bet · GE01LU15 · 1991-03-05 00:00:00 — Anslag till patentväsendet, m.m. I betänkandet behandlar utskottet regeringens förslag tillanslag till patent- och registreringsverket samtpatentbesvärsrätten (prop. 1990/91:100 bil. Vidarebehandlas fem motioner (c, v resp. mp) om förbud mot patent påbioteknologiska uppfinningar och en motion (m) med önskemål omatt inte skall avvika från utvecklingen inom EG ochEuropapatentverket när det gäller patent på sådana uppfinningar.Utskottet tillstyrker regeringens förslag samt avstyrkermotionerna om patentförbud med hänvisning till den pågåendegenteknikberedningen. Eftersom något tillkännagivande tillregeringen inte är nödvändigt med anledning av m-motionenavstyrks också den motionen.TOLFTE HUVUDTITELN I proposition 1990/91:100 bilaga 14 föreslår regeringen(industridepartementet)dels under punkt F 15 (s. 94--97) att tillPatent- och registreringsverket: Immaterialrätt m.m. /92 anvisar ett förslagsanslag på ,dels under punkt F 16 (s. 97 och 98) att tillPatent- och registreringsverket: Bolagsärenden /92 anvisar ett förslagsanslag på ,dels under punkt F 17 (s. 98 och 99) att tillPatentbesvärsrätten för /92 anvisar ettförslagsanslag på . 1990/91:L802 av m.fl. (m) vari -- medhänvisning till vad som anförts i motion 1990/91:Jo606 -- yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om patent på genteknikområdet.1990/91:L807 av m.fl. (mp) vari -- med hänvisningtill vad som anförts i motion 1990/91:Jo626 -- yrkas attriksdagen hos regeringen begär ett förtydligande av patentlagenså att det klarare framgår att patent inte kan tas på levandeorganismer.1990/91:L810 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet att utreda och utarbeta förslagtill ny patentlagstiftning som klart säger att produktpatentinte är tillåtet på levande organismer och på varje form avarvsmassa,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av hela det immaterialrättsligaskyddet för att hindra att andra former för ensamrätt tilllevande materia uppstår,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skall verka internationelltför att få till stånd förbud mot ensamrätt till levande materia.1990/91:L811 av m.fl. (c) vari -- medhänvisning till vad som anförts i motion 1990/91:So529 -- yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om immaterialrätt.1990/91:L812 av m.fl. (v) vari -- med hänvisningtill vad som anförts i motion 1990/91:U259 -- yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om patent på levande organismer.1990/91:So28 av m.fl. (c) vari -- såvitt nu äri fråga -- yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om åtgärder för att förhindra att patent påmänskliga vävnader blir giltiga i Sverige.Motion So28 har väckts med anledning av proposition 1990/91:52om användning av genteknik på människa, m.m., och yrkande 7 imotionen har av socialutskottet överlämnats till lagutskottet. Regeringens förslag till medelsanvisning för patent- ochregistreringsverket samt patentbesvärsrätten föranleder intenågra erinringar från utskottets sida.I sex motioner tas upp frågor rörande patent påbioteknologiska uppfinningar.Genom patent kan den som gjort en uppfinning få ensamrätt attutnyttja uppfinningen yrkesmässigt. Patent kan meddelas på såvälen ny produkt som en ny produktionsmetod. I princip kan allauppfinningar patenteras som fyller de i patentlagen (1967:837)uppställda patenterbarhetskraven, men undantag görs för bl.a.uppfinningar som avser växtsorter eller djurraser ellerväsentligen biologiska förfaranden för framställning av växtereller djur. Patent får dock meddelas på mikrobiologisktförfarande samt alster av sådant förfarande. Uppfinningar inomväxtriket kan ges skydd enligt växtförädlarrättslagen(1971:392). Skyddet är ett rent produktskydd. Lagen ger den somtagit fram en ny växtsort en ensamrätt att yrkesmässigtframställa och marknadsföra förökningsmaterial av sorten samtockså i vissa fall en rätt att använda sorten för framställningav förökningsmaterial av en annan sort. Också växtsorter somframbragts genom gentekniska och andra bioteknologiskaförfaranden kan skyddas enligt lagen. Växtförädlarrättslagenbygger konvention om skydd avväxtförädlingsprodukter, vilken tillträtt. Genomkonventionen har de anslutna staterna åtagit sig bl.a. att intetillämpa både patent och växtförädlarrätt på samma växtsort.Konventionen innebär också att staterna bildar en union förskydd av växtförädlingsprodukter (UPOV).Ett patent som meddelas av en nationell patentmyndighet blirgällande endast i den staten. Önskas patentskydd i mer än ettland måste alltså patent sökas i varje land. Genom deneuropeiska patentkonventionen har skapats en ordning som medgeratt en patentsökande kan få patent i flera länder,s.k. Sådana patent söks hos det europeiskapatentverket i . I likhet med vad som gäller enligt densvenska patentlagen kan europeiskt patent inte meddelas påuppfinningar som avser växtsorter, djurraser eller väsentligenbiologiska förfaranden för framställning av växter eller djur.Mikrobiologiska förfaranden liksom alster härav får dockpatenteras. har liksom många andra europeiska statertillträtt konventionen, och det europeiska patentverket kansåledes meddela patent som blir gällande i på samma sättsom om patentet beviljats av det svenska patentverket.Under senare år har olika frågor rörande bioteknikenaktualiserats både inom och på det internationellaplanet. Skyddet för bioteknologiska uppfinningar har bl.a.tagits upp inom (World Intellectual PropertyOrganization) och inom UPOV. Vidare har år 1988framlagt ett förslag till direktiv rörande rättsligt skydd försådana uppfinningar. Syftet med förslaget är att det skallskapas enhetliga och klara regler i i fråga om vilkauppfinningar som skall kunna patenteras. En närmare redogörelseför de olika initiativ som tagits har lämnats i utskottetsbetänkande /90:LU31.I mars 1990 beslöt regeringen att tillkalla en parlamentariskberedning med uppgift att bereda frågor med anknytning tillanvändning av genteknik. I direktiven (dir. 1990:16) framhållsatt det finns ett behov av att få ett antal sådana frågorbelysta under parlamentarisk medverkan och att en belysning idenna form också kan tjäna som vägledning för det svenskaagerandet vid de olika internationella diskussioner som skalläga rum. Enligt direktiven skall översynen omfatta fyrahuvudområden. Ett sådant område är kunskapsläget beträffande deekologiska risker som är förknippade med ett frisläppande avgenetiskt förändrade organismer, principer för ekologiskriskvärdering samt behovet av forskning kring de ekologiskariskerna. Ett annat huvudområde är etiska principer för vad sombör vara tillåtet och otillåtet vid användningen av genteknik.Som ett tredje huvudområde anges i direktiven principer föranmälningsplikt och prövning av genteknisk verksamhet ochorganisationen av denna kontroll. Det fjärde huvudområdetslutligen utgörs av övergripande immaterialrättsliga frågor.I motion L802 av m.fl. (m)framhålls vikten av att håller jämna steg medutvecklingen i det europeiska patentverket och EG när det gällerpatent på uppfinningar inom det bioteknologiska området. Enligtmotionärerna talar mycket för att patent skall kunna erhållas påsådana uppfinningar. I motionen begärs ett tillkännagivande omvad som anförts.I motion L807 av m.fl. (mp) yrkas att riksdagenhos regeringen begär ett förtydligande av patentlagen så att detklarare framgår att patent inte kan meddelas på levandeorganismer. Motionärerna hävdar att nuvarande patentlagstiftninginte medger att patent beviljas för uppfinningar som avserlevande organismer men att utvecklingen går mot en uppluckringav detta förbud. Enligt motionärerna finns det starka etiskaskäl mot att någon skall kunna få ensamrätt till levandeorganismers arvsmassa. Ett patentskydd kan vidare leda tillproblem för jordbrukarna.Synpunkter liknande dem i motion L807 förs också fram i motionL810 av m.fl. (mp). I motion L810 framhållsäven att den parlamentariska beredning av genteknikfrågor somregeringen beslutat om inte är tillfyllest. Motionärernaunderstryker vikten av att en parlamentarisk utredning påområdet kommer till stånd. Utredningsarbetet bör bedrivas underhänsynstagande till sociala och ekologiska aspekter samt tredjevärldens speciella intressen och behov. En utgångspunkt bör varaatt levande organismer liksom gentekniska metoder och varje formav manipulation av arvsmassan inte skall omfattas avimmaterialrättsligt skydd. I motionen begärs dels utredning omoch förslag till ny patentlagstiftning som klarlägger attproduktpatent inte tillåts beträffande levande organismer ellernågon form av arvsmassa, dels översyn av hela detimmaterialrättsliga regelsystemet i syfte att förhindra andraformer av ensamrätt till levande materia. Motionärerna yrkarockså tillkännagivande om att skall verkainternationellt för att förbud mot ensamrätt till levandemateria skall komma till stånd.Även i motion L811 av m.fl. (c) påpekas deproblem som kan uppkomma för jordbruket om patent på levandemateria tillåts. Motionärerna anser att internationelltbör driva linjen att patent på liv inte skall godtas samt verkaför att regler om en annan skyddsform än patent utarbetas. Ettsådant skydd bör garantera fri tillgång till de genetiskaresurserna och stimulera vidareutvecklingen inombiotekniken. Motionärerna yrkar att det anförda ges regeringentill känna.I motion L812 av m.fl. (v) anförs att Sverigevarken nationellt eller internationellt bör godta patent påuppfinningar som avser förändringar av organismer medutnyttjande av bioteknik. Ett annat regelverk än patentsystemetmåste enligt motionärerna utarbetas med utgångspunkt i att växt-och djurarter är vårt gemensamma arv. Motionärerna yrkar att detanförda ges regeringen till känna.I motion So28 av m.fl. (c) begärs (yrkande 7)ett tillkännagivande om åtgärder för att förhindra att patent påmänskliga vävnader blir giltiga i . Motionärerna anseratt både nationellt och internationellt måste arbeta föratt förhindra en utveckling mot patentering av genteknisktförändrade växter, djur, bakterier och mänskliga vävnader. Degränser i övrigt som skall gälla för patent på andrabioteknologiska uppfinningar måste enligt motionärerna kunnadefinieras, och patentlagen behöver förtydligas i angivnahänseenden.Utskottet konstaterar att utvecklingen inom biotekniken hargått mycket snabbt . Särskilt i fråga omutnyttjandet av genteknik är forskningens framsteg påtagliga,och det har skapats nya förutsättningar för att sådan teknikskall kunna tillämpas direkt på så vitt skilda områden sommedicinsk diagnostik, läkemedelsproduktion, växtförädling ochdjuravel. Användningen av mikroorganismer vid industriellproduktion och för miljövård är andra exempel på den nyateknikens tillämpningsområden. Såvitt nu kan bedömas kommerdenna utveckling att fortsätta och bioteknikens betydelse påolika samhällsområden att öka.Med anledning av ett flertal motioner -- de flesta med sammainriktning som de nu aktuella motionerna L807, L810, L811, L812och So28 -- behandlade utskottet ingående frågan ompatent på uppfinningar inom bioteknikens område. godkända betänkande i ärendet (bet. 1989/90:LU31)framhöll utskottet att det finns anledning att se positivt på demöjligheter som gentekniken ger. En ökad användning av genteknikför dock med sig, fortsatte utskottet, att ställning måste tastill åtskilliga frågor av komplicerad art som rör exempelvis deetiska och ekologiska aspekterna. Många människor känner ocksåstark oro eller osäkerhet inför genteknikens utveckling och deframtida följderna av den. Det var därför enligt utskottetnaturligt att gentekniken aktualiserats såväl i åtskilligamotioner till som i den allmänna debatten och attdiskussioner förts om vad som bör vara tillåtet och intetillåtet. underströk utskottet att problemen kringgentekniken i första hand måste lösas genom andra åtgärder äninförandet av förbud mot eller begränsningar av möjligheternatill rättsligt skydd för bioteknologiska uppfinningar. Liksomannan lagstiftning på det immaterialrättsliga området, påpekadeutskottet, är nämligen patentlagen ett trubbigt vapen när detgäller att förhindra eller begränsa viss verksamhet, och andralösningar krävs om ett sådant syfte skall uppnås. Utskottet fannatt det var angeläget att en översyn av de spörsmål somgentekniken ger upphov till kom till stånd och uttalade sintillfredsställelse över att regeringen beslutat att tillkalla enparlamentarisk beredning rörande genteknikfrågorna. Med hänsyntill att immaterialrättsliga frågor utgör ett av huvudområdenaför översynen utgick utskottet från att patenträttsliga spörsmålskulle komma att övervägas. Resultatet av beredningsarbetetborde enligt utskottet inte föregripas genom några uttalandenfrån sida med anledning av de då förevarandemotionsyrkandena, och utskottet avstyrkte följaktligen bifalltill motionerna.Den parlamentariska beredningen för frågor rörande användningav gentekniken tillsattes av regeringen och harinlett sitt arbete. I enlighet med sin tidigare inställning isaken anser utskottet att inte heller de nu aktuella motionernaL807, L810, L811, L812 och So28 yrkande 7 bör föranleda någonriksdagens vidare åtgärd. Vad särskilt gäller det sist nämndamotionsyrkandet vill utskottet tillägga att varken den svenskapatentlagen eller den europeiska patentkonventionen medger attpatent beviljas på mänskliga vävnader som sådana. Utskottetförordar alltså att motionerna avslås.Med anledning av vad som anförs i motion L802 vill utskottet-- i linje med vad utskottet uttalade -- hänvisa tillatt patent tillämpas som skyddsform förbioteknologiska uppfinningar i de flesta industriländer ochockså i det europeiska patentsystemet. Utan tungt vägande skälbör inte isolera sig från den internationellautvecklingen på patentområdet. Det är också viktigt att dennordiska rättslikheten på detta område bevaras. Härtill kommeratt ett framtida kan medföra krav på att vi hållerjämna steg med på bl.a. patentområdet. Det sagdautesluter givetvis inte att det kan finnas anledning att försvenskt vidkommande överväga frågan om hur skyddet föruppfinningar av denna art lämpligen bör vara utformat.Spörsmålet måste emellertid lösas på det internationella planet.Mot bakgrund av det sagda kan utskottet inte finna att någotsärskilt tillkännagivande med anledning av motion L802 ärpåkallat, utan utskottet avstyrker bifall jämväl till denmotionen. beträffande immaterialrättsärendenatt till Patent- och registreringsverket:Immaterialrätt m.m. för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,2. beträffande bolagsärendenatt till Patent- och registreringsverket:Bolagsärenden för /92 anvisar ettförslagsanslag på ,3. beträffande patentbesvärsrättenatt till Patentbesvärsrätten för budgetåret1991/92 anvisar ett förslagsanslag på ,4. beträffande patentförbudatt avslår motionerna 1990/91:L807,1990/91:L810,1990/91:L811, 1990/91:L812 och 1990/91:So28yrkande 7,res. 1 (c, v)res. 2 (mp)5. beträffande internationell anpassningatt avslår motion 1990/91:L802.Stockholm den 5 mars 1991På lagutskottets vägnarRolf DahlbergNärvarande: (), (), OweAndréasson (s), (), (), MartinOlsson (c), (), (), (), (), (), (), (), (), ElisabetFranzén (mp), () och (). Patentförbud (mom. 4)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet konstaterar" och på s. 6 slutar med "denmotionen" bort ha följande lydelse:Utskottet vill för sin del framhålla att utvecklingen inombiotekniken går mycket snabbt. Särskilt gällerdetta gentekniken, och det skapas fortlöpande nyaförutsättningar för att sådan teknik skall kunna användas påolika områden. Växtförädlingen och djuraveln liksom utnyttjandetav mikroorganismer för industriell produktion är blott någraexempel på genteknikens tillämpningsområden. I ökandeutsträckning söks också patent på olika bioteknologiskauppfinningar både här i och utomlands.Patentansökningarna avser inte bara uppfinningar i meravedertagen mening utan också olika gentekniska manipulationermed människor, växter, djur och mikroorganismer. Inte minstaktiva härvidlag är amerikanska och japanska företag. EftersomSverige är anslutet till den europeiska patentkonventionen blirpatent på det gentekniska området som meddelas av det europeiskapatentverket gällande också här i landet. Hur långtpatentmöjligheterna sträcker sig i fråga om växter och djur kanför närvarande inte bedömas. Otvivelaktigt är det emellertid såatt vitala intressen står på spel för vissa stora företag ochatt dessa i största möjliga utsträckning försöker få till stånden vidgning av patenterbarheten. Även utvecklingen av praxis viddet europeiska patentverket synes gå i denna riktning liksomarbetet med immaterialrättsliga frågor inom internationellaorganisationer. Det ovan redovisade förslaget till eg-direktivom rättsligt skydd för bioteknologiska uppfinningar är blott ettexempel härpå. Direktivförslaget ger klart ökade möjligheter attpatentera uppfinningar som avser växter och djur.Enligt utskottets mening för den ökade användningen avgenteknik med sig att ställning måste tas till en rad spörsmålav komplicerad natur som rör exempelvis de etiska och ekologiskaaspekterna på gentekniken. Många människor känner stark oro ochosäkerhet inför genteknikens utveckling och de framtidaföljderna av den. Mot denna bakgrund framstår det som angelägetatt en samlad översyn sker av de olika frågor som har anknytningtill biotekniken.Enligt utskottets mening kan ett beredningsarbete rörandegentekniken med den inriktning som framgår av de ovan redovisadedirektiven inte anses tillräckligt. I stället bör enparlamentarisk utredning tillkallas med uppgift att utarbeta ensamlad, heltäckande lagstiftning på bioteknikområdet.Lagstiftningen skall ange de etiska, sociala och miljömässigaramarna för forskning och tillämpning. Angeläget är också attdet initieras en bred debatt och informationsspridning ombioteknikens roll i samhället, något som inte minst gällerpatentfrågorna. En viktig uppgift i det kommandeutredningsarbetet måste därför vara att överväga de särskildaproblem som är förknippade med den nuvarande utvecklingen närdet gäller patent på bioteknologiska uppfinningar. Inte baraetiska skäl talar mot att någon genom patent skall kunna fåensamrätt på levande organismer. Sådana patent kan ocksåäventyra den genetiska mångfalden och skapaberoendeförhållanden. Som påpekas av motionärerna kanjordbrukarnas möjligheter att använda sin egen skörd för utsädekomma att starkt begränsas eller försvinna om patent på växtergodtas. Likaså kan djurpatent tvinga uppfödare att betalaersättning till patenthavaren för flera generationers avkommortill ett patenterat djur. Det finns därför starka skäl som talarför att möjligheterna till patent på uppfinningar som avsermänniskor, djur, växter och mikroorganismer bör förbjudas. Detär också angeläget att förhindra att europeiska patent på sådanauppfinningar blir gällande i . Den ovan förordadeutredningen bör få i uppdrag att ta upp spörsmålet om förbud motpatent på växter, djur och mikroorganismer. Utskottet vill isammanhanget betona vikten av att också agerarinternationellt för att få till stånd ett förbud mot patent pålevande organismer. Vad utskottet sålunda anfört bör riksdagenmed bifall till motionerna L811, L812 och So28 yrkande 7 samtmed anledning av motionerna L807 och L810 som sin mening geregeringen till känna. Ställningstagandet innebär att motionL802 inte bör föranleda någon vidare åtgärd, ochutskottet avstyrker följaktligen bifall till den motionen.dels att utskottets hemställan under moment 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande patentförbudatt med bifall till motionerna 1990/91:L811,1990/91:L812 och 1990/91:So28 yrkande 7 samt med anledning avmotionerna 1990/91:L807 och 1990/91:L810 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.2. Patentförbud (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 5 som börjarmed "Utskottet konstaterar" och på s. 6 slutar med "denmotionen" bort ha följande lydelse:Utskottet vill för sin del framhålla att utvecklingen inombiotekniken går mycket snabbt. Särskilt gällerdetta gentekniken, och det skapas fortlöpande nyaförutsättningar för att sådan teknik skall kunna användas påolika områden. Växtförädlingen och djuraveln liksom utnyttjandetav mikroorganismer för industriell produktion är blott någraexempel på genteknikens tillämpningsområden. I ökandeutsträckning söks också patent på olika bioteknologiskauppfinningar både här i och utomlands.Patentansökningarna avser inte bara uppfinningar i meravedertagen mening utan också olika gentekniska manipulationermed levande organismer. Hur långt patentsträvandena sträcker sigpå det bioteknologiska området kan inte bedömas.Otvivelaktigt är det emellertid så att vitala intressen står påspel för vissa stora företag i bl.a. och och att dessai största möjliga utsträckning försöker få till stånd envidgning av patenterbarheten. Utvecklingen av praxis vid deteuropeiska patentverket och det svenska patentverket har ocksågått i riktning mot en ökad patenterbarhet och har nått ettstadium där praxis inte längre står i överensstämmelse med vadsom ursprungligen tillåtits. När patentlagen infördes varnämligen avsikten att produktpatent inte skulle få meddelas pålevande organismer och att även väsentligen biologiskaförfaranden för framställning av växter och djur skulle undantasfrån det patenterbara området. Undantag gjordes dock förmikrobiologiskt förfarande och alster därav. Sistnämnda uttryckavsåg med den tidens bioteknik en process där mikroorganismernasämnesomsättning utnyttjas för produktion av kemiska ämnen ochämnesblandningar, t.ex. antibiotika. Begreppet mikrobiologisktförfarande har emellertid i efterhand omtolkats på ett intetillåtet sätt till att gälla alla gentekniskt förändrademikroorganismer i sig. Att praxis på området utvecklats i stridmed patentlagens syfte belyses även av att allt biologiskt livvid tillkomsten av patentlagen ansågs vara antingen växter ellerdjur och alltså omfattat av patentförbudet. Den biologiskaindelningen av livsformer har emellertid ändrats relativtnyligen. Begreppen växter och djur är inte desamma somtidigare. Biologiskt liv delas nämligen in i växter, djur,svampar samt encelliga organismer med eller utan kärna.Även arbetet med immaterialrättsliga frågor inominternationella organisationer syftar till ökadepatentmöjligheter på det biotekniska området. Det ovanredovisade förslaget till EG-direktiv om rättsligt skydd förbioteknologiska uppfinningar är blott ett exempel härpå.Direktivförslaget innehåller i princip inte några begränsningarav möjligheterna att patentera uppfinningar som avser växter ochdjur och annan levande materia.Enligt utskottets mening är det angeläget att den nu pågåendeutvecklingen mot alltmer ökade patentmöjligheter förbioteknologiska uppfinningar hindras. Regeringen bördärför förelägga förslag till sådana ändringari patentlagen att det av lagen klart framgår att detpatenterbara området inte omfattar levande organismer och attpatentmöjligheterna därmed anpassas till vad som ursprungligenvar avsett. Den ökade användningen av genteknik för också medsig att ställning måste tas till en rad andra spörsmål avkomplicerad natur som rör exempelvis de etiska och ekologiskaaspekterna på gentekniken. Många människor känner också starkoro och osäkerhet inför genteknikens utveckling och de framtidaföljderna av den. Mot denna bakgrund framstår det som angelägetatt en samlad översyn sker av de olika frågor som har anknytningtill gentekniken.Enligt utskottets mening kan ett beredningsarbete rörandegenteknikfrågorna med den inriktning som framgår av de ovanredovisade direktiven inte anses tillräckligt. I stället bör enparlamentarisk utredning tillkallas med uppgift att utarbeta ensamlad, heltäckande lagstiftning på bioteknikområdet.Lagstiftningen skall ange de etiska, sociala och miljömässigaramarna för forskning och tillämpning.