast under en längre period.Motionen avstyrks därför i nu aktuell del.Följande motioner tar upp yrkanden om inplacering ellerändring av inplacering av enskilda kommuner i stödområde:Motioner 49>Kommuner 87>Förslag00>A491 av m.fl. (c)49>Torsby (övre delen) 96>149>Örnsköldsvik 96>149>(kyrkobok-49>föringsdistr. )49>Sollefteå 96>149>(, ,49>Ådalsliden, )49>Bräcke 96>149>Bjurholm 96>149>Lycksele 96>149>Norsjö 96>149>Vindeln 96>149>Skellefteå (Fällfors, ,96>149>Kalvträsk)49>Älvsbyn 96>149>Piteå (Markbygdens kyrkobok-96>149>föringsdistr. )00>00>A405 av ()49>Älvsbyn 96>149>Piteå (Markbygdens kyrkobok-96>149>föringsdistr. )00>00>A501 av ()49>Älvsbyn 96>149>Boden (Edefors och )96>149>Piteå (Markbygdens kyrkobok- 96>149>föringsdistr. )00>00>A407 av ()49>Älvsbyn 96>100>00>A463 av ()49>Bjurholm 96>149>Lycksele 96>149>Norsjö 96>149>Vindeln 96>149>Skellefteå (Fällfors, ,96>149>Kalvträsk)00>A470 av ()49>hela med 96>149>undantag av Östersunds49>tätort00>A445,00>A446 av ()49>Bräcke 96>100>A456 av ()49>Bräcke 96>100>A446 av ()49>Åre 96>149>hela 96>149>Östersund 96>149>(Häggenås och Näs49>församl. )00>A412 av ()49>Ånge 96>100>A417 av och00>Birgitta (båda c) 49>Hedemora96>200>A441 av () 49>Hedemora96>200>A484 av () 49>Hallstahammar00>A401 av () 49>Hallstahammar96>200>A423 av () 49>Hällefors96>100>A502 av () 49>Gotland96>200>A479 av och00>Marianne (båda c) 49>Högsby69>(resursområde C)96>249>Torsås 71>"96>249>Hultsfred 71>" 96>249>Mönsterås71>" 96>249>Emmaboda 71>" 96>249>Nybro 71>" 96>249>Oskarshamn 71>" 96>249>Västervik 71>" 96>249>Vimmerby 71>"96>249>Borgholm 71>" 96>249>Mörbylånga 71>"96>249>utom församl:a49>Glömminge, Algutsrum,49>TorslundaUtskottet behandlade likartade motionsyrkanden ochfann då inte skäl biträda dessa. Även om situationen i vissa avde kommuner som nämns i motionerna till följd av läget påarbetsmarknaden är bekymmersam vidhåller utskottet sin ovanredovisade uppfattning att stödområdesindelningen inte börändras för ofta.Utskottet vill dock hänvisa till sina uttalanden i samband medförra årets behandling av regionalpolitiken såvitt gällerBräcke, och samt (1989/90:AU13 s. 214,218, 223). Uttalandena redovisas dessutom såvitt gäller de tresistnämnda orterna i det kommande avsnittet om Regionalpolitiskainsatser i län och regioner under resp. län.I proposition 1990/91:125 med förslag om tilläggsbudget IItill statsbudgeten för /91 föreslås en höjningmed 200 milj.kr. av anslaget till lokaliseringsbidrag fråntidigare föreslagna 350 milj.kr. Industriministern anför därvidatt man under innevarande budgetår har fattat beslut omlokaliserings- och utvecklingsbidrag för sammanlagt över 300milj.kr. En betydande del av dessa medel har lämnats förutflyttning av arbetsplatser inom den privata tjänste- ochservicesektorn från . I dagens läge är detsärskilt angeläget att ta till vara den fortsattainvesteringsviljan för att förverkliga ytterligareinvesteringsprojekt i regionalpolitiskt prioriterade områden,framhåller industriministern. Utskottet kommer i den fortsattaframställningen, närmare bestämt i avsnittet om Anslagsfrågor,att behandla förslaget om ökat anslag till lokaliseringsbidrag.Utskottet vill peka på att regeringen förutom att tillfälligtplacera kommuner i stödområde har möjlighet att lämna särskiltregionalpolitiskt stöd vid uppkommande problem i kommunernautanför stödområdet.Slutligen kan noteras att regeringen ikompletteringspropositionen har lagt fram ett omfattandearbetsmarknadspolitiskt program för att motverka arbetslösheten.Utskottet kommer att få ta ställning tilldessa förslag.Med det anförda avstyrks motionerna A401, A405, A407, A412,A417, A423, A441, A445, A446, A456, A463, A470, A479, A484,A491, A501 och A502 i nu aktuella delar.Utvecklingsinsatser i glesbygd och på landsbygdStödformernaFörra årets ändringar av glesbygdsstödet innebar bl.a.beloppshöjningar för avskrivningslånen till företag och förbidragen till kommersiell service och till uthyrningsstugor. Tvåstödformer avskaffades, nämligen stödet till intensifieradekommunala sysselsättningsinsatser (IKS-stödet) och bidragen tilllandsting och kommuner för samhällelig service.Regeringen föreslår inte nya förändringar av glesbygdsstödet.Ändringarna föregående år medförde bl.a. att högstbeloppen föravskrivningslån och för bidrag till uthyrningsstugor höjdesfrån 300000 till . resp. från 60000 till 80000kr.Börje m.fl. (c) föreslår i kommittémotion A491 att deaktuella maximibeloppen höjs till . föravskrivningslånen och till . för bidraget tilluthyrningsstugor.Motionsförslagen är en upprepning av vad förordade vidförra årets riksdagsbehandling. Centerförslagen vann interiksdagens bifall, och utskottet finner inte skäl att föreslåriksdagen att nu ändra sitt ställningstagande utan avstyrkermotionen i förevarande del.Bidraget till kommersiell service höjdes från60000 till . m.fl. (v) begär ikommittémotion A489 att beloppet skall höjas till 100000 kr.Även yrkandet i motion A489 är en upprepning av ett förra åretframfört förslag, som lämnade utan bifall. Inte helleri detta fall anser utskottet att det föreligger skäl förriksdagen att ändra ståndpunkt. Yrkandet avstyrks följaktligen.Iris m.fl. (s) samt och Karl-ErikPersson (båda v) föreslår i de praktiskt taget likalydandemotionerna A427 och A434 dels att glesbygdsstöd tillimmateriella investeringar skall kunna lämnas utan samband medstöd till materiella investeringar, dels att utvecklingsbidrag(enligt motion A434 offertstöd) skall kunna lämnas till företagsom flyttar inte bara från utan även frånandra storstadsområden.Bidrag till s.k. mjuka investeringar såsom produktutvecklingoch marknadsföring kan, som motionärerna påpekar, inom ramen fördet regionalpolitiska företagsstödet ges i form avutvecklingsbidrag utan samband med annat stöd. Tillförändringarna av glesbygdsstödet hör att det blevmöjligt att även i den formen ge stöd till mjuka investeringar.Kostnaderna för sådana investeringar får alltså räknas in iunderlaget för att bestämma stödets storlek. Vid framläggande avdetta förslag uttalade industriministern (prop. 1989/90:76 s.173) att den nya möjligheten borde begränsas till de fall dåstöd lämnas till fysiska investeringar. Motionärernaanser att detta är en olycklig begränsning.Som utskottet ser det har det gått för att manskall kunna dra några slutsatser baserade på praktiskaerfarenheter av den nya bidragsmöjligheten. Utskottet anserdärför att det saknas underlag för ett nytt ställningstagande.Inte heller delar utskottet motionärernas uppfattning att det irådande läge vore lämpligt att med utvecklingsbidrag(offertstöd) stimulera till företagsutflyttningar från flerstorstadsområden än , exempelvis från de imotionerna nämnda Göteborgs- och Malmöregionerna.Utskottet avstyrker de båda motionerna med hänvisning till detovan anförda.ServicefrågorFörslag som syftar till att vidmakthålla och bygga ut socialservice på olika områden i glesbygd och på landsbygden föreslåsi flera motioner.Möjligheterna att utnyttja postverkets organisation för socialservice tas upp i motionerna A402 och A489. I den först nämndamotionen förordar () att ett nätverk av lokalaservicekontor skall byggas upp med utgångspunkt från postverketskontorsorganisation. Motionären föreslår att en utredning skalltillsättas med uppdrag att undersöka möjligheterna att bygga upplokala servicekontor.I motion A489 föreslår m.fl. (v) att enutredning skall tillsättas med uppgift att se över de reglersom hindrar postverket från att bygga ut social service iglesbygd.Med anledning av motionsförslagen vill utskottet anföraföljande.Stat- och kommunberedningen redovisade i betänkandet (SOU1990:72) Lokalkontor -- ett medel för sektorsamordning,förbättrad service, regional service och regional utvecklingförekomsten av lokalkontor samt föreslog hur en fortsattutveckling av lokalkontor borde gå till. Vidare har endokumentation och utvärdering av projektet lokaloffentlig service i presenterats ibetänkandet Ds 1990:22. Projektet har fåttfortsatt stöd. Post- och teleutredningen har i betänkandet (SOU1990:27) med regionalt och socialt ansvar lagt framförslag om bl.a. postverkets regionala och sociala ansvar. Iproposition 1990/91:87 Näringspolitik för tillväxt behandlasbl.a förslagen i nämnda betänkande. Regeringen bedömer i motsatstill utredningen att postverket, utan ändradeverksamhetsförutsättningar, kommer att få svårigheter att inomramen för den egna verksamheten upprätthålla den nuvarandeservicenivån. Regeringen anser att statsmakternas krav på envardaglig och rikstäckande kontors- och kassaservice skall liggafast men att nuvarande mål behöver definieras på ett tydligaresätt. Vidare behöver formerna för hur målen skall uppfyllas ochfinansieras omprövas. I propositionen aviseras attförutsättningarna och formerna för postverkets verksamhet skallses över.Mot här angiven bakgrund finner utskottet att syftet medförslagen i motionerna A402 och A489 i allt väsentligt ärtillgodosett. Motionerna i här aktuella delar påkallar alltsåinte någon åtgärd.Stöd till kommersiell service utgår enligtglesbygdsförordningen med högst . I motion A473föreslår m.fl. (fp) med hänvisning till motivering imotion 1990/91:L724 att skall uttala sig för attstödet till butiker i glesbygd även fortsättningsvis skall utgå.Riksdagen har slagit fast nuvarande beloppsgränserför det här aktuella stödet. Utskottet har i det föregåendeavstyrkt motionsförslag om en höjning av beloppsgränserna.Utskottet finner inte anledning att föreslå någon riksdagensåtgärd med anledning av motionen.I motion A496 framhåller m.fl. (fp) att detär angeläget att söka få fram nya former för att tillgodosebehovet av service i glesbygd. Motionärerna anför attstatliga myndigheter skall pröva möjligheterna att köpa tjänsterhos befintliga privata aktörer innan den statliga verksamhetenläggs ner.Med anledning av motionärernas förslag vill utskottet erinraom att anslöt sig till regeringens förslag iproposition 1989/90:76 att skall, i första hand iglesbygdsområden, kunna ta upp överläggningar för att samordnaoffentlig service med annan på orten existerande verksamhetinnan statlig service får läggas ned. I propositionen framhöllsatt den förstärkta länsstyrelserollen bör leda till attalternativa lösningar verkligen prövas. Vidare borde den s.k.blandningsmodellen prövas även vad gäller olika samhällsorgansservice på landsbygden. Det innebär att varje sektor bör hahuvudansvaret för att verksamheten uppfyller de krav som deregionalpolitiska målen ställer.Mot här angiven bakgrund konstaterar utskottet att detaktuella förslaget i motion A496 i allt väsentligt ärtillgodosett och alltså inte påkallar någon åtgärd.Inger Schörling m.fl. (mp) erinrar i motion A455 om attglesbygdsdelegationen utarbetat ett program för 90-taletslandsbygdspolitik. Motionärerna anser att regeringen bör tafasta på delegationens program och lägga framen proposition om landsbygdspolitiken under 90-talet.Med anledning av motionärernas förslag konstaterar utskottetatt det program som glesbygdsdelegationen den 23 november 1989antog har varit ett underlag för regeringen i arbetet med denregionalpolitiska propositionen. Programmet finns dokumenterat ibetänkandet (Ds 1990:10) Hela skall leva! -- ettlandsbygdsprogram för 90-talet.Med åberopande av det anförda avstyrks motion A455 i nubehandlad del.I motion A457 föreslår m.fl. (mp) attExpertgruppen för regional utveckling (ERU) skall få i uppdragatt planera praktiska försök med decentraliseratglesbygdsstöd och att samordna de många formerna och aktörernai stödsystemet till färre.Den myndighet -- glesbygdsdelegationen -- som enligtriksdagens beslut inrättades har ansvaret församordning av insatser för glesbygds- och landsbygdsutveckling.Till myndighetens uppgifter hör att arbeta med utredningsfrågorför att förbättra glesbygds- och landsbygdsbefolkningenslevnadsförhållanden i olika delar av landet. Information ochrådgivning i glesbygdsfrågor tillhör ocksåglesbygdsdelegationens uppgifter.Med hänvisning till det anförda konstaterar utskottet att deuppgifter som motionärerna vill lägga på ERU ingår iglesbygdsdelegationens ansvarsområde. Utskottet avstyrker därförmotion A457.I motion A505 föreslår och (bådam) att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statliga insatser förlandsbygdsutveckling. I den motivering som lämnas i motionSk436 för motionärerna fram förslag om åtgärder på olikaområden. Motionärerna anför att utvecklingsmöjligheterna finns ijordbruket, i skogsbruket och särskilt hos människorna själva.Initiativkraften måste lockas fram. Det bör enligt motionärernavara möjligt att stimulera en stor del av den värmländskalandsbygdens befolkning att pröva idéer som kan ge ökadeinkomster.Utskottet har i det föregående redovisat de uppgifter somglesbygsdelegationen har. Delegationen skall bl.a. arbeta medutvecklingsfrågor för att förbättra glesbygds- ochlandbygdsbefolkningens levnadsförhållanden i olika delar avlandet. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionen ihär aktuell del.I motion A496 föreslår m.fl. (fp) attriksdagen som sin mening skall ge regeringen till känna vad somi motionen anförts om speciella regionalpolitiska insatser iområden där naturskyddsbesluten är särskilt omfattande.Våren 1990 avstyrkte utskottet ett motionsyrkande av sammainnebörd som det här aktuella. Utskottet framhöll bl.a.följande. Kvantitativa faktorer som en hög arbetslöshet ellerlåg sysselsättningsgrad kan, men behöver inte vara, tecken påatt regionen generellt sett har svåra problem. Det kan varaeffekter av strukturomvandlingsproblem. En sådan region kantrots tillfälliga problem ha goda utvecklingsförutsättningar. Ibåda fallen är det en uppgift för regionalpolitiken attförbättra betingelserna för en positiv utveckling. Med det sagdavill utskottet betona att den permanenta stödområdesindelningenbara är en -- om än viktig -- del av regionalpolitiken. Vidsidan därav bör möjligheterna finnas t.ex. att placera en kommunmed strukturomvandlingsproblem i tillfälligt stödområdeeller att genomföra infrastrukturåtgärder i regioner därbehoven är särskilt stora.Utskottet finner inte skäl att med anledning av det nuaktuella motionsyrkandet ändra sin tidigare inställning.Utskottet avstyrker således motion A496 i nu behandlad del.I motion A489 tar m.fl. (v) upp frågan omhur äldres boende i glesbygd bör utformas. Motionärernaanser att mindre institutioner nära hemmiljön är att föredraframför stora servicehem i tätorter.Med anledning av ett motionsyrkande som helt överensstämmermed det här aktuella framhöll utskottet i betänkande1989/90:AU13 när det gäller boendet på landsbygden att det ärangeläget att underlätta boendet både för äldre och yngre.Enligt utskottets uppfattning är det arbete som bedrivs avarbetsgruppen för boende- och servicefrågor på landsbygdendärför av stor betydelse för att lösa de speciella problem somhänger samman med dessa frågor. Utskottet avstyrkte därmedmotionsyrkandet som avslogs av riksdagen.Utskottet anser att motion A489 i här aktuell del intepåkallar någon åtgärd.I motion A414 föreslår m.fl. (mp) attriksdagen skall göra ett uttalande om vikten av att ta tillvara äldres och invandrares kunskap och erfarenhet.Motionärerna anser att pensionärers och invandrares kunskaperbl.a. inom hantverksyrkena bör tas till vara. glesbygdens infrastruktur kunna byggas upp.Utskottet har i det föregående redovisatglesbygdsdelegationens uppgifter. Med hänvisning härtill utgårutskottet från att den fråga som motionärerna tagit upp beaktasav myndigheten.