bet · GE01TU26 · 1991-05-14 00:00:00 — De motioner och yrkandendet gäller är följande:T13 (s) yrkande 2 om lokalisering av ett regionkontor tillVänersborg,T17 (s) om att den föreslagna organisationen med sex storaregioner bör omprövas och, i andra hand, att ett regionkontorbör lokaliseras till /,T20 (s) om uppdelningen i regioner och om att ett regionkontorbör lokaliseras till ,T22 (s) om lokalisering av ett regionkontor till ,T31 (c) om att bör väljas som lokaliseringsort viden förändrad organisation inom ,T32 (s) om att ett regionkontor bör förläggas till ,T42 (s) om lokalisering av ett regionkontor till Skaraborgslän,T44 (c) yrkande 2 om att skall tillföras den östraregionen i nya organisation,T58 (s) yrkande 3 om att Bergslagen bör få utgöra en egenvägmyndighetsregion,T60 (c) yrkande 8 om organisation,T63 (c) yrkande 3 om att nuvarande organisation medvägförvaltningar länsvis bör bibehållas samt andrahandsyrkandetenligt yrkande 4 att bör bilda en regiontillsammans med övriga län i sydöstra och attregionkontoret lokaliseras till ,T64 (s) yrkande 2 om att bör besluta omregionkontorens lokalisering och yrkande 3 om att ettregionkontor bör lokaliseras till ,T65 (c) yrkande 1 om att bör väljas som huvudort förvägverkets östra region,T303 (s) om att län bör beaktas vid beslut omlokaliseringsort för vägmyndighetsregionen,T306 (fp) om att bör väljas som huvudort förvägverkets östra region,T308 (m) om att förslag till regionindelning av sinverksamhet bör avvisas,T312 (m) om lokalisering av ett regionkontor till ,T317 (c, m, fp) yrkande 1 om att , ochKopparbergs län bör utgöra en region i den nya organisationenoch yrkande 2 om att regionkontoret i en sådan regionlokaliseras till ,T320 (fp) yrkande 6 om att ett regionkontor bör placeras iHärnösand,T323 (c) om att , och bildar enregion i nya organisation och att regionkontoret i ensådan region förläggs till ,T328 (c) om att bör väljas som lokaliseringsort förett regionkontor för södra i en ny regionindelning förvägverket,T330 (m) om att förslag om regionindelning av sinverksamhet bör avvisas,T334 (c) om att nuvarande organisation börbibehållas,T336 (c) om att den norra regionens huvudkontor bör förläggastill ,T340 (m) om att bör väljas som lokaliseringsort förett regionkontor i den västra regionen i nyaorganisation,T348 (s) yrkande 1 om att nya organisation böromfatta sju regioner, yrkande 2 om att en av dessa regioner börutgöras av , och med Karlstadsom lokaliseringsort för regionkontoret och yrkande 3 om attförslag om en regionförändring bör föreläggas förbeslut,T350 (s) om att bör väljas som lokaliseringsort förett regionkontor,T354 (c) om att ett regionkontor bör lokaliseras tillVänersborg,T364 (c) yrkande 1 om att ett regionkontor bör förläggas tillHärnösand och yrkande 2 om vikten av en allsidig sammansättningav regionstyrelser,T365 (fp) yrkande 1 om att , och länbör bilda en sydostlig region i nya organisation ochyrkande 2 om att regionkontoret i en sådan region börlokaliseras till ,T373 (m) om att bör väljas som lokaliseringsort för ettregionkontor i den västra regionen i nyaorganisation,T374 (v) om att ett regionkontor för börlokaliseras till ,T378 (c) om att ett regionkontor för en västsvensk region börlokaliseras till Vänersborg.I motion 335 (c) framhålls att förslag om endelning av mellan två regioner i den nyaorganisationen inte bör genomföras. Vidare anser motionärernaatt en sammanslagning av och börövervägas.Som utskottet framhållit ovan delar det motionärernasuppfattning att inte bör delas mellan två regioneri nya organisation. Däremot kan utskottet inteansluta sig till uppfattningen att en sammanslagning avvägverket och bör övervägas endast efterbeslutet om att skapa det sistnämnda verket och inför engenomgripande omorganisation av det förstnämnda. Med det sagdaavstyrker utskottet motionen.I budgetpropositionen framhåller departementschefen att hanvid medelsberäkningen för anslaget till Drift och underhåll avstatliga vägar tagit hänsyn till den besparing på 300 milj.kr.som ett genomförande av omorganisationen av skullemedföra. I avvaktan på särskild proposition i ämnet -- dvs.tillväxtpropositionen -- bör besparingen kalkylmässigt redovisasunder det nämnda anslaget. Regeringen bör dock inhämtariksdagens bemyndigande att senare göra den slutligafördelningen av besparingen.Utskottet tillstyrker detta förslag.I motion T29 (s) framhålls (yrkande 2) att bör kunnavälja mellan att självt svara för väghållningsproduktioneneller att köpa härför erforderliga tjänster på entreprenad såatt konkurrensmöjligheter skapas. I motionen framhållsvidare (yrkande 3) att myndighets/beställarroll börutformas från samhällsekonomiska utgångspunkter så att vägverketinom detta område blir beredande inför regeringens ochlänsstyrelsernas beslut. I samma motion betonas också (yrkande4) att regeringen särskilt bör följa effektivitetsutvecklingeninom produktionsdel.Vägverket anlitar i betydande utsträckning entreprenörer förväghållningsproduktionen. Verkets vägplanering sker medutgångspunkt i samhällsekonomiska överväganden. Regeringen avsesi fortsättningen godkänna förslag av till program förriksvägarna. Flerårsplanerna för länstrafikanläggningarfastställs av länsstyrelserna efter beredning av bl.a.vägverket. Någon ändring därvidlag föreslås inte i propositioneneller av utskottet. Den föreslagna omorganisationen av vägverketsyftar till att öka verkets effektivitet. Utskottet förutsätteratt regeringen följer utvecklingen av hur man inom verket sökernå det målet. Med hänvisning till det anförda finner utskottetnågra sådana riksdagsuttalanden som begärs i motionen inteerforderliga, varför yrkandena härom avstyrks.I motion T40 (mp) begärs en översyn av vägverketsbolagiserade affärsverksamhet. Motionärerna framhåller attverksamheten bör säljas eller öppnas för insyn och direktpolitisk påverkan under demokratiska former.Verksamhet i bolagsform bedrivs av genom (SweRoad) och AB Väginvest. SweRoadtillkom med stöd av ett riksdagsbeslut (prop.1981/82:137, bet. TU29, rskr. Bolaget bedrivertjänsteexport och säljer svenskt kunnande om vägar, väghållning,trafiksäkerhet och organiserande av väg- och trafikmyndigheter.Verksamheten är huvudsakligen inriktad på och bedrivs istor utsträckning i samverkan med SIDA. SweRoad äger avaktierna i (Road Surface Tester) , somutvecklat ett fordon för mätning med laserteknik av belagdavägytors tillstånd. AB Väginvest har tillkommit med stöd avriksdagens beslut för att i första hand finansiera ochadministrera verkets engagemang i väg- och broprojekt somfinansieras utan anslagsmedel. Utskottet är inte för sin delberett att förorda någon omprövning av ifrågavaranderiksdagsbeslut eller någon sådan åtgärd som motionärernaaktualiserar, varför motionsyrkandet avstyrks.7 Motioner om flerårsplaner och fördelningsplaner m.m.Under rubriken ovan behandlar utskottet ett mycketstort antal motionsyrkanden, som alla har det gemensamt att deinnehåller krav på åtgärder vilkas genomförande sker inom ramenför den investeringsplanering som gäller inomvägväsendet. Utskottet hänvisar till denna ordning ochavstyrker mycket kortfattat motionsyrkandena under hänvisningtill att varken kan eller bör ta ställning till frågorom en viss väg bör byggas eller förbättras eller klassificeraspå visst sätt, eller om ett visst län skall gynnas på bekostnadav andra län vid fördelningen av medel för väghållning.Motionsyrkanden av ifrågavarande slag återkommer emellertid årefter år och i ständigt växande antal. Utskottet ser med en vissoro på denna utveckling, eftersom den innebär en risk för attandra motioner om vägväsende inte får den mer ingåendebehandling som de kan förtjäna, om utskottet skall kunnafullgöra sin beredande uppgift inom rimlig tid.Planeringsprocessen inom vägväsendet kommer att förändras,om antar de förslag härom som detta betänkande ochbetänkande 1990/91:TU24 om trafikens infrastruktur innehåller.Regeringen kommer att underställa övergripanderiktlinjer för hur infrastrukturen skall utvecklas inom väg- ochjärnvägssektorerna. Sådana riktlinjer kan komma att avse t.ex.den geografiska inriktningen av investeringarna och underhållet,frågor om infrastrukturens kvalitet samt hur olika nationellaoch internationella intressen skall kunna tillgodoses.Regeringen kommer att utfärda direktiv för arbete medett nationellt program för riksvägarna. I ett sådant program börnuvarande alltför starka fokusering på enskilda objekt ersättasav en systemsyn på planeringen av vägnätet. I programmet kommervissa vägar, som är av särskild betydelse för landetsekonomiska tillväxt och välfärdsutveckling, att tillmätas ensärställning. Programmet skall underställas regeringen förgodkännande.Vid sidan av ett nationellt program för riksvägarna skalläven regionala program på systemnivå utarbetas. Nuvarandeordning, som innebär att varje länsstyrelse fastställer enflerårsplan för byggande av länstrafikanläggningar inom länet,kommer dock att behållas.Väghållningsproduktionen kommer i hög grad att bero avmöjligheterna att kunna finna en finansiering vid sidan avstatsbudgeten -- genom medverkan från berörda intressenter ellergenom vägavgifter.I Stockholms-, kommer undervissa förutsättningar statliga medel att ställas till förfogandeför ett snabbare genomförande av åtgärder än vad som är möjligtinom ramen för nuvarande planeringsprocess. De åtgärderutskottet främst syftar på är byggandet av ringleder ellerförbifarter o.d. i de tre storstadsområdena.Av utskottets betänkande 1990/91:TU24 om trafikensinfrastruktur framgår att inland, , ,norra och sydöstra bör tillföras en större delän av ordinarie anslag för bl.a. vägändamål.Regeringen bör beakta detta -- framhålls det i betänkandet -- dådirektiven för nästa planeringsomgång fastställs.De motioner som utskottet nu avser att behandla innehålleralla krav på åtgärder vilkas genomförande sker inom ramen förnuvarande planeringsprocess. Även om den processen förändras, påsätt som anges ovan, ändras inte utskottets grundläggandeinställning att det inte ankommer på att ta ställningtill krav av det slag som ifrågavarande motioner avser.Riksdagen anvisar medel för olika vägändamål samt fastställerriktlinjer för hur väghållningsproduktionen skall prioriterasoch finansieras vid sidan av statsbudgeten. Den mångfald avbeslut som krävs för att denna produktion skall kunna utföras sårationellt som möjligt måste fattas inom den ram som riksdagensålunda anvisar av därtill kompetenta organ och varken kan ellerbör fattas av själv.Med det sagda avstyrker utskottet samtliga de motioner ochmotionsyrkanden som förtecknats under rubriken motionsyrkanden om flerårsplaner och fördelningsplaner m.m.på s. 16--24 i detta betänkande.I motion T211 (m) framhålls att kringfartsleder har storbetydelse för att trafikmiljön skall kunna utformas så atttrafikrytmen blir så jämn som möjligt och så att farligakorsningar, kurvor och hinder undanröjs.I motion T253 (m) framhålls att byggande av kringfartsledermedför positiva miljöeffekter bl.a. genom minskat buller.I motion T267 (fp) framhålls att bättre vägar har positivamiljöeffekter. Stadsmiljöer blirrenare, när trafiken leds effektivare runt centrala delar.Trafiken flyter jämnare och utsläppen minskar.Utskottet delar motionärernas uppfattning men ser ingetbehov av något sådant riksdagsuttalande som de begär. Byggandeav kringfartsleder bestäms inom ramen för den planeringsprocesssom utskottet redogjort för. Härtill kommer att kringfartslederkan komma att byggas i särskild ordning i de trestorstadsregionerna. Med det sagda avstyrks motionsyrkandena.I motion T215 (c) framhålls att ett program förmodernisering och uppgradering av det befintliga vägnätetbör utarbetas.Vägplaneringsprocessen syftar bl.a. till att tillgodoseönskemål av ifrågavarande slag. Någon åtgärd bör intekomma i fråga med anledning av motionsyrkandet, varför utskottetavstyrker detsamma.I motion T234 (v, fp, c) framhålls att ett sammanhängande väg-och broprojekt måste genomföras för att lösa problemen medSödertäljes trafiksystem. En sådan helhetslösning skulleinnebära att byggs ut, att Saltsjöbronbyggs samt att dessa anläggningar byggs samman med en trafikled.Utskottet hänvisar till vad som anförts omvägplaneringsprocessen och avstyrker motionsyrkandet.I motion T235 (v) framhålls betydelsen av en rättvisfördelning av väganslagen. Motionären framhåller attglesbygden, med nedslitna och trafikfarliga vägar, måsteprioriteras på bekostnad av satsningar i storstadsområdena.Fördelningen av väganslag sker inom ramen förvägplaneringsprocessen. Denna tar sin utgångspunkt i de avriksdagen fastställda målen för vägpolitiken. Ett av dessa målär att en tillfredsställande vägstandard i landets alla delar,även på det lågtrafikerade vägnätet, skall säkerställas. Med detsagda finner utskottet för sin del att något sådantriksdagsuttalande som begärs i motionen inte bör komma i fråga,varför yrkandet härom avstyrks.I motion T367 (v) begärs ett särskilt anslag på 40 milj.kr.till utbyggnad av spårvägen i Norrköping.Utskottet hänvisar till den planeringsprocess som gäller förlänstrafikanläggningar och avstyrker motionen.8 Övriga frågorEnligt motionerna T341 (fp), T375 (fp) och 412 (mp) börsaltanvändningen på vägarna minska. Till stöd för yrkandenaframhålls att saltningen vållar ett smutsigt väglag, försämradsikt och rostskador på bilarna.Enligt vad utskottet erfarit finns det ingetbra och billigt alternativ till saltning för halkbekämpning påvintervägar. har bedrivit en försöksverksamhet i någralän, där salt inte använts på vissa vägar. Försöken visade atttrafikolyckorna ökade, utom i . Utskottetförutsätter att verket fortsätter sina ansträngningar att finnaett bra alternativ till saltningen och att denna sker i enomfattning som medför minsta möjliga olägenhet av det slag sommotionärerna avser, utan att trafiksäkerheten försämras. Med detsagda avstyrks motionsyrkandena.Frågor om användning av dubbdäck behandlas i tre motioner.I motion T342 (fp) framhålls att trafiksäkerhetsverket (TSV)och bör få i uppdrag att utreda frågan om övergångfrån metalldubb till miljödubb.I motion T375 (fp) framhålls att förbud mot användning avdubbdäck bör gälla i södra motion T412 (mp) framhålls att förbud bör införas motanvändning av vissa typer av däckdubbar.Vägverket och har redan ett uppdrag att utreda frågan omanvändning av dubbdäck. Utredningsarbetet sker i samråd medmotsvarande myndigheter i övriga nordiska länder. I avvaktan påresultatet av detta arbete avstyrker utskottet motionsyrkandena.I motion T239 (fp) framhålls att beredskapsmedel böranvändas för upprustning av vägnätet i län.Det ankommer på arbetsmarknadsverket att välja insatserav beredskapsarbeten med hänsyn till lokalasysselsättningsbehov, de arbetslösas ålder och utbildning m.fl.faktorer. I enlighet med denna tillämpade principavstyrker utskottet motionsyrkandet.I motion T210 (m) begärs åtgärder för att minska antaletbildödade renar i län.Enligt vad utskottet erfarit är TSVs samordningsgrupp förNorrbotten starkt engagerad i det av motionären aktualiseradeproblemet. En broschyr med titeln har tagits frammed information till bilisterna om samernas speciella problem,om vilka vägar som går genom betesområden, om renflyttningarsamt om bevakning av renhjordar m.m. Samerna förser ocksåsina renar med halsband utförda i ett ljusreflekterandematerial. Vidare kan samerna själva -- utan myndighetsmedverkan-- sätta upp varningsskyltar på tillfälligt särskilt riskfylldavägavsnitt. Varningar mot tillfälliga renanhopningar på ellerintill olika vägavsnitt meddelas i lokalradion. Utskottet delarmotionärens uppfattning att det är mycket angeläget att kommatill rätta med problemet och finner för sin delsamordningsgruppens insatser och fortsatta engagemang i fråganväl ägnade att tillgodose det önskemålet. Någon riksdagensåtgärd torde sålunda inte vara erforderlig, varför motionen, ihär berörd del, avstyrks.Viltstängsel behandlas i motion T428 (m). Motionärenbetonar det stora värdet av sådana stängsel utmed våra vägar menframhåller att de utgör hinder för biltrafikanter och vandraresom kan behöva komma över stängslet. För att lösa det problemetordnas här och var s.k. stättor eller andraövergångsmöjligheter. Motionären vill att skall utredamöjligheterna att genom skyltar på stängslen upplysa allmänhetenom var närmaste övergång finns.Utskottet förutsätter att överväger vad som kangöras för att minska olägenheterna i fråga. Något särskiltuppdrag torde inte erfordras, varför motionen avstyrks.Vägarbetares säkerhet behandlas i motion T351 (c).Motionärerna framhåller att ansvarig arbetsledning måste gesrätt att avgöra vilka metoder som bör användas vid olika slag avarbeten för att t.ex. nedbringa passerande fordons hastighet.Enligt vad utskottet erfarit har givit utanvisningar i frågan som är ägnade att tillgodose motionärernasönskemål. Något uttalande med anledning av motionensynes sålunda inte erforderligt, varför densamma avstyrks.Motion T344 (s) gäller samverkan av vissa resurser förvägunderhåll i . Motionären framhåller att deregionala väg- och luftfartsmyndigheterna samt vissa störrekommuner i stor utsträckning använder samma slag avkapitalkrävande maskiner. För vissa av dem ärkapacitetsutnyttjandet mycket lågt. Möjligheterna till ensamverkan av maskinresurser bör därför prövas.Utskottet förutsätter att och luftfartsverketbedriver sin verksamhet i så rationella former som möjligt ochatt de därför också undersöker förutsättningarna för en sådansamverkan som motionären aktualiserar. Något riksdagensuttalande i frågan synes därför inte påkallat. Med det sagdaavstyrker utskottet motionen. beträffande en förändrad vägplaneringsprocessatt med avslag på motionerna 1990/91:T29 yrkandena 1och 5, 1990/91:T40 yrkande 32, 1990/91:T60 yrkande 9 och1990/91:T209 yrkande 1 lämnar utan erinran vad i proposition1990/91:100 bilaga 8 anförs om vägväsendet m.m. och godkännerden i proposition 1990/91:87 föreslagna inriktningen avinvesteringsplaneringen vid ,res. 1 (c)res. 2 (v, mp)2. beträffande ytterligare vägstråk av nationellbetydelseatt avslår motion 1990/91:T60 yrkande 10,res. 3 (c)3. beträffande nyttoavkastning av vägobjektatt avslår motion 1990/91:T248 yrkande 2,res. 4 (m)4. beträffande miljökonsekvensanalyser ochkoncessionsprövning av vägbyggenatt avslår motion 1990/91:T267 yrkande 5,5. beträffande fastighetsägares rätt till ersättning vidbyggande av allmänna vägaratt avslår motion 1990/91:T327 yrkande 2,res. 5 (c)6. beträffande vissa ändringar i väglagen m.m.att avslår motion 1990/91:T327 yrkandena 1 och 3,7. beträffande ersättning för trafikstörningaratt avslår motion 1990/91:T355,res. 6 (v, mp)8. beträffande alternativ järnvägsutbyggnad vid störreväginvesteringaratt avslår motion 1990/91:T231 yrkande 6 i dennadel,res. 7 (v, mp)9. beträffande lån i för ickeavgiftsfinansierade projektatt godkänner att regeringen får bemyndiga vägverketatt ta upp lån i även för ickeavgiftsfinansierade objekt i enlighet med vad som anförs iproposition 1990/91:100 bilaga 8,10. beträffande lån i riksgäldskontoretatt med bifall till regeringens förslag iproposition 1990/91:87 godkänner att lån iriksgäldskontoret överförs till VägverketsInvesteringsaktiebolag ,11. beträffande förskottering av väginvesteringaratt godkänner att regeringen får bemyndiga vägverketatt inom en ram av . besluta om förskottering avväginvesteringar i enlighet med vad som anförs i proposition1990/91:100 bilaga 8,12. beträffande lånefinansiering av vissa väganordningaratt med bifall till regeringens förslag iproposition 1990/91:87 godkänner att också andra väganordningarän själva vägen får lånefinansieras,13. beträffande avgiftsuttag på befintliga vägaratt med avslag på motionerna 1990/91:T35 yrkande 2 idenna del och 1990/91:T62 yrkande 9 godkänner den i proposition1990/91:87 förordade principen härför,res. 8 (m) -- delvisres. 9 (v) -- delvis14. beträffande principer för byggande av en ny bro överSvinesundatt med avslag på motionerna 1990/91:T35 yrkande 2 idenna del och 1990/91:T62 yrkande 10 godkänner förslaget iproposition 1990/91:87 härom,res. 8 (m) -- delvisres. 9 (v) -- delvis15. beträffande arbetspendling över Svinesundsbronatt avslår motion 1990/91:T14,16. beträffande vissa förslag om vägväsendets finansieringfrån den allmänna motionstidenatt avslår motionerna 1990/91:T209 yrkande 2,1990/91:T220 yrkande 2, 1990/91:T249 yrkande 7, 1990/91:T253yrkandena 13--15, 1990/91:T301 yrkande 3, 1990/91:T349 yrkande 2samt 1990/91:T362 yrkandena 1, 3 och 4,res. 10 (m)res. 11 (fp)res. 12 (v)17. beträffande ränta på förskotterade medel förväginvesteringaratt avslår motion 1990/91:T357 yrkande 2,18. beträffande förbifart för Eksjöatt avslår motion 1990/91:T366,19. beträffande medelsanvisning för ämbetsverksuppgifteratt med bifall till regeringens förslag iproposition 1990/91:100 bilaga 8 till Vägverket:Ämbetsverksuppgifter m.m. för /92 anvisar ettförslagsanslag på8661000 kr.,20. beträffande medelsanvisning för drift och underhåll avstatliga vägaratt med bifall till regeringens förslag iproposition 1990/91:100 bilaga 8 samt med avslag på motionerna1990/91:T202 yrkande 4, 1990/91:T207 yrkande 9, 1990/91:T211yrkande 25 och 1990/91:T361 yrkande 3 till Drift och underhållav statliga vägar för /92 anvisar ettreservationsanslag på ,res. 13 (m)res. 14 (c)res. 15 (mp)21. beträffande tioårsprogram för upprustning ochbeläggning av grusvägaratt avslår motionerna 1990/91:T202 yrkande 3,1990/91:T261 yrkande 1, 1990/91:T314 och 1990/91:T361 yrkandena1 och 2,res. 16 (c)22. beträffande engångsanslag för nedslitna ochtrafikfarliga vägar i glesbygdsområdenatt avslår motion 1990/91:T249 yrkande 11,res. 17 (v)23. beträffande målsättningen för drift och underhåll avvägaratt avslår motion 1990/91:T211 yrkande 7,24. beträffande överföring av medel mellan anslagen B2.och B6.att med bifall till regeringens förslag iproposition 1990/91:100 bilaga 8 medger att regeringen vid behovnär allmän väg, för vilken staten är väghållare, övergår tillenskild väghållning får låta överföra medelmotsvarande gällande statsbidrag mellan anslag B2. Drift ochunderhåll av statliga vägar och anslag B6. Bidrag till driftoch byggande av enskilda vägar,25. beträffande överföring av medel mellan anslagen B2.och B5.att med bifall till regeringens förslag iproposition 1990/91:100 bilaga 8 medger att regeringen vidändringar i väghållningsansvaret får överföra medel mellananslagB2. Drift och underhåll av statliga vägar och anslagB5. Bidrag till drift och underhåll av statskommunvägar,26. beträffande jämkning mellan drift- ochbyggandeanslagenatt godkänner att jämkning mellan drift- ochbyggandeanslagen för den statliga väghållningen får ske ienlighet med vad som anförs i proposition 1990/91:100 bilaga 8,27. beträffande tilläggsbidrag till drift av kommunalavägar och gatoratt godkänner vad i proposition 1990/91:100 bilaga 8anförs om användningen av anslaget B2. Drift och underhåll avstatliga vägar för tilläggsbidrag till drift av kommunala vägaroch gator,28. beträffande anskaffning av utrustning förhastighetsövervakningatt godkänner vad i proposition 1990/91:100 bilaga 8anförs om användning av anslaget B2. Drift och underhåll avstatliga vägar för anskaffning av utrustning förhastighetsövervakning,res. 18 (m)29. beträffande medelsanvisning för byggande avriksvägaratt med bifall till regeringens förslag iproposition 1990/91:100 bilaga 8 samt med avslag på motionerna1990/91:T207 yrkande 10 och 1990/91:T249 yrkande 9 tillByggande av riksvägar för /92 anvisar ettreservationsanslag på ,res. 19 (v, mp)30. beträffande utbyggnader av väg E6 som motorväg pådelen --Ljungskileatt godkänner vad i proposition 1990/91:100 bilaga 8anförs om användningen av anslaget B3. Byggande av riksvägarför att täcka kapitalkostnader för utbyggnader av väg E6 sommotorväg på delen --,31. beträffande ny bro över Ångermanälvenatt med avslag på motion 1990/91:T238 yrkande 6lämnar utan erinran vad som i proposition 1990/91:100 bilaga 8anförs härom,res.