bet · GE01FiU30 · 1991-05-30 00:00:00 — Utgifter i form av räntor och amorteringarskulle finansieras av myndigheternas förvaltningskostnadsanslageller om det är fråga om uppdragsmyndigheter av intäkter. Därmedskulle den i motionen efterlysta principiella synen påfinansiering av statliga investeringar bli förverkligad.Statsbudgeten skulle som konsekvens av detta enbart omfattadriftutgifter. Detta förutsätter naturligtvis attinvesteringsbehov och låneramar, eventuellt i samlad form,underställs prövning. Skulle denna lösning medlånefinansiering av investeringar inte kunna förverkligas kandet övervägas att komplettera budgetpropositionen med ensammanställning över de investeringar som finansieras överstatsbudgeten -- f.n. redovisas ett totalbelopp på de statligamyndigheternas investeringar i finansplanen.Behov av uppgifter om statens tillgångar bör tillgodoses genomutveckling av årsbokslut för staten. När det gällerstatsbudgetens otillräcklighet som mått på statens ekonomiskaaktiviteter vill kontoret hänvisa till sitt remissvar påbudgetpropositionsutredningens betänkande, där kontoret bl.a.instämmer i behovet av att ta fram finanspolitiska nyckeltal.Kontoret vill härvid också peka på att beträffandelikviditetseffekterna av statens verksamhet utgör statensupplåningsbehov eller statsskuldens förändring ett bättre måttän statsbudgetens saldo.I detta ärende har riksgäldsdirektören beslutat.Närvarande vid den slutliga handläggningen har varitöverdirektören och utredningschefen , den sistnämnde föredragande.RIKSGÄLDSKONTORETStaffan CronaLars remissyttrande(, dnr 22-91-0436)Uppdelning av statsbudgeten i en drift- och en kapitalbudgetRiksrevisionsverket (RRV) har erhållit rubricerade ärende påremiss och vill i anledning härav framföra följande.SammanfattningRRV instämmer i motionens grundläggande syn på svårigheternaatt från statsbudgetens utgiftssida direkt bedöma de realaekonomiska effekterna av föreslagna utgifter.Underlag för att bedöma dessa produceras av RRV och utnyttjasinte minst i analys av den offentligasektorn i nationalbudgetarna.Det vore varken administrativt rationellt eller ekonomisktförsvarbart att nu återinföra tidigare kapitalbudget.MotiveringarMotionen är lämnad med anledning av regeringens proposition1990/91:87, Näringspolitik för tillväxt, och avser främst frågorom investeringar avseende kommunikationsanläggningar. Det vartill stor del sådana investeringar som togs upp i den tidigarekapitalbudgeten. I den begränsades redovisningen till den del avdessa investeringar som hade en monetär avkastning. Till dessainvesteringar hörde t.ex. inte väginvesteringar. Investeringar ijärnvägar togs upp i kapitalbudgeten, men endast till den delsom motsvarade en bedömd avkastningsnivå. Vidare togs statligabyggnader upp trots att de inte gav någon extern avkastning, mende gavs en intern sådan genom att driftbudgeten belastades medinterna hyreskostnader.Vid sidan av kapitalbudgeten förekom således en väsentliginvesteringsverksamhet i tillgångar som inte gav monetäravkastning. Dessa investeringsbelopp belastade driftbudgeten.Sådana investeringar hade, och har fortfarande, ett stort värdei berörda myndigheters verksamhet. Också dessa investeringar harbetydelse för att bedöma i vad mån statens förmögenhetförändras. Genom de krav på redovisningen hos myndigheterna somfinns får man ett gott grepp om investeringsutgifternas storlekper myndighet och totalt med utgångspunkt i myndigheternasutgiftsslagsredovisning.Bl.a. de nämnda förhållandena har varit en utgångspunkt förett utvecklingsarbete som bedrivs med avseende påatt förbättra förutsättningarna att hantera investeringarna inomstaten och på att förbättra statens redovisning. De successivaavlyften av investeringsutgifter från statsbudgeten som skettunder senare år, och som skett med godkännande,kommer att innebära att denna budget mer och mer får enställning av en ren driftbudget. De lånebemyndiganden somriksdagen ger regeringen har i en sådan modell en betydelse sommotsvarar den tidigare kapitalbudgeten -- men med den väsentligaskillnaden att de omfattar även investeringar som inte harmonetär avkastning på en viss i förväg fastställd nivå.Arbetet med en sådan inriktning som nämnts är endast inne iett inledande skede. Frågan har ännu inte väckts om det finnsskäl att helt renodla statsbudgeten till en driftbudget. Anslaganvisas fortfarande t.ex. till investeringar i infrastruktur.Samtidigt finansieras en del sådana investeringar vid sidan avstatsbudgeten, främst i sådana fall då verksamheten, som iaffärsverken, finansieras med avgifter eller då investeringensamfinansieras med andra huvudmän. Den pågående utvecklingen avmetoderna kommer enligt RRVs uppfattning att ge just denförbättrade styrning och redovisning som motionärernaefterfrågar.Detta kommer att kräva beslut hur lämpligenavgränsar lämnade bemyndiganden. RRV utgår från att dessa frågorkommer att behandlas i den utredning som tillsatts om riksdagensroll i budgetprocessen.Av det sagda framgår att möjligheterna att anpassa styrningenalltså är stora redan i dagsläget.Inom redovisningsområdet har också inletts en utveckling somklart kan förbättra informationen inom det behandlade området.Med myndighetsvisa resultat- och balansräkningar somkonsolideras till ett fullständigt årsbokslut för staten kan manfå en fullständig information om statens ekonomi. Kompletteratmed en finansieringsanalys blir informationen heltäckade. Detskapar också möjligheter för statsmakterna att styraverksamheten i nya dimensioner. För att en sådan omläggningskall kunna genomföras krävs att myndigheterna i ett första stegändrar sin redovisning till de nya kraven på bokslutsdokumentoch en fullständig redovisning av tillgångar.En sådan omläggning är ett väsentligt inslag i de nyastyrformer som utvecklas och som bl.a. kommer till uttryck iden nya budgetprocessen. Den förbättrade redovisningen gällerockså möjligheter att åstadkomma en förbättrad internredovisningi myndigheterna. Det är väsentligt att myndigheterna gesförutsättningar att på ett bra sätt genomföra omläggningen avsin redovisning i alla dessa delar. Ett villkor för att dettaskall kunna ske är att tillräcklig tid ges för omläggningen.Först sedan samtliga myndigheter har ändrat sin redovisningenligt de nya principerna är det möjligt att på ett bra sättkonsolidera årsboksluten till ett årsbokslut för staten.Den utveckling som är på gång kan sammanfattningsvis ge deförbättrade styrmöjligheter som efterfrågas på ett betydligtbättre sätt än vad som skulle vara möjligt om man använde demetoder som var förknippade med den tidigare användakapitalbudgeten.Att nu återinföra tidigare system med s.k. drift- ochkapitalbudgetar mitt under pågående reformarbeten -- inte minstdå införandet av treårsbudgeteringen -- bedömer RRV skulle ledatill allvarliga administrativa problem. RRV avråder därför attfinansutskottet biträder motionsförslaget.Överdirektör har beslutat i detta ärende i närvaroav direktör , revisionsdirektör och föredragande, revisionsdirektör av proposition 150 jämte motioner4Finansutskottets behandling5Regeringens lagförslag7Yttranden7Propositionernas förslag7Proposition 1007Proposition 150 Del I7Motionsyrkandena12Propositionen18Motionerna21Moderata samlingspartiets och liberalernasgemensamma motion Fi3621Centerns partimotion Fi3724Vänsterpartiets partimotion Fi3827Miljöpartiets partimotion Fi3929Utskottet32Den ekonomiska politiken32Den internationella utvecklingen32Utvecklingen i Sverige37Åren 1991 och 199237En kalkyl över utvecklingen åren 1991--199541De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken43Sammanfattning av de allmänna riktlinjerna för denekonomiska politiken55Stabiliseringsavtalet55AP-fonderna56Statsskuldspolitiken58Bemyndigande för den statliga upplåningen59Penning- och valutapolitiken60Investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten62Sänkning av mervärdeskatten64Övriga ekonomisk-politiska motionsyrkanden67Arbetsskadeförsäkringen67Konkurrenslagstiftning67Turistnäringen68Entreprenörskap68Budgetpolitiken69Budgetutvecklingen69De olika budgetalternativen71De allmänna riktlinjerna för budgetpolitiken75Motionsyrkanden om kompletterande information ibudgetförslaget75Kartläggning av subventioner75Drift- och kapitalbudget76Särskilda frågor78Rörliga krediter78Statliga garantier och lån i vidombildning av affärsverk till statligt ägda aktiebolag79Årsbokslut för staten /9080Finansfullmakten m.m.80Budgetering exkl. mervärdeskatt /9281Statliga myndigheters betalning av särskild löneskatt påpensionskostnader82Lån i för vissa ADB-investeringar82Statlig lokalförsörjning83Täckning av merkostnader för löner och pensioner83Avskattning av företagens reserver84Bilaga , täckande av vissa utgifter förskadeersättning85Statsgarantier för finansiellt stöd till länderna iCentral- och Östeuropa85Resurser till information om samarbete med EG85Bilaga I:3 Socialdepartementet86Administration av socialförsäkring m.m.86Bilaga m.m.88Studerandehälsovård88Bilaga I:6 Arbetsmarknadsdepartementet89Arbetsmarknadsfrågor89Arbetsmarknadspolitikens inriktning90Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader m.m.91Arbetsmarknadspolitiska åtgärder för ungdomar91Utbildningsvikariat m.m.93Rekryteringsstöd94Medelsanvisning och finansiering95Arbetslivsfrågor97Yrkesinriktad rehabilitering97Särskilda åtgärder för arbetshandikappade97Bidrag till Stiftelsen och bilaga I:3Socialdepartementet delvis98Investeringsbidrag till bostadsbyggande och anslag tillsärskilt KBT98Bilaga I:8 Civildepartementet101Vissa personalpolitiska frågor m.m.101Statliga löneavtal 1991--1993102Förordnandepension m.m.102Vissa utvecklingsfrågor102Bidrag till Statshälsan102Externa arbetstagarkonsulter103Trygghetsåtgärder för statsanställda103Hemställan103Reservationer1. De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken(mom.1) (m,fp,c)1132. De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken(mom.1) (v)1223. De allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken(mom.1) (mp)1254. (mom.2) (m,fp)1285. (mom.2) (v)1296. AP-fonderna (mom.3) (m,fp,c)1307. AP-fonderna (mom.3) (v)1318. Statsskuldspolitiken (mom.4) (m)1329. Bemyndigande för den statliga upplåningen (mom.5)(m)13210. Penning- och valutapolitiken (mom.6) (m,fp)13311. Investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten (mom.7)(c)13412. Investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten (mom.7)(mp)13513. Sänkt mervärdeskatt på livsmedel och serveringstjänsterm.m. (mom.8) (m)13614. Sänkt mervärdeskatt på livsmedel och serveringstjänsterm.m. (mom.8) (c,mp)13715. Sänkt mervärdeskatt på livsmedel och serveringstjänsterm.m. (mom.8) (fp)13916. Sänkt mervärdeskatt på livsmedel och serveringstjänsterm.m. (mom.8) (v)14017. Mervärdeskattens nivå och utformning (mom.9)(m,fp)14418. Mervärdeskattens nivå och utformning (mom.9)(c)14419. Arbetsskadeförsäkringen (mom.10) (v)14620. Arbetsskadeförsäkringen (mom.10, motiveringen)(m,fp)14621. Konkurrenslagstiftning (mom.11) (mp)14622. Turistnäringen (mom.12, villkorad till mom.8)(m,fp,c,mp)14723. Entreprenörskap (mom.13) (m,fp)14824. Entreprenörskap (mom.13) (c,mp)14925. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.14)(m,fp)15026. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.14)(c)15227. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.14)(v)15628. De allmänna riktlinjerna för budgetregleringen (mom.14)(mp)15729. Utbyggnad av samlingslokaler (mom.26,motiveringen)(m)15930. Information om samarbete med EG (mom.37)(c,v)15931. Information om samarbete med EG (mom.37)(mp)16032. Kostnader för information om ungdomsbosparandet (mom.41)(m)16033. Inriktning av arbetsmarknadspolitiken (mom.45)(m,fp)16134. Inriktning av arbetsmarknadspolitiken (mom.45) (c)16235. Inriktning av arbetsmarknadspolitiken (mom.45) (v)16336. Anslag till förvaltningskostnader(mom.47) (m,fp,c)16337. Dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning till ungdomarunder (mom.50) (m)16438. Utbildningsvikariat (mom.51) (m,fp)16439. 2--4§§ i lag om ändring i lagen (1991:329) om tillfälligavvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter (mom.52)(m,fp)16540. Rekryteringsstöd (mom.54) (m)16641. Anslag till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (mom.55)(c)16642. Anslag till Arbetsmarknadspolitiska åtgärder (mom.55)(v)16743. Nivån på investeringsbidrag till bostadsbyggande(mom.61) (c)16744. Nivån på investeringsbidrag till bostadsbyggande(mom.61) (v)16845. Nivån på investeringsbidrag till bostadsbyggande(mom.61) (mp)16946. Anslag till Investeringsbidrag till bostadsbyggande(mom.62) (c)17047. Anslag till Investeringsbidrag till bostadsbyggande(mom.62) (v)171Särskilda yttranden1. Statsskuldspolitiken (mom.4) (fp)1722. Investeringsskatt för vissa byggnadsarbeten (mom.7)(m,fp)1723. Mervärdeskattens nivå och utformning (mom.9)(mp)1724. Turistnäringen (mom.12) (v)1735. Ombildning av (mom.30--32)(m,fp)1736. Avskattningen av företagens reserver (mom.34) (m)1747. Avskattningen av företagens reserver (mom.34) (fp)1748. Bidrag till Stiftelsen (mom.60) (fp,c)1749. Nivån på investeringsbidrag till bostadsbyggande m.m.(mom.61 och62) (m)175Bilagor1. I proposition 150 framlagda lagförslag1762. Av utskottet framlagt lagförslag1803. yttrande (1990/91:SkU6y)1814. yttrande (1990/91:UU4y)1965. yttrande (1990/91:AU5y)2016. Remissyttranden över förslag i motion 1990/91:T43219TabellerTabell 1. Bruttonationalproduktens utveckling i vissaOECD-länder33Tabell 2. Internationella förutsättningar37Tabell 3. Försörjningsbalans och vissa nyckeltal38Tabell 4. Inkomster och tillfälligt sparande39