bet · GE01FiU23 · 1991-04-18 00:00:00 — Tioöresmyntet m.m.(förs. 1990/91:14) I betänkandet tillstyrker utskottet ett förslag frånriksbanksfullmäktige om att tioöresmyntet skall upphöra att varalagligt betalningsmedel vid utgången av september 1992.Utskottet avstyrker ett motionsvis framfört förslagom att avvecklingen skall skjutas upp till senare hälften av1990-talet. Likaså avstyrker utskottet en väckt motion om en penningreform.FörslagetI förslag 1990/91:14 har fullmäktige i föreslagitatt antar de vid framställningen fogade förslagen till1.lag om tioöresmyntets upphörande som lagligtbetalningsmedel,2.lag om ändring i lagen (1970:1029) om avrundning av vissaöresbelopp.De framlagda lagförslagen återfinns som bilaga till dettabetänkande. Tioöresmyntet1990/91:Fi33 av () vari yrkas att medavslag på fullmäktiges i förslag som sin mening gerfullmäktige i till känna vad i motionen anförts omtioöresmyntets upphörande som lagligt betalningsmedel.En penningreform1990/91:Fi702 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom den svenska kronans värde. TioöresmyntetI lagen (1988:1385) om riksbank anges i 6 § att myntfår ges ut med valörerna , , en krona, femkronor och . Med de begränsningar som följer av dennaföreskrift får numera ensam bestämma vilka mynt somskall ges ut och hur de skall vara utformade. kan påegen hand också besluta att en gällande myntvalör skallavvecklas. Däremot saknar befogenhet att besluta omdemonetarisering av mynt, dvs. att föreskriva att ett visst myntinte längre skall vara lagligt betalningsmedel. Sådanabestämmelser skall meddelas genom lag vilket innebär att detankommer på att fatta erforderliga beslut.Riksbanksfullmäktige har beslutat atttioöresmyntet skall avvecklas och att nuvarandefemtioöresmynt skall ersättas av en ny nickelfri femtioöring. nu aktuella framställningen föreslår fullmäktige attriksdagen dels antar en lag om att tioöresmyntet skall upphöraatt vara lagligt betalningsmedel vid utgången av ,dels anpassar lagen (1970:1029) om avrundning av vissaöresbelopp till den nya situationen. Fullmäktige anför tre skälsom motiv för sitt förslag, nämligen tioöresmyntets ringa värde,de höga tillverkningskostnaderna och allmänhetens obenägenhetatt vilja använda tioöringar.I motion Fi33 förordar () attdemonetariseringen av tioöringen senareläggs och inte genomförsförrän , bl.a. med hänsyn till deinflationsförväntningar som en sådan förändring i myntserien kanföra med sig. Motionären framhåller att befinner sig iett bekymmersamt ekonomisk-politiskt läge, där ett av deallvarligaste problemen är de rådande inflationsförväntningarna.Det är av stor vikt att den svenska prisutvecklingen kanbringas ned till europeisk nivå. Motionären erinrar om att undersåväl 1990 som 1991 har konsumentprisindex stigit med igenomsnitt till följd av höjda indirektaskatter och andra politiska beslut. Att ytterligare förstärkaintrycket av att den svenska kronan representerar ett lågt värdeförbättrar inte möjligheterna att bryta de rådandeinflationsförväntningarna.Utskottet får för egen del anföra följande. I juli 1985slopades fem- och tjugofemöringarna. Efter denna ändring imyntserien uppstod snabbt en brist på tioöringar vilken kundehävas först sedan produktionen ökat kraftigt. En kampanj förbättre återcirkulation av tioöringar har också genomförts.Allmänhetens obenägenhet att använda sig av detta mynt har dockfortsatt. Som en följd härav försvinner av detioöringar som är i cirkulation vid årets början. Denna andeltenderar dessutom att stiga till år.År 1989 tillverkades 220 miljoner tioöringar, vilket var närafyra gånger så många som före ändringen i myntserien. Året därpåsjönk produktionen något men fortfarande behövde 200 miljonermynt av detta slag tillverkas. Kostnaden för att tillverka entioöring uppgår till i runt tal . Nämnas kan också att detnumera (1990) kostar ca 1 milj.kr. att upprätthålla enerforderlig stock av tioöringar.Som framhålls i motion Fi33 (m) kan ett avskaffande avtioöringen uppfattas som en anpassning till en fortgåendepenningvärdesförsämring och därigenom hos allmänheten förstärkaförväntningarna om fortsatt inflation. Samma synpunkterframförde statens pris- och konkurrensverk (SPK) när verketi yttrade sig i frågan till . De direktakonsekvenserna av nya avrundningsregler i större intervall kundedock enligt SPK betraktas som marginella. I yttrandet framhöllSPK också att med femtioöringen som lägsta valör skulle handelnoch bankväsendet kunna göra vissa rationaliseringsvinster.Som SPK såg det skulle det vid rådande inflationstakt förr ellersenare bli nödvändigt att avskaffa tioöresmyntet. Det handladedärför inte så mycket om att vara för eller mot en sådanförändring utan mer att invänta rätt tidpunkt. I sitt nu tre årgamla yttrande ansåg SPK därför att det var "rimligt att väntanågra år innan denna reform tas upp till förnyad prövning".I likhet med SPK och motionären hyser utskottet betänkligheterför främst den psykologiska effekt som avskaffandet avtioöringen kan föra med sig och de återverkningar dettaeventuellt kan få på allmänhetens inflationsförväntningar. Motdenna omständighet skall dock ställas det alltmer tilltagandesvinnet av tioöringar och de betydande kostnader som åtgår föratt förse marknaden med ett mynt, som inte bara allmänheten utanockså handeln allt mindre efterfrågar. På vissa orter harsålunda butiker på eget initiativ redan införtfemtioöresavrundning eller på annat sätt anpassat sig till ettsystem utan tioöringar. Eftersom denna utveckling sannoliktkommer att accentueras gör utskottet den bedömningen att tidennu är mogen för att avskaffa tioöringen och att detta bör skevid en inte alltför avlägsen tidpunkt. I annat fall är riskenpåtaglig för att marknaden på egen hand avskaffar detta mynt.Den av SPK förordade tidsrymden före en indragning kommer därmedatt tillgodoses.Med det anförda biträder utskottet riksbanksfullmäktigesförslag om att tioöresmyntet skall upphöra att vara lagligtbetalningsmedel vid utgången av och att man vidsamma tidpunkt inför nya regler för öresavrundning. Fullmäktigesförslag till lagändringar har fogats som en bilaga tillbetänkandet. avstyrker utskottet bifall till motionFi33 (m).En penningreformI motion Fi702 av () föreslås att enpenningreform genomförs varvid en ny krona skall motsvara tio avdagens. Inflationen har kraftigt urholkat den svenska kronansvärde, och en penningreform med angiven inriktning skulle enligtmotionären också ge större reciprocitet gentemot ochStorbritannien.Utskottet delar inte motionärens syn på behovet av enpenningreform av angivet slag. Utskottet vill i sammanhangetockså erinra om att den svenska kronans nuvarande värde näraöverensstämmer med flera andra närstående länders myntenheter,som t.ex. den franska francen samt den norska och danska kronan.Ej heller för att uppnå bättre överensstämmelse med andraländers valutor finner utskottet det därför påkallat med denföreslagna myntreformen. Med det anförda avstyrker utskottetmotion Fi702 (m). beträffande tioöresmyntetatt med avslag på motion 1990/91:Fi33 antarriksbanksfullmäktiges i förslag 1990/91:14 framlagda förslagtilldels lag om tioöresmyntets upphörande som lagligtbetalningsmedel,dels lag om ändring i lagen (1970:1029) om avrundning avvissa öresbelopp,2. beträffande en penningreformatt avslår motion 1990/91:Fi702.Stockholm den 18 april 1991På finansutskottets vägnarHans GustafssonNärvarande: (), (), RolandSundgren (s), (), i (s),(), Per (), (), IrisMårtensson (s), (), (), FilipFridolfsson (m), (), (), Lars-OveHagberg (v), () och ().Särskilt yttrandeEn penningreform (mom.2), och (alla m)anför:Förslaget om en penningreform har anknytning till frågan ommyntseriens utformning. bestod myntserien av dels trekopparmynt i stigande storlek i valörerna ett, två och ,dels sex silvermynt, även de i stigande storlek i valörernatio, tjugofem och samt en, två och . Efterhand har kopparmynten samt tjugofemöresmyntet ochtvåkronorsmyntet antingen demonetariserats eller på annat sätttagits ur praktiskt bruk.Nästa år, när även tioöresmyntet demonetariserats, kvarstår imyntserien tre större och förhållandevis ohanterliga mynt.Dessutom tillkommer ett nytt tiokronorsmynt med en diameter somär något mindre än femtioöringens. En växelkassa av sammaomfattning som för exempelvis är betydligttyngre och mer skrymmande.Enligt vår mening ter det sig motiverat att samlat se övermyntens form, vikt och utseende i syfte att utforma enmyntserie med lätthanterliga mynt vars inbördes storlek ochutseende uppfattas som logisk och konsekvent.Riksbanksfullmäktiges lagförslagBilaga1Förslag tillLag om tioöresmynts upphörande som lagligt betalningsmedelHärigenom föreskrivs följande.Tioöresmynt skall upphöra att vara lagligt betalningsmedel vidutgången av september 1992.Denna lag träder i kraft den 1 september 1992.2Förslag tillLag om ändring i lagen (1970:1029) om avrundning av vissaöresbelopp50>