bet · GE01SfU11 · 1991-03-28 00:00:00 — Förälder som är ensamvårdnadshavare har rätt till samtliga medföräldrapenning. Ersättningsdagarna får tas ut längst till dessbarnet fyller eller till den senare tidpunkt då barnethar avslutat första skolåret.Föräldraförsäkringen har byggts ut successivt och senastfr.o.m. , då försäkringen byggdes ut med tremånaders ersättning på sjukpenningnivå (prop. 1988/89:69, SfU12,rskr. uttalade därvid att detta var avsett somen första etapp i en utbyggnad i tre etapper som skulle varaklar . I den andra etappen skulle ersättningenunder på garantinivå fr.o.m. bytas utmot ersättning på sjukpenningnivå. Vidare skulle i den tredjeetappen ersättningstiden förlängas fr.o.m. medytterligare med ersättning påsjukpenningnivå.Riksdagen beslöt under föregående (1989/90:SfU11 ochSfU24, rskr. 305) att skjuta på genomförandet av etapp två avutbyggnaden, och upphävde sitt tidigare beslut omriktlinjer för den fortsatta utbyggnaden. Enligt vad somanfördes i utskottets betänkande 1989/90:SfU24 fick utbyggnadeni stället göras så snart som de ekonomiska förutsättningarnahade förbättrats, och utskottet underströk utbyggnadens högaprioritet.I motion Sf327 (yrkande 1) begär m.fl. att denandra etappen av den tidigare planerade utbyggnaden avföräldraförsäkringen, dvs. att ersättning under 90 dagarpå garantinivå byts mot ersättning på sjukpenningnivå, genomförsfr.o.m. Motionärerna anför att mångaföräldrar kommit i en besvärlig situation bl.a. beroende på attkommunerna planerat barnomsorgen med utgångspunkt i attföräldraförsäkringen skulle byggas ut . Kostnadenför utbyggnaden enligt motionärernas förslag beräknas /92 till 650 milj.kr.Claes Roxbergh m.fl. hemställer i motion Sf321 (yrkande 4) attriksdagen hos regeringen begär att avsättsför utbyggnad av föräldraförsäkringen med en månads ersättningpå sjukpenningnivå.Utskottet är med hänsyn till det statsfinansiella läget inteberett att nu förorda en utbyggnad av föräldraförsäkringen, ochutskottet avstyrker bifall till motionerna Sf321 yrkande 4 ochSf327 yrkande 1.I tre motioner begärs att tiden för föräldrapenning delasupp mellan föräldrarna. Margó m.fl. begär i motionSf213 ett förslag om att, när det finns två vårdnadshavare,förslagsvis med föräldrapenning skall förbehållaspappan. I motion Sf321 (yrkande 1) begär m.fl.att beslutar att vardera föräldern fr.o.m. den 1 juli1991 skall ta ut av ersättningen. GunillaAndré och begär i motion Sf350 (yrkande 4) förslagom att en del av föräldrapenningen skall vara direkt knuten av föräldrarna och inte kunna överlåtas.I regeringens avgivna proposition 1990/91:113 om en nyjämställdhetslag, m.m. anges att det för att uppnåjämställdhetsmålen är av central betydelse att fler papporutnyttjar föräldraförsäkringen. I propositionen redovisas bl.a.att utnyttjades föräldrapenning med anledning av barnsfödelse till av papporna. över en något längretid har en viss, om dock marginell, ökning av pappornas andelskett. När det däremot gäller pappornas fristående rätt tilltillfällig föräldrapenning under i samband medbarns födelse, s.k. pappadagar, samt för bl.a. vård av sjuktbarn, är pappornas faktiska uttag betydligt högre. Män utnyttjari genomsnitt åtta till nio av de och drygt entredjedel av det totala antalet dagar med tillfälligföräldrapenning. Pappor i de norra delarna av landet använderförsäkringen mest. I propositionen anförs att svårigheter att fåfram aktuell föräldraledighetsstatistik har gettbegränsade möjligheter att löpande följa hurföräldraförsäkringen används. Regeringen avser därför att uppdraåt att komma med förslag till hur verketsstatistik över uttag av föräldraledighet kan förbättras. Ipropositionen anförs att hindren för en mer allmänt utnyttjadpappaledighet står att finna i traditionella roller inomfamiljen men också i regler, skrivna och oskrivna, inomarbetslivet. I propositionen anförs vidare att regeringen itidigare sammanhang har hävdat att en utveckling avpappaledigheten i första hand skall främjas genomopinionsbildningsinsatser och liknande. Regeringen utgår frånatt de fortsatta informations- och opinionsbildningsåtgärdernaaktivt skall bidra till ett ökat utnyttjande av möjligheternatill pappaledighet. Regeringen föreslår också att en bestämmelseinförs i den nya jämställdhetslagen, som innebär attarbetsgivare skall underlätta för arbetstagare att förenaförvärvsarbete och föräldraskap. I propositionen anges att måletbör vara att, vid utgången av , minst två tredjedelar avpapporna i någon utsträckning använder sig av möjligheten attutnyttja föräldrapenningen med anledning av barns födelse. Omdetta mål inte nås kommer regeringen att överväga ytterligareåtgärder som kan påskynda en sådan utveckling.Utskottet har tidigare (se /90:SfU11) konstateratatt fädernas intresse av att utnyttja föräldraförsäkringensuccessivt ökat. Utskottet har därför inte varit berett attförorda en kvotering, eftersom en sådan skulle begränsaföräldrarnas möjligheter att själva fördela föräldraledighetenpå det i deras situation mest ändamålsenliga sättet. Utskottethar ansett att man i första hand genom informationsinsatserborde söka förmå fäderna att i ökad omfattning utnyttjaförsäkringen.Utskottet erinrar om att för budgetåren 1989/90 och 1990/91har särskilda medel avsatts för informationsinsatser i syfte attöka pappornas uttag av föräldrapenning. I åretsbudgetproposition föreslås att 1,5 milj.kr. avsätts förinformationsinsatser i detta syfte även under budgetåret1991/92. Utskottet vidhåller att man i första hand genominformationsinsatser bör söka förmå papporna att i ökadomfattning utnyttja föräldraförsäkringen, och utskottet är inteberett förorda en kvotering av föräldrapenningen. Utskottetavstyrker därför bifall till motionerna Sf213, Sf321 yrkande 1och Sf350 yrkande 4.En höjning av garantinivån, som uppgår till60 kr., begärs i tre motioner. m.fl. påpekar imotion Sf325 att garantinivån inom föräldraförsäkringen inteföljer löneutvecklingen och att eftersläpningen drabbar de sämreställda. Motionärerna anser att garantinivån bör knytas tillbasbeloppet och bestämmas till 1/365 av detta. I motion Sf322(yrkande 2) begär m.fl. ett tillkännagivande omatt garantibeloppet med hänsyn till inflationen och de senastekostnadsökningarna bör höjas till . Även IvarFranzén och i motion Sf276 anser att garantinivånbör höjas. En sådan höjning skulle främst vara av betydelse förunga familjer, och de anser att den övre ersättningsnivån börsänkas i motsvarande mån för att balansera kostnaderna. Enligtmotionärerna bör garantinivån höjas till åtminstone , ochde begär ett förslag till höjning i enlighet härmed.Utskottet har tidigare (se /91:SfU9) avstyrktmotioner om att garantibeloppet skall knytas tillbasbeloppsutvecklingen. Utskottet har ansett att garantinivåninte kan bestämmas enbart genom en automatisk anknytning tillbasbeloppsutvecklingen utan att även andra omständigheter måstetas med vid bedömningen, såsom det statsfinansiella läget ochbehovet av andra familjepolitiska åtgärder inom och utomföräldraförsäkringen. Utskottet vidhåller denna uppfattning.Något ekonomiskt utrymme för en höjning av garantinivån finnsenligt utskottets uppfattning inte . En förnyad prövning avmöjligheterna att höja garantinivån bör dock göras i samband medden fortsatta utbyggnaden av föräldraförsäkringen.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaSf276, Sf322 yrkande 2 och Sf325.Tillfällig föräldrapenningTillfällig föräldrapenning utges till en förälder som behöveravstå från förvärvsarbete för att vårda barn bl.a.till följd av sjukdom eller smitta hos barnet eller barnetsordinarie vårdare eller vid besök i samhällets förebyggandebarnhälsovård. Under de nämnda förutsättningarna kan tillfälligföräldrapenning också utges för vård av ett barn som har fyllttolv men inte i de fall barnet på grund av sjukdom,psykisk utvecklingsstörning eller annat handikapp är i behov avsärskild tillsyn och då vård- eller tillsynsbehovet inte grundaträtt till vårdbidrag. För barn utges tillfälligföräldrapenning endast om tillsynen av barnet i övrigt ärstadigvarande ordnad eller om barnet vårdas på sjukhus.Tillfällig föräldrapenning kan utges underhögst per barn och år. Om skälet till att föräldernbehöver avstå från förvärvsarbete är sjukdom hos barnetsordinarie vårdare kan dock ersättning utges under högst 60dagar.Vidare kan tillfällig föräldrapenning utges till föräldrartill barn som fyllt t.o.m. det kalenderår under vilketbarnet fyller , när föräldern avstår från förvärvsarbetei samband med föräldrautbildning, besök i barnets skola ellerbesök i förskola eller fritidshemsverksamhet inom samhälletsbarnomsorg i vilken barnet deltar. För sådana s.k. kontaktdagarutges ersättning per barn och år.Härutöver har en fader rätt till tillfällig föräldrapenningunder sammanlagt i samband med barns födelse, s.k.pappadagar.Rätt till föräldrapenning tillkommer förälder. Med förälderlikställs rättslig vårdnadshavare, blivande adoptivförälder, denmed vilken en förälder är eller har varit gift eller har ellerhar haft barn, om de varaktigt bor tillsammans. Vad gällertillfällig föräldrapenning likställs med förälder även den somen förälder bor tillsammans med under äktenskapsliknandeförhållanden samt fosterföräldrar.I motion Sf353 yrkande 14 begär m.fl. etttillkännagivande om att alla föräldrar bör ha möjlighet attöverlåta rätten till tillfällig föräldrapenning.Motionärerna påpekar att det i vissa fall kan vara svårt förföräldrarna att ta ledigt från arbetet när ett barn är sjukt ochatt det kan vara lättare att anlita någon annan närstående förvård av barnet. En möjlighet att överlåta rätten till ersättningbör dock kombineras med krav på läkarintyg somstyrker barnets sjukdom.Utskottet har senast i sitt betänkande 1989/90:SfU11 behandlatfrågan om möjlighet att överlåta rätten till tillfälligföräldrapenning till annan person. I betänkandet redovisadesbl.a. (RFV anser 1989:2) Vissafrågor inom den tillfälliga föräldrapenningen och enkartläggning som gjort av ensamföräldrarnasutnyttjande av de kommunala barnvårdarresurserna.Av kartläggning framgår attbarnvårdarverksamheten minskat successivt i kommunerna under1980-talet i takt med att föräldraförsäkringen byggts ut.Riksförsäkringsverket anser i sin rapport att den endapraktiska lösningen -- om man vill införa rätten tillöverlåtelse av tillfällig föräldrapenning -- torde vara att låtaalla föräldrar få sådan rätt och att någon särskild prövning avanknytningen mellan den närstående och föräldern inte bör kommai fråga. Verket anför vidare att, om försäkringsreglerna ändrasså att ersättningsrätten kan överlåtas till vem som helst, enförälder kan känna sig pressad att avstå från möjligheten attsjälv stanna hemma hos sitt sjuka barn och att denna olägenhetskulle vara mest besvärande för en ensamstående förälder. Omrätten till tillfällig föräldrapenning skall kunna överlåtastill annan person än förälder, innebär detta enligtriksförsäkringsverket att kopplingen till familjen upphör ochatt försäkringen genomgår en principiell förändring i riktningmot en allmän barntillsynsförsäkring. En sådan förändring ärenligt verket tveksam. Verket erinrar om att, både när rättentill föräldrapenning för tillfällig vård av barn infördes ochnär den senare har utvidgats, statsmakterna med skärpa harframhållit att dessa åtgärder inte fick innebära att kommunernaminskade sin utbyggnad av barnvårdarverksamheten.Föräldrapenningen fick inte tas som ett alternativ till enutbyggnad av de kommunala barnomsorgsinsatserna.Riksförsäkringsverket beräknade att en rätt att överlåta rättentill tillfällig föräldrapenning skulle medföra en kostnadsökningmed 105--110 milj.kr. En sådan rätt endast förensamstående föräldrar skulle ge en kostnadsökning med 75--80milj.kr. Till detta kom enligt verket ett ökat resursbehov hosförsäkringskassorna med ca 25 resp. 20 årsarbetare.Utskottet angav i betänkandet 1989/90:SfU11 att en möjlighetatt överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning kundebefaras medföra att kommunerna ytterligare minskade sinutbyggnad av barnvårdarverksamheten och att socialförsäkringensåledes fick ta över kommunernas ansvar. Farhågorna hade ocksåstärkts av kartläggning. En sådan möjlighetkunde också anses innebära en principiell förändring avföräldraförsäkringen i riktning mot en allmänbarntillsynsförsäkring, och rätten till tillfälligföräldrapenning borde inte ses som ett alternativ till enutbyggnad av de kommunala barnomsorgsinsatserna. Utskottet varav de anförda skälen inte berett att tillstyrka en rätt attöverlåta tillfällig föräldrapenning, men utskottet utgick frånatt frågan kom att övervägas i i samband medberedningen av och socialstyrelsensrapporter.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrker bifalltill motion Sf353 yrkande 14.Sigge Godin m.fl. begär i motion Sf353 (yrkande 15) etttillkännagivande om att tillfällig föräldrapenning skall kunnautnyttjas när ett daghem stängs eller när dagbarnvårdares egetbarn är sjukt. Motionärerna anför att det visserligen ärkommunens ansvar att se till att ersättare finns tillgänglig,men i situationer där detta inte fungerar drabbar det ändåsmåbarnsföräldrarna ekonomiskt. och begär i motion Sf202 en utredning om tillfälligföräldrapenning då dagbarnvårdares egna barn blir sjuka och dådaghemmet är stängt på grund av sjukdom.Utskottet har tidigare och senast ibetänkandet 1989/90:SfU11 behandlat motioner med samma syfte somde förevarande. Utskottet erinrade därvid om att rätten tillföräldrapenning för förälder som behöver avstå frånförvärvsarbete i samband med sjukdom hos ett barn eller barnetsordinarie vårdare infördes och att medordinarie vårdare enligt förarbetena till lagändringen kanförstås antingen hemarbetande förälder eller någon tredjeperson, exempelvis dagbarnvårdare, barnpraktikant eller någonnära släkting.Utskottet erinrade vidare om att frågan om rätt tilltillfällig föräldrapenning för förälder som avstår frånförvärvsarbete för att vårda barn som på grund av sjukdom ellersmitta hos ordinarie vårdares barn inte kan vistas hos denordinarie vårdaren har tagits upp avföräldraförsäkringsutredningen i dess betänkande (SOU1982:36) Enklare föräldraförsäkring. Enligt utredningen torde enutvidgning av bestämmelserna så att föräldrapenning skall kunnautges på grund av sjukdom eller smitta hos ordinarie vårdaresbarn komma att medföra en betydande utökning av försäkringen.Utredningen framhöll att om dagmammans barn insjuknade skulledetta, liksom vid ordinarie vårdares sjukdom, kunna medföra rätttill föräldrapenning för flera barn , som normaltvårdades hos henne. Även om det kunde finnas skäl att ge rätttill föräldrapenning i den nämnda situationen var utredningendärför inte beredd att föreslå någon förändring på denna punktbl.a. med hänsyn till de kostnader för försäkringen som en sådanändring skulle kunna komma att medföra.Vid behandlingen av frågan /riksmöteinhämtade socialförsäkringsutskottet yttrande frånsocialutskottet. betonade att det i första handmåste eftersträvas att barnomsorgen hålls öppen på överenskomnatider och att det är kommunerna som ansvarar för att ersättarefinns tillgängliga i de situationer som avsågs i motionerna.Socialutskottet ansåg att de föräldrar som drabbas avtillfälliga eller oförutsedda stängningar av barnomsorgen börhållas ekonomiskt skadeslösa, och utskottet ansåg därför attfrågan om ersättning för förlorad arbetsförtjänst för föräldrarsom inte kan förvärvsarbeta på grund av tillfälliga stängningarav barnomsorgen borde utredas.Socialförsäkringsutskottet delade socialutskottets uppfattningom betydelsen av att barnomsorgen hölls öppen på överenskomnatider och om kommunens ansvar för att ersättare fannstillgängliga i de situationer som avsågs i motionerna.Socialförsäkringsutskottet hade inte några invändningar mot ettvidgat ekonomiskt ansvar för kommunerna vid uteblivenbarnomsorg. Utskottet, som erinrade om att rätten tilltillfällig föräldrapenning vid sjukdom hos ordinarie vårdareinfördes då det var vanligare än nu att denordinarie vårdaren var en hemarbetande förälder eller att vårdenändå skedde i barnets och föräldrarnas hem, ville däremot medbestämdhet avvisa tanken på att ersättning skulle utges frånföräldraförsäkringen i de situationer som avsågs i motionerna.Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning i frågan ochavstyrker bifall till motionerna Sf202 och Sf353 yrkande 15.Villkoren för utnyttjande av kontaktdagar har föranlettflera motionsyrkanden.I motionerna Sf322 (yrkande 4) av m.fl. ochSf233 (yrkande 1) av och begärsatt uttaget av kontaktdagar i föräldraförsäkringen inte skallbegränsas per barn och år utan att de totalt 16kontaktdagarna skall kunna tas ut somföräldrarna själva bestämmer.I motion Sf263 begär ett tillkännagivande omatt en översyn bör göras för att pröva om ersättningen förkontaktdagar kan förlängas till dess att barnet är 16 år.Utskottet har tidigare och senast i betänkandet 1989/90:SfU11avvisat motionsförslag om ett valfritt uttag av kontaktdagarna.Utskottet har ansett att en jämn fördelning av ökarmöjligheterna för föräldrar, förskola och skola att upprätthållaen god kontakt av barnets uppväxttid.Utskottet har vidare erinrat om att möjligheten att ta utföräldrapenning i samband med barns födelse till dess barnetfyllt eller den senare tidpunkt då barnet slutat förstaskolåret har vidgat möjligheterna till ersättning i sådanasammanhang, och utskottet har därvid förutsatt attföräldrapenning skall kunna tas ut i samband med barnetsskolstart på samma sätt som tidigare gällde för särskildföräldrapenning.Vidare har utskottet senast i sitt betänkande 1988/89:SfU12 avframför allt kostnadsskäl avvisat motionsförslag om införande avett större antal kontaktdagar. Utskottet har inte varit berettatt förorda att rätten att utnyttja kontaktdagar utsträcks tillatt omfatta barn på högstadiet.Utskottet vidhåller sin inställning i dessa frågor ochavstyrker bifall till motionerna Sf233 yrkande 1, Sf263 ochSf322 yrkande 4.Charlotte påpekar i motion Sf239 att behovet förföräldrar att se hur deras barn har det är minst likastort inom den privata som inom den kommunala barnomsorgen, ochhon begär att beslutar om rätt till tillfälligföräldrapenning vid kontaktbesök i barnets dagliga vistelsemiljöutom hemmet oavsett barnomsorgsform. Även ochKenth Skårvik begär i motion Sf233 (yrkande 2) beslut om attkontaktdagarna skall kunna tas ut oavsett vem somtillhandahåller barnomsorgen. I motion Sf322 (yrkande 3) begärUlla m.fl. ett tillkännagivande om att tillfälligföräldrapenning skall utges för kontaktdagar även vid privatbarnomsorg.Utskottet behandlade liknande yrkanden senast i sittbetänkande 1989/90:SfU11. Utskottet var då inte berett attförorda en utvidgning av rätten till kontaktdagar till besök iförskoleverksamhet som inte faller inom samhällets barnomsorg.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker bifall tillmotionerna Sf239, Sf233 yrkande2 och Sf322 yrkande 3.Gunilla begär i motion Sf264 en översyn av gällanderegler för tillfällig föräldrapenning i syfte att komma tillrätta med problemet att kunna umgås som uppstår då ett barnoch en förälder efter en skilsmässa mellan föräldrarna bor påolika håll.Utskottet behandlade en liknande motion under föregåenderiksmöte (se 1989/90:SfU11). Utskottet uttalade därvidförståelse för det problem som togs upp i motionen men ansåg attdet knappast kunde lösas inom föräldraförsäkringen.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrker bifalltill motion Sf264.Två motioner gäller 16-årsgränsen för rätt till tillfälligföräldrapenning. m.fl. begär i motion Sf231(yrkande 6) ett beslut om att tillfällig föräldrapenning skallkunna utges även till föräldrar som på grund av barnets sjukdomtillfälligt tvingas avstå från förvärvsarbete för att vårdahemmaboende vuxet handikappat barn som studerar på högstgymnasienivå. begär i motion Sf216 etttillkännagivande om slopande av åldersgränsen för rätt tilltillfällig föräldrapenning för vård av sjukt handikappat barnsom bor i föräldrahemmet.Utskottet har vid tidigare behandling av frågan om tillfälligföräldrapenning vid vård av vuxna handikappade barn (se senast1989/90:SfU11) hänvisat till att ersättning från den allmännaförsäkringen till handikappade personer som är eller äldreutges i form av handikappersättning och förtidspension. Ispeciella situationer kan även ersättning för anhörigvård utges.Utskottet har ansett att vårdbehovet för vuxna personer inte börlösas inom föräldraförsäkringens ram.Utskottet finner inte heller nu skäl att frångå sin tidigareuppfattning. Utskottet vill emellertid erinra om att 1989 årshandikapputredning (S 1988:03) har i uppdrag att kartlägga ochanalysera de insatser för funktionshindrade som görs inomsocialtjänsten samt habiliteringen och rehabiliteringen.Utgångspunkten för utredningsarbetet bör enligt direktiven varasituationen för barn, ungdomar och vuxna med omfattandefunktionshinder samt de små och mindre kända handikappgrupperna.Om utredningen finner att det föreligger brister isocialtjänstens och habiliteringens/rehabiliteringens insatserför dessa grupper, bör den lämna förslag som kan leda tillförbättringar inom områdena och som innebär att grupperna iframtiden bör kunna tillförsäkras ett väl fungerande stöd.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaSf216 och Sf231 yrkande 6.I motion Sf334 anför och iVårgårda att det är angeläget att båda föräldrarna får möjlighetatt ta lika stor del i habiliteringen av ett barn medhandikapp. Olika handikapporganisationer erbjuder kurser förfamiljer med handikappade barn och ungdomar. har detinte funnits möjlighet till betald ledighet förutomkontaktdagarna. Försäkringskassorna tillämpar dessutombestämmelserna om ersättning vid habiliteringsbesök ochföräldrautbildning olika. Motionärerna anser att vad sålundaanförts bör ges regeringen till känna.Utskottet konstaterade i sitt betänkande SfU 1987/88:6 att dentillfälliga föräldrapenningen i flertalet fall kan användas nären förälder tillsammans med sitt barn gör institutionsbesökeller deltar i utbildning om barnets handikapp eller sjukdom.Utbildning av föräldrarna sker ofta i samband med barnetsbehandling. Utskottet konstaterade vidare att de s.k.kontaktdagarna kan användas vid sådana institutionsbesök ellerför utbildning där barnet inte medföljer föräldern.Kontaktdagarna är emellertid begränsade till att avse barnmellan fyra och , och ersättning kan således inte utgåtill förälder till barn som behöver görainstitutionsbesök eller delta i utbildning om inte barnet deltarsamtidigt. Behovet att utnyttja kontaktdagarna förinstitutionsbesök eller för utbildning om barnets handikappbegränsar förälderns möjlighet att utnyttja kontaktdagar förbesök i förskola, skola eller annan samhällets barnomsorg.Utskottet anförde att det var angeläget att föräldrar tillhandikappade och svårt sjuka barn kan få ersättning för sininkomstförlust när de måste avstå från förvärvsarbete för attgöra institutionsbesök eller för att inhämta kunskaper ochfärdigheter för att barnet skall få en god omvårdnad även i defall barnet inte är närvarande. Med hänsyn härtill ansågutskottet att det fanns skäl att göra en översyn av gällandebestämmelser om rätten till tillfällig föräldrapenning i angivetsyfte. Vad utskottet sålunda anförde gavs regeringen till känna.Riksförsäkringsverket, som fick i uppdrag att göra den begärdaöversynen, har redovisat uppdraget i rapporten (RFV anser1989:2) Vissa frågor inom den tillfälliga föräldrapenningen.I rapporten anges att tillfällig föräldrapenning kan betalasut när en förälder besöker t.ex. den psykiska barna- ochungdomsvården, även om inte barnet är med vid besöket. Besöketskall då vara föranlett av barnets sjukdom och efter kallelseingå som ett led i behandlingen av barnet.