bet · GE01SkU17 · 1991-03-19 00:00:00 — Resor mellan bostaden och arbetsplatsen (mom.37)() hardels anfört följande:Avdraget för resor till och från arbetet bör primärt anpassasefter önskemålet att inte uppmuntra bilresor i tätorter.Avdraget bör knytas till person snarare än tillfortskaffningsmedel och därigenom uppmuntra till användning avallmänna kommunikationsmedel och samåkning i högre grad än detnuvarande avdraget. Eftersom en stor del av skatteförvaltningensoch skattedomstolarnas arbete går åt till att prövatvåtimmarsregeln i det nuvarande avdraget bör en ny regel varautformad så att den innebär en administrativ förenkling och gerberörda myndigheter möjligheter att koncentrera sig på viktigareuppgifter. Mot bakgrund av det anförda biträder jag miljöpartietde grönas förslag att minimiavståndet för avdrag skall vara 1,5mil enkel resa. Är avståndet längre bör den skattskyldige harätt till avdrag med . per överskjutande mil oberoende avvilket fortskaffningsmedel han i verkligheten använt. Vidare börett avdragstak på . införas.Jag anser att bör hos regeringen begära förslag ienlighet med det anförda. Jag tillstyrker således miljöpartietde grönas motion Sk627 i denna del och avstyrker övriga nubehandlade motionsyrkanden.dels vid mom. 37 hemställt37. beträffande resor mellan bostaden och arbetsplatsenatt med bifall till motion 1990/91:Sk627 yrkandena14 och 15 och med avslag på motionerna 1990/91:Sk301,1990/91:Sk318, 1990/91:Sk341, 1990/91:Sk393 yrkande 3,1990/91:Sk395 yrkande 1, 1990/91:Sk400, 1990/91:Sk403yrkande 3, 1990/91:Sk426 och 1990/91:Sk435 yrkande 3 hosregeringen begär förslag till nya regler för avdrag för resortill och från arbetet i enlighet med vad som anförs ireservationen.56. Utlandsresor (mom. 38)() och () hardels anfört följande:Som anförs i motionerna Sk401 och Sk402 är avdragsreglerna förökade levnadskostnader vid utlandsresa alltför generösa jämförtmed vad som gäller vid resor inom landet. Reglerna bör ses överi syfte att skapa en likformighet.dels vid mom. 38 hemställt38. beträffande utlandsresoratt med bifall till motionerna 1990/91:Sk380 och1990/91:Sk402 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförs i reservationen om en begränsning av avdragsrätten förökade levnadskostnader vid utlandsresor.57. Nattraktamenten, representationsmåltider m.m. (mom. 39)() och () hardels anfört följande:Vi delar uppfattningen i motion Sk401 (mp) att den skattefria,lyxbetonade konsumtionen i samband med kurser, konferenser,tjänsteresor och andra uppdrag i tjänsten -- på bekostnad avandra skattebetalare -- är stötande. bör därför hosregeringen begära en omprövning av skattebestämmelsernabeträffande bl.a. nattraktamenten och vissa konferenser. Med detanförda tillstyrker vi bifall till motion Sk401 i denna del.dels vid mom. 39 hemställt39. beträffande nattraktamenten, representationsmåltiderm.m.att med anledning av motion 1990/91:Sk401 hosregeringen begär en omprövning av skattebestämmelsernabeträffande nattraktamenten och vissa konferenser i enlighet medvad som anförs i reservationen.58. Schablonbeloppets storlek (mom. 40), och (alla m) hardels anfört följande:Moderata samlingspartiet instämde i de principiellautgångspunkter som låg till grund för den nu infördatraktamentsbeskattningen. Alla traktamenten bör varaskattepliktiga och avdrag medges för den faktiska fördyringen avlevnadskostnaderna. Vi godtog också de avdragsbelopp för 1991som beslutades av . Dessa belopp bör emellertid räknasupp i takt med penningvärdesförsämringen. Regeringen böråterkomma till med förslag av denna innebörd.dels vid mom. 40 hemställt40. beträffande schablonbeloppets storlekatt med bifall till motion 1990/91:Sk429 yrkande 6hos regeringen begär förslag om ändrade regler för beskattningav traktamenten i enlighet med vad som anförs i reservationen.59. Fackföreningsavgifter (mom. 42)(), (), (), HugoHegeland (m), (), (), RolfKenneryd (c) och () hardels anfört följande:Det är en grundläggande princip i beskattningen att kostnaderför föreningsavgift m.m. inte skall beaktas. Några bärande skälför en annan bedömning när det gäller fackföreningsavgifterföreligger inte enligt vår mening. Vi instämmer därför iuppfattningen att den nuvarande skattereduktionen bör slopas.Samtidigt bör arbetsgivarnas avdrag för medlemsavgifterbegränsas i motsvarande mån.Med det anförda tillstyrker vi de motioner som väckts i dennafråga.dels vid mom. 42 hemställt42. beträffande fackföreningsavgifteratt med bifall till motionerna 1990/91:Sk424 yrkande21, 1990/91:Sk430 yrkande 6, 1990/91:Sk435 yrkandena 9 och10 och 1990/91:Sk627 yrkande 16 hos regeringen begär förslagsom innebär att skattereduktionen för fackföreningsavgift slopasoch att arbetsgivarnas kostnader för organisationsverksamhetbegränsas i enlighet med vad som anförs i reservationen.60. Fackliga stipendier (mom. 43), och (alla m) hardels anfört följande:Vid taxering infördes en tillfällig avdragsrätt förfackliga stipendier. Denna har sedan permanentats. Reglernainnebär att fackföreningar och vissa andra organisationer lämnarförtroendevalda skattefri ersättning för förloradarbetsförtjänst i samband med exempelvis kursdeltagande. Det ärorimligt att förmånsbehandla vissa stipendier, som dessutomavser att ersätta förlorad normalt skattepliktigarbetsförtjänst. Det strider mot lagstiftningens grunder ochåsidosätter elementära rättssäkerhetskrav. Som föreslås i motionSk429 bör skattefriheten för sådana stipendier upphöra i och med1993 års taxering.dels vid mom. 43 hemställt43. beträffande fackliga stipendieratt med bifall till motion 1990/91:Sk429 yrkande 4hos regeringen begär förslag av den innebörd som anges ireservationen.61. Beskattningen av kapitalinkomster, m.m. (mom.44), och (alla m) hardels anfört följande:Den hårda beskattningen i av kapitalinkomster ochförmögenhet har haft mycket negativa konsekvenser. Beskattningenav kapitalvinster och kapitalinkomster kommer att vara avgörandeför hur väl rikskapitalförsörjningen i kommer attfungera . Därför måste skattesatsen förkapitalinkomstbeskattningen sänkas. Reavinstbeskattningen bör iprincip baseras på reala värden. Omsättningsskatten påvärdepapper och dubbelbeskattningen bör avskaffas ochförmögenhetsskatten bör successivt slopas. Utskottet tar uppendast en del av dessa frågor i det nu aktuella sammanhanget.Som anförs i motion Sk353 av m.fl. (m) ärbeskattningen av kapital extremt hög i jämfört med andraländer i den industrialiserade världen. Det gäller såvälbeskattning av kapitalinkomster och kapitalvinster somförmögenhetsbeskattningen och de transaktionsskatter som införtspå senare år.I syfte att vända den negativa investeringsströmmen samt ökasparande och kapitalbildning måste den svenska beskattningen avkapital reformeras. Med tanke på kapitalets lättrörlighet är detnödvändigt att successivt genomföra en anpassning till i förstahand de regler som gäller för övriga Europa.Den skattesats på som gäller för kapitalinkomsterförutsätter en låg inflationstakt. Om inte den ekonomiskapolitiken utformas så att den leder till väsentligt lägreinflation måste skattesatsen för kapitalinkomster kraftigtsänkas.Inom det nya inkomstslaget kapital finns regler som omedelbartmåste justeras. Hit hör de nya avdragsbegränsningarna i fråga omränteutgifter. Dessutom bör realisationsförluster få dras avtill sitt fulla värde mot i vart fall realisationsvinster.Det är nödvändigt för att genomföra en anpassning tillövriga i detta avseende. En första åtgärd, som börgenomföras , är att endera genomföra en indexering avanskaffningsvärdena, för såväl aktier som fastigheterkombinerat, eller en motsvarande sänkning av den nominellaskattesatsen till högst . I bägge fallen bör schablonreglersom alternativ till de faktiska anskaffningsvärdena införas.Sverige bör också införa skattefrihet, åtminstone för långainnehav. Formerna för detta bör utredas.Med det anförda tillstyrker vi motion Sk353 i nu aktuella delar(yrkandena 2--5) samt motion Sk424 i vad avser skattesatsen förkapitalinkomster (yrkande 8).dels vid mom. 44 hemställt44. beträffande beskattningen av kapitalinkomster, m.m.att med bifall till motionerna 1990/91:Sk353yrkandena 2, 4 och 5 och 1990/91:Sk424 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförs i reservationenom beskattningen av kapitalinkomster, m.m.62. Avdragsbegränsningar för ränteutgifter (mom. 45), och (alla m) har-- med åberopande av innehållet i reservation 62 -- vid mom.45 hemställt45. beträffande avdragsbegränsningar för ränteutgifteratt med anledning av motion 1990/91:Sk353 yrkande 3och med avslag på motionerna 1990/91:Sk433 yrkande 13 och1990/91:Sk627 yrkande 18 som sin mening ger regeringen tillkänna att avdragsbegränsningarna för ränteutgifter bör slopas.63. Avdragsbegränsningar för ränteutgifter (mom. 45)() hardels anfört följande:En begränsning av avdragsrätten för ränteutgifter är ett medelatt minska den lånefinansierade privata konumtionen.I motion Sk433 vidhåller sitt förslag om ettfullständigt avdragstak för ränteutgifter vid . Avsikten är att fördyralånefinansierad privat konsumtion och i stället stimulerasparandet. bör systemet med avdrag för ränteutgifterslopas.Vänsterpartiet förordar att hos regeringen bör läggafram förslag i enlighet med det anförda.dels vid mom. 45 hemställt45. beträffande avdragsbegränsningar för ränteutgifteratt med bifall till motion 1990/91:Sk433 yrkande 13och med avslag på motionerna 1990/91:Sk353 yrkande 3 och1990/91:Sk627 yrkande 18 hos regeringen begär förslag tillnytt avdragstak för ränteutgifter i enlighet med vad som anförsi reservationen.64. Avdragsbegränsningar för ränteutgifter (mom. 45)() hardels anfört följande:Miljöpartiet de gröna anser att ett tak för ränteavdrag börfinnas. Detta bör göras så högt att vanliga människors lån förrimligt boende inte försvåras, men inte så högt att det förvälbärgade människor utgör en väsentlig möjlighet tillskatteundandragande.Skattereformens regler är inte optimala ur någon av dessa tvåsynpunkter. Vårt förslag i fråga om ränteutgifter innebär åandra sidan att varje inkomsttagare medges ett avdrag ommaximalt . för ränteutgifter, och dessutom ett avdragom maximalt . per hushåll för räntor på lån motsäkerhet i egenägd permanentbostad eller för räntor på privatlån med säkerhet i boende. Med detta förslag kommer alltså enensam familjeförsörjare i en villa att kunna göra ett avdrag om120000 kr. medan ett par får dra av maximalt . Förboende i hyreshus blir avdraget maximalt . per person.Förslaget, som läggs fram i motion Sk627, överensstämmer medmotsvarande krav från vårt håll och bör genomförasfr.o.m. 1992.dels vid mom. 45 hemställt45. beträffande avdragsbegränsningar för ränteutgifteratt med bifall till motion 1990/91:Sk627 yrkande 18och med avslag på motionerna 1990/91:Sk353 yrkande 3 och1990/91:Sk433 yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförs i reservationen om avdragsbegränsningarnaför ränteutgifter.65. Förskjutning av skattereduktion (mom. 46), och (alla m) hardels anfört följande:Enligt vår mening bör uppkomna underskott i inkomstslagetkapital få sparas och utnyttjas även vid senare beskattningsår.Vi tillstyrker därför motion Sk429 i denna del och förordar attriksdagen hos regeringen begär förslag härom.dels vid mom. 46 hemställt46. beträffande förskjutning av skattereduktionatt med bifall till motion 1990/91:Sk429 yrkande 7 idenna del hos regeringen begär förslag om rätt att utnyttjaunderskott vid senare beskattningsår i enlighet med vad ovananförs i reservationen.66. Omsättningsskatten på aktier (mom. 48)(), (), (), HugoHegeland (m), (), () och RolfKenneryd (c) hardels anfört följande:Som anförs i motionerna Sk353, Sk423 och Sk435 böromsättningsskatten på aktier avskaffas. Denna skatt ger intenågot nettotillskott till statskassan. Åtgärder bör genomförasså snart som möjligt, dvs. per den 1 maj 1991.dels vid mom. 48 hemställt48. beträffande omsättningsskatten på aktieratt med bifall till motionerna 1990/91:Sk423 yrkande5 och 1990/91:Sk435 yrkande 24 samt med anledning av motion1990/91:Sk353 yrkande 1 antar följandeFörslag tillLag om upphävande av lagen (1983:1053) om skatt på omsättningav vissa värdepapperHärigenom föreskrivs att lagen (1983:1053) om skatt påomsättning av vissa värdepapper skall upphöra att gälla den 1maj 1991.67. Konst och antikviteter (mom. 49), och (alla m) hardels anfört följande:Skattereformen innebär att en evig vinstskatt på tas utvid försäljning av konst och antikviteter. Innan skatt betalasskall den skattskyldige ha rätt att avräkna ett fribelopp på50000 kr. I alla de fall då inköpspriset inte kanuppvisas, t.ex. därför att föremålet i fråga gått i arv, skallinköpspriset antas uppgå till av försäljningspriset. Dettabetyder att av försäljningspriset skall beskattas. Den nyaskatten tar inte heller någon som helst hänsyn tillpenningvärdeförsämringen.Som anförs i motion Sk304 kan man inte räkna med att den nyaeviga reavinstskatten på konstverk m.m. kommer att gestatskassan några nämnvärda inkomster.Av skäl som anförs i motionen bör beskattningen begränsas så attden tas ut endast på den reala vinsten och endast omförsäljningen sker efter förvärvet.Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag till lagstiftningmed denna innebörd.dels vid mom. 49 hemställt49. beträffande konst och antikviteteratt med anledning av motion 1990/91:Sk304 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförs i reservationenom reavinstbeskattningen av konst och antikviteter.68. Bostadsbeskattningens allmänna utformning ochfastighetsskatten (mom. 50), och (alla m) hardels anfört följande:Moderata samlingspartiets bostadspolitik redovisas i motionBo402 av m.fl. (m). Som anförs i den motionenkännetecknas bostadspolitiken av brist på valfrihet i boendet,detaljreglering och styrning samt stora subventioner.Äganderätten har urholkats.Den socialistiska mark- och bostadspolitiken har resulterat i enså omfattande trögrörlighet att bostadsmarknaden helt enkeltinte längre fungerar.Enligt moderata samlingspartiets uppfattning måste svenskbostadspolitik förändras i grunden. Utgångspunkter för våraförslag är valfrihet för de enskilda människorna och respekt förden enskilda äganderätten.Våra förslag på skatteområdet innebär bl.a. attstraffbeskattningen av boendet upphör. Den s.k. flyttskattenskall avskaffas. Fastighetsskatten skall avvecklas och iett första steg halveras.Fastighetsskatten har drivit upp boendekostnaderna. Låne- ochskatteregler har utformats så att de direkt diskriminerarenskilt ägande. Detta har resulterat i att i det närmaste allanybyggda småhus i grupp har upplåtits med hyres- ellerbostadsrätt.Det finns ingen principiell anledning att beskatta en fastighetsförmögenhetsvärde på något annat sätt än annan förmögenhet. Frånprincipiell synpunkt saknas skäl både för en separatfastighetsskatt utöver förmögenhetsskatten och för en lindrigarebeskattning än för annan förmögenhet. Å andra sidan finns detskäl för statsmakterna att stimulera långsiktigt bundet sparandei form av bl.a. boende.Beskattningen skall inte påverkas av vem som äger en fastighet.Oavsett om en enskild person eller någon form av företag ellerförening är ägare bör beskattningen vara neutral.Det saknas således bärande motiv för att beskatta boendet i sig.Denna principiella uppfattning framstår som än klarare när man,som i vårt land, tvingats motivera utökade boendesubventionermed hänvisning till den höga boendebeskattningen. Avstatsfinansiella skäl är det inte möjligt att omedelbartavskaffa all fastighetsskatt. Färdriktningen måste mellertidvara klar och entydig.Ett första steg bör vara att avskaffa en tredjedel avfastighetsskatten under kommande budgetår. Detta innebär enskattesänkning med omkring 2,9 miljarder kronor.Fastighetsskattens nivå bör därefter stegvis minskas under deföljande budgetåren.Det aktuella yrkandet rörande fastighetsskatten återfinns imotion Sk317 av m.fl. (m). Med det anfördatillstyrker vi en sådan avveckling. Regeringen bör lägga framförslag till de lagändringar som behövs. Därmed får även yrkande19 i motion Sk424 anses tillgodosett.dels vid mom. 50 hemställt50. beträffande bostadsbeskattningens allmänna utformning ochfastighetsskattenatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk317yrkande 5 och 1990/91:Sk424 yrkande 19 samt med avslag påmotionerna 1990/91:Sk359 yrkande 2 och 1990/91:Sk672 yrkande3 hos regeringen begär förslag till avveckling avfastighetsskatten i enlighet med vad som anförs i reservationen.69. Bostadsbeskattningens allmänna utformning ochfastighetsskatten (mom. 50)och (båda c) hardels anfört följande:Skatteomläggningen har inneburit en kraftigt ökad beskattning avboendet. Även andra åtgärder på beskattningsområdet verkar idenna riktning. Den ökade kapitalbeskattningen och den breddadeindirekta beskattningen får ett direkt genomslag påboendekostnaderna.Av den sammanlagda kostnaden för skatteomläggningen, ca 93miljarder kronor, finansieras nära genomökade boendekostnader. Den skärpta beskattningen av boendetleder således till en kostnads- och hyresökning påbostadsmarknaden, som i första hand drabbar redan tidigareutsatta grupper. Det gäller bl.a. låg- och medelinkomsttagaresom får liten eller ingen del av inkomstskattesänkningarna menockså nyblivna villaägare, ofta unga familjer, som drabbas avhöga räntor och ökad moms.Den ökade indirekta beskattningen leder således till en kraftigtökad "rundgång" och ökat inflationstryck, vilket långsiktigtkommer att urholka skatteomläggningen. Finansieringen avskattesänkningarna måste därför framöver få en merfördelningspolitiskt acceptabel profil. Den indirektabeskattningen av nödvändig konsumtion som mat och boende måstedärför sänkas. Vi återkommer till dessa frågor och andradetaljer i särskilda motioner som utskottet delvis behandlar idet nu aktuella betänkandet och delvis tar upp i annatsammanhang.När det gäller fastighetsskatten bör den användas som ettbostadspolitiskt instrument inom ramen förbostadsfinansieringssystemet i syfte bl.a. att balanseraboendekostnaderna över tiden. Fastighetsskatten kan ocksåutnyttjas för att minimera rundgången av skattemedel och för attuppnå kostnadsneutralitet mellan villa/bostadsrätter ochhyreshus.En skärpning av fastighetsskatten i kombination med enförändring av taxeringsvärdena kan ge dramatiska ökningar avboendekostnaderna för boende i fastigheter i vissastorstadsområden och för skärgårdsfastigheter därefterfrågetrycket är stort. Detta förhållande får inte tillåtasslå igenom i orimliga boendekostnadsökningar för de enskildaboende. En noggrann utvärdering och uppföljning avfastighetsskattens konsekvenser för boende i dessa områden av deförändrade taxeringsvärdena måste därför föras från regeringenssida.De angivna riktlinjerna för fastighetsskatten bör ges regeringentill känna på sätt som yrkas i motion Sk672 av . (c).dels vid mom. 50 hemställt50. beträffande bostadsbeskattningens allmänna utformning ochfastighetsskattenatt med bifall till motion 1990/91:Sk672 yrkande 3och med avslag på motionerna 1990/91:Sk359 yrkande 2,1990/91:Sk317 yrkande 5 och 1990/91:Sk424 yrkande 19 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförs i reservationenom utnyttjande av fastighetsskatten som bostadspolitisktinstrument.70. Fastighetsskatt för tomträttshavare (mom. 51), och (alla m) hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk359 av () innebär detnya skattesystemet en kraftig höjning av fastighetsskatten försmåhusägare. Effekterna förstärks dessutom av den kraftigauppskrivningen av taxeringsvärdena som gjordes 1990.Många småhusägare som innehar fastigheter med tomträtt kommeratt drabbas dubbelt. Dels har de fått en för landet ovanligt höghöjning av skatten både på markvärdet och byggnadsvärdet, delsfår de vid omreglering av tomrättsavgälderna en kraftigt höjdavgäld. Den totala kostnaden kommer att bli mycket svår, för attinte säga omöjlig att bära.Som anförs i motionen är det orimligt att man skall tvingasbetala skatt på mark man inte äger. Det vore mer logiskt om detvar markägaren som är skattskyldig så länge denna skatt finnskvar.Likartade synpunkter anförs i motion Sk377.Vi instämmer i motionärernas uppfattning att tomträttshavareinte skall betala fastighetsskatt för tomten och tillstyrkeralltså motionerna i denna del.dels vid mom. 51 hemställt51. beträffande fastighetsskatt för tomträttshavareatt med bifall till motionerna 1990/91:Sk359 yrkande1 och 1990/91:Sk377 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförs i reservationen om fastighetsskatten på tomträtt.71. Reparation av småhus och mangårdsbyggnader (mom. 53), och (alla m) hardels anfört följande:I flera motioner återkommer yrkanden om att avdrag bör kunnamedges för kostnader för reparation och underhåll av småhus ochav kulturhistoriskt värdefulla bebyggelser.Som yrkas i motion Sk317 av m.fl. (m) bör enavdragsrätt för reparationer införas. En sådan avdragsrättskulle verksamt bidra till att minska svartjobben. En rätt tillavdrag för styrkta lönekostnader med exempelvis 1000 kr.skulle sannolikt inte leda till något större skattebortfall,beroende på de positiva effekterna vad gäller redovisningen avuppburna inkomster.Slopandet av avdragsrätten för reparation och underhåll av slottoch kursgårdar m.fl. kulturbyggnader innebär i praktiken ettförödande slag för kulturminnesvården i . Privata ägarekan inte bekosta underhållet med beskattade medel.Kulturbyggnader som av kulturhistoriska skäl bör bevaras måstedärför kunna klassificeras och beskattas som näringsfastigheteräven i de fall då de bebos av ägaren eller dennes närstående.Härigenom kan avdrag göras för kostnader för reparation ochunderhåll av sådana byggnader. följer att ägarenbeskattas för bostadsförmån.dels vid mom. 53 hemställt53. beträffande reparation av småhus och mangårdsbyggnaderatt med anledning av motionerna 1990/91:Sk317yrkande 3, 1990/91:Sk360, 1990/91:Sk378, 1990/91:Sk388yrkande 8, 1990/91:Sk396 yrkande 1 och 1990/91:Sk429 yrkande9 hos regeringen begär förslag till lösningar av frågan omavdrag för reparation av småhus och mangårdsbyggnader i enlighetmed vad som anförs i reservationen.72. Reavinstbeskattningen på bostäder (mom. 55), och (alla m) hardels anfört följande:Bostäder träffas inte bara av löpande beskattning i form avfastighetsskatt och förmögenhetsskatt utan också avrealisationsvinstbeskattning vid försäljning. Skatten kallasofta flyttskatt, eftersom den drabbar den som säljer en bostadför att flytta till en annan. Skattens destruktiva effekterdrabbar t.ex. barnfamiljer som behöver ett större hus ochpersoner som vill ta anställning på annan ort.Enligt vår uppfattning måste dessa orättvisor elimineras. Helasystemet för beskattning av realisationsvinster vid försäljningav bostäder bör bli föremål för en särskild utredning. Därvidbör strävan vara att avskaffa flyttskatten. Hur detta teknisktskall utformas bör övervägas i samband med en genomgripandeöversyn av hela kapitalvinstbeskattningen.dels vid mom. 55 hemställt55. beträffande reavinstbeskattningen på bostäderatt med bifall till motion 1990/91:Sk317 yrkande 6och med anledning av motionerna 1990/91:Sk303,1990/91:Sk392, 1990/91:Sk424 yrkande 18 och 1990/91:Sk435yrkandena 12 och 14 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförs i reservationen om en översyn avkapitalvinstbeskattningen.73. Reavinstbeskattningen på bostäder (mom. 55)och (båda c) hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk435 av () kanreavinstbeskattningen i samband med byte av bostad i vissa fallmedföra särskilda problem. Detta är t.ex. fallet om ettbostadsbyte är motiverat av medicinska eller liknande skäl. Viinstämmer i uppfattningen att man i sådana fall, efter särskildprövning, bör kunna medge uppskov med beskattningen ochtillstyrker motionen i denna del. Regeringen bör skyndsamt läggafram förslag i frågan.När det gäller avdrag för värdehöjande reparationer vidberäkning av reavinst, anser vi att är en mer rimligperiod än nu beslutade fem år.När det gäller bostadsrätter har den tekniska utformningenvållat problem som vi tar upp i en annan reservation.dels vid mom. 55 hemställt55.