bet · GF01JoU10 · 1991-12-10 00:00:00 — Tyvärr har i hög grad frilufts- ochmiljöintressena fått stå tillbaka för andra samhällsbehov sombostäder, arbetsplatser och trafikanläggningar.När det gäller det aktuella områdets framtid har docksamhället tillfälle att mera planmässigt bevara och skydda ettav allra värdefullaste grönområden och på så sätttillgodose invånarnas berättigade krav och behov av bostadsnärafritidsområden.Om det skulle visa sig att vissa exploateringsintressen ansesha större värden än bevarandeintressena bör detta föregås av enmiljökonsekvensbeskrivning över det aktuella området.Åke RosenquistOrdförandeKommittén för Gustavianska ParkenUndertecknade är ledamöter i bildades med syfte att verka förHaga-Brunnsviken-Ulriksdalsområdet som nationell natur- ochkulturpark.Kommittén menar emellertid att det i lika hög grad ärangeläget att, som ges uttryck för i motion 1990/91:Jo727, Norraoch blir delar i en sammanhängande nationellnatur- och kulturpark.Området är i sin helhet, med undantag av ,klassificerat som riksintresse för kulturminnesvården enligtRiksantikvarieämbetets beslut . Att inkluderasi området är motiverat såsom skyddszon för Ulriksdalsområdet ochsom port ut mot Järvafältet.Det unika i områdenas natur- och kulturvärden kan inte nogunderstrykas. I motionerna behandlas dessa endast fragmentarisktoch översiktligt. Det är ej kommitténs avsikt att här ge enbeskrivning av värdena i sin helhet, blott konstatera attkännedom om desamma är av vikt för att rätt förstå hur angelägnade mål som uttrycks i motionerna är.De mycket stora värden som det handlar om är betydelsefullabåde i ett nationellt och ett internationellt perspektiv.Bevarandet av dessa värden är således i hög grad en nationellangelägenhet.I tider då länders attraktionskraft diskuteras utifrån etteuropeiskt perspektiv är alla ense om vikten av att länderskulturella särart bibehålls och förstärks. Tanken om ennationell natur- och kulturpark kan även ses ur denna synvinkel.Området har all möjlighet att bli något särdeles unikt sett urett internationellt perspektiv. Men då måste en kursändringrörande synen på markanvändningen komma till stånd nu.Motionerna kan sägas vara en reaktion på de omfattandeexploateringsplaner av områdena som finns (se bl.a. bilaga).Motionernas mål är emellertid lika angelägna oavsett dessa hot.Motionerna berör, förutom behovet av bestående skydd av natur-och kulturmiljöerna, även trafikfrågor, restauration avparkmiljöer samt upprustning av . Kommitténför Gustavianska Parken vill här kommentera motionerna och ävenange andra angelägna åtgärder vilka i hög grad motiverarstatliga insatser.Med hänsyn till kommitténs syfte begränsar sig kommentarernatill i första hand Haga-Brunnsviken-Ulriksdalsområdet.Skydd mot exploateringarOmrådet har, som nämns i motionerna, börjatbetraktas som en exploateringsresurs. Såväl i regionplan 90 somi och kommuns översiktsplaner betecknasdelar av riksintresseområdet som utbyggnadsmark.Kommittén för Gustavianska Parken menar att området måstebetraktas som i princip färdigutbyggt. Det är inte acceptabeltatt ta området i anspråk för bostadsbebyggande även ombostadsbehovet är stort. Detsamma gäller andra former avbebyggelse.Vissa behov av byggande för bl.a. börlösas inom nu bebyggda områden.Natur- och kulturmiljöer som undgått exploateringmåste ges ett bestående skydd.Fastställda detaljplaner som ännu inte genomförts men sominnebär exploatering av området bör omprövas.Bebyggande intill parkområdet ställer stora krav påanpassning. Karaktären av natur- och kulturmiljö av riksintressefår ej tas i anspråk av störande bebyggelse.Sammanfattningsvis önskar att skyddsbehovet av områdets miljövärden vad avsernatur, kultur och stadsbild måste överordnasexploateringsintresset.TrafikfrågorTrafik genom och intill de unika naturområdena skapar vissaproblem. Dessa går emellertid att lösa och det är mycketangeläget att så sker. Förutsättningarna att skapa långsiktigthållbara lösningar finns nu: Bellevue- och Värtalänkarna skallprojekteras, byggande intill vägarna (vid ochUlriksdalsfältet) har inte påbörjats. Möjligheten tilllångsiktigt handlande finns därmed kvar.Behovet av statliga insatser sammanhänger med områdetskaraktär av riksintresse samt med att trafikfrågorna är knutnatill tre Europavägar. Dessa går igenom (E3, E18) eller intillparkområdet (E4).Efterhand som trafiken ökat har bullret blivit ett allt störremiljöproblem. Bullret från motorlederna är särskiltproblematiskt när vägarna går helt intill ochbullret därigenom får en vid spridning.Det trafikbuller som alstras (>70 dB) överskrider med bredmarginal riktvärden för rekreationsytor itätbebyggelse () och friluftsområden (). Värdena förkoloxid och kvävedioxid vid körbanekant överskrider WHOsriktvärden.Vägarna skapar även problem genom att de splittrargrönområdena och försvårar tillgängligheten till dessa.I motionerna berörs problemen med motorvägarna. E3:an mellanÅlkistan och föreslås helt eller delvis sänkas ned itunnel (1990/91:Jo727). Detsamma gäller (E18)norr om (1990/91:Jo807).Dragning av vägar i tunnlar är resurskrävande företag men ärsärskilt angeläget när vinster i form av både reducering avbuller, ökad tillgänglighet och kontakt mellan parkområdena,samt återskapande av kulturhistoriska helheter kan nås.Med hänsyn till detta menar det är av särskild vikt:1) att lägga del av (E18) i tunnel,2) att ansluta E3:ans trafik till den planerade Bellevue- ochVärtalänken i tunnel fr.o.m. . Detta ärett begränsat tillägg till nuvarande planer på tunnel vilkainnebär att anslutningen sker vid , och3) på olika andra ställen skapa enklare former avbulleravskärmning kring dessa vägar.Kommittén för Gustavianska Parken menar emellertid att behovetav miljöbefrämjande åtgärder måste vidgas till att även gällaE4:an, särskilt vid norra att bebygga och med 4500bostäder samt kontor (se karta i bilaga) innebär attparkområdena vid norra delen av får en starkt ökadbetydelse och en motsvarande ökad belastning.Dessa områden är beskurna genom byggandet av SAS huvudkontorvid Frösundavik. är den smala, nordligaste delenkraftigt bullerstörd från E4:an och vid norra ändegår E4:an dikt an till Brunnsviken.En utredning av trafik- och bullerproblem kring parkerna medförslag till långsiktiga lösningar är nödvändig. Denna bör ävenomfatta den planerade trafikplatsen vid Norra som kommer tadel av i anspråk. Även trafiklösningen vid Norrtullbör ses över. Styrande för utvecklingen måste vara att minskabullret samt öka tillgängligheten för de boende utan attparkmark tas i anspråk.En annan angelägen trafikfråga gäller järnvägen mellan och och berörs nedan under punkten"Restauration m.m.".Breddning av parkområdetVikten av att resterande natur- och kulturmiljöer fredasskall, som tidigare antytts, även ses mot bakgrund av den mycketomfattande bostadsbebyggelse som f.n. är under genomförandeeller planeras vid Starrbäcksängen, , ,, och Ulriksdalsfältet.Inom enbart de fyra sist angivna områdena, alla helt intillHaga-Brunnsviken-Ulriksdalsområdet, kommer ca 25--30000människor att bo.Det är därför i hög grad motiverat att parkområdena breddasdär så är möjligt.Restauration m.m.Motion 1990/91:Jo704 tar upp behovet av restauration avparkmiljöerna kring . Vi vill understryka vikten aven sådan.Gustav var att hela Brunnsvikenområdet frånBellevue till skulle bli en sammanhängande kulturparkmed som en central parksjö. Mordet på kungen 1792satte stopp på planernas genomförande i sin helhet, men Haga-,Bellevue- och hann anläggas. Dessa parker somanlades i engelsk parkstil är de förnämsta i sitt slag i landet.Vissa delar av dessa har förfallit men går att restaurera. Andradelar är vårdade men karaktären av engelsk park har delvis gåttförlorad. Anledning finns att så vitt möjligt återställa deengelska parkerna. Åtgärder för upprustning av Bergianskaträdgården (motionerna 1990/91:Jo704 och 1990/91:Jo727) är ocksåangelägna.Bellevueparken skadades avsevärt då järnvägen mellan och drogs fram . I samband med det planeradebebyggandet av Norra stationsområdet diskuteras en överdäckningav järnvägen. Det är angeläget att i detta sammanhang prövamöjligheten att lägga hela eller resterande del av järnvägen itunnel, ev. i direkt anslutning till Bellevue- och Värtalänken.Vinsterna skulle vara stora i det att helhetenHagaparken--skulle kunna återskapas. Detta skulleockså i hög grad förhöja och som entréertill parken och återskapa den visuella kontakten mellan stadenoch Brunnsvikenområdet. En framdragning av järnvägen i tunnelskulle dessutom förbättra tillgängligheten för allmänheten tillparkområdena, och inom vissa delar skulle mark frigöras förannan användning.SammanfattningKommittén för Gustavianska Parken menar att börfatta beslut så:1) att natur- och kulturmiljöerna inom --,/samt Norra och värnas somnationell natur- och kulturpark i former som ger ett beståendeskydd,2) att en fördjupad översiktsplanering med målsättning attskapa en nationell natur- och kulturpark i enlighet medmotionerna och enligt ovan givna synpunkter genomförs av berördakommuner i samarbete med , ,, , etc.3) att berörda myndigheter får i uppdrag att utreda kostnaderoch tidsplan för ovan beskrivna lösningar av trafikfrågorna,breddning av parkområdena samt restauration av parkerna, och4) att pågående planering och gällande planer för bebyggelse iområdet omprövas med utgångspunkt från en strävan att skapa ennationell natur- och kulturpark i området och på basis av denöversiktsplanering och det utredningsmaterial som föreslåsovan.Kommittén för Gustavianska Parken är medveten om att skapandetav en nationell natur- och kulturpark enligt ovan kommer krävaresurser som f.n. kan vara svåra att uppbringa.Detta får emellertid inte hindra att man fattar beslut omerforderligt skydd etc., även om tidsplanen för lösning av bl.a.restauration och trafikfrågor skulle behöva bli utdragen.Det är väsentligt att inse att de investeringar som görskommer få stor betydelse för regionens attraktionskraft i ettinternationellt perspektiv och att inriktningen av dessainvesteringar måste ses i ett långsiktigt samhällsekonomisktperspektiv.Stockholm i oktober 199100>Kjerstin Dellert33>Bo Grandien71>Lars Gyllensten00>teaterchef33>professor71>professor00>Bengt Hamdahl33>Lennart Holm71>Lars Lönnroth00>regeringsråd33>professor71>professor00>Eva Nordenson33>Claes Ramel71>Stig Ramel00>direktör33>professor71>direktör00>Stig Strömholm33>Inez . ordf.71>sekr.Underbilaga 5Exploateringshot mot Haga-Brunnsviken-UlriksdalsområdetHoten finns förtecknade nedan och har även markerats på enkarta (bifogas). Hoten utgörs dels av akuta hot, dels av mersonderande planer som för stunden inte är aktuella. För att geen uppfattning om vilka volymer det är frågan om kan nämnas attWenner-Gren Center motsvarar ca 10000 kvm och en Hötorgsskrapaca 11000 kvm.1) Enl. underlag till fördjupning avöversiktsplan för institutionsområde:1:1 -- 43000 kvm institutioner.1:2 hage -- 5000 kvm inst.1:3 Kräftriket -- 20000 kvm inst. + 800 kvm bostäder.1:4 -- 92000 kvm inst.2) Enl. översiktsplan 90 är motsvarandeområde ett utredningsområde men följande anges mer specifikt:2:1 Trafikplats vid (liknande den vid ex.Gullmarsplan).2:2 Bostäder vid sjukhus.3) Stiftelsen -- gemensam för KTH, KI, SU,-- önskar bygga fysik- och matematikcentrum vidAlbano.4) : 11000 kvm kontor norr om . Ärendet har överklagats till regeringen.Bostadsdepartementet har sänt det på remiss till försvar /9 1991.5) Norrtullsskrapan: 24-våningshotell som planeras bli 20meter högre och med så stor volym (41000 kvm) somWenner-Gren Center. Dessutom kultur- och handelscentrum påNorrtullstomten samt 37000 kvm kommersiellt centrum på Norrastationstomten. i sköt på beslut omstartpromemoria till efter valet.6) : Ägaren önskar bygga 3-våningshotell ihästskoform runt . i hargivit planuppdrag för lösning som "leder till attStallmästaregården bevaras som värdshus".7) Nedlagda SAS-terminalen, den s.k. ABA-tomten: Ingetaktuellt planförslag. och byggnadsnämndenhar uttalat att de är positiva till att något byggs för publikaändamål.8) Frösundavik: Programarbete pågår för Frösundavik,8:1 SAS har rätt enligt gällande detaljplan till att byggaytterligare 20000 kvm kontor norr om gården Annelund.8:2 Enligt avtal mellan SAS och kommunen skall kommunverka för ytterligare 50000 kvm byggrätt för SAS. Dock skallden tillkommande bebyggelsen enligt avtalet vara förenlig medpark- och naturintressen, och fylla en funktion för SAS HK.8:3 Inom gamla militärområdet vid Frösundavik kommer detsannolikt att bli aktuellt med kompletterande bebyggelse avospecificerad skala.9) Norra delen av : Planeras en igenfyllnad av sjönvid Polska udden. har beslutat i ärendet, medanbeslutet i kommunfullmäktige har skjutits på till efter valet.10) Domänverkshuset: Ägs nu av somhar byggrätt norr om huset om 12000 kvm. Genomförandetiden gårut i juli 1992.11) : F.n. område, omnämns i Solnasöversiktsplan 90 som tänkbart utbyggnadsområde.Projekt som drivs vid med stöd avVärldsnaturfonden har anmodats att inkomma med yttrande överrubricerade motioner.Projekt inrättades av Världsnaturfonden i april1991 och avsikten är att med hjälp av naturinventeringar,ekologiska skötselplaner biotopprojekt samt med naturpedagogiskaaktiviteter (naturstigar, skyltar, foldrar, guidningar etc.)värna-vårda-visa för storstadens invånare ochbesökare. Projektet avses pågå i minst tre år.Bifogat denna remiss finns två utredningar gjorda på uppdragav : -- sammanhängande natur ochkulturpark samt -- förslag till skydd. Vidare bifogasäven nr 3/91 av WWF-EKO som innehåller en artikel om Ekoparken.I samband med presskonferens presenterades ettupprop om som 22 föreningar ställt sig bakom. Dettabifogas också liksom det program som gick av stapeln påEkoparkens Dag då området officiellt döptes tillEKOPARKEN.Utredningen -- sammanhängande natur och kulturparkär en idéskrift som översiktligt vill spegla områdets kvalitéeroch möjligheter. ansåg efter en remissrundaatt arbetet skulle konkretiseras med avseende på skyddsaspektenvilket ledde till utredningen -- förslag till skydd. Ibåda dessa speglas och Projekt mycket utförligt. Några förtydliganden görs docknedan.MotionernaMotionärerna behandlar inte samma geografiska område. Det ärprojektets uppfattning att namnet "" nu är så etableratbåde hos politiker, planerare, organisationer och massmedia attdet bör användas för området från i sydost viaDjurgården upp till /i nordväst. Detta är ettsammanhängande område med starkt kunglig prägel och de grönaområdena är än till stor del förvaltade avStåthållarämbetet. I ett skede när ett skydd etableras för helaEkoparken är det av värde att det finns föreningar som särskiltvill vårda och lyfta fram en "Gustaviansk Park" inomHaga-Brunnsviken och . vänner ochKommittén för Gustavianska Parken är exempel på föreningar sombåde arbetar på att bevara som man särskiltvill lyfta delområdet kring . Med denna markeringstödjer Projekt de tre motionernas intentioner menanser att avgränsningen i motion också bör varaEkoparkens.Förslag till skyddSom påvisats i de bifogade utredningarna har Ekoparkområdetett unikt innehåll av natur och kultur, även ur ettinternationellt perspektiv. Området har utomordentliga natur-och kulturvärden, och är en viktig grön lunga förstadens innevånare och besökare, väl beläget nära Stockholmsinnerstad (stenstaden). Det är av stor vikt att man föreftervärlden bevarar detta område. Egentligen skulle man fördetta ändamål behöva ett nytt lagrum -- ett --som samfällt skyddar natur och kultur. I utredningen diskuteras detta i detalj. Utifrån demöjligheter som dagens lagstiftning ger föreslås följande:Först och främst exploateringsmoratorium i form av ettinterimistiskt naturreservat för de gröna områdena inomEkoparken. Detta för att naturvärden riskerar att gå förloradeom vissa planer genomförs. Moratoriet bör fungera som ett stoppför fortsatt projektering/planering/exploatering -- -- som moratoriet verkar. då moratorietverkar bör inventeringar ske och miljökonsekvensbeskrivningarutföras. Vidare bör arbete för att få till stånd ettnaturreservat med gränser som ungefär motsvarar detinterimistiska naturreservatet sättas igång. I områden medsärskilt höga kulturella värden bör ett kommande naturreservatkombineras med "kulturreservat", d.v.s. skyddas med hjälp avlagen om kulturminnen. Moratoriet bör även gälla områden därexploateringar fysiskt inte ligger inom gränser, menstarkt påverkar den genom sin närhet. Exempel på detta ärföreslagen bebyggelse väster E4 i (, Ulriksdalsstation, Järva krog m.m.). Grundprincipen i bör varaatt ingen nybebyggelse ska komma till stånd som öppnar nyagrönytor, samt att området i sin helhet ska ha rigorösabestämmelser för skydd åt natur- och kulturlandskap.Projekt anser det angeläget att verkarför att, , säkerställa natur- ochkulturvärden. För att detta ska kunna ske krävs , förutom ettmoratorium, ekonomiska resurser för att allsidigt kunna utredaområdets kvalitéer och behov. Detta område är av såvälnationellt som internationellt intresse.Henrik WaldenströmUnderbilaga 6EKOPARKEN -- förslag till skydd-- -- --Skyddsarbetet kan lämpligen ske på följande sätt:1. utfärdar exploateringsmoratoriumLänsstyrelsen utfärdar moratorium mot fastställande avdetaljplaner inom område tills natur- ochkulturvärdena inom området är fullständigt belysta. Detta kanske antingen genom överenskommelse mellan ,och stad samt kommun att "frysautvecklingen" och/eller genom att förordnar ominterimistiskt naturreservat (paragraf 11 Naturvårdslagen) med möjlighet till förlängning . att naturvärden inom område riskerar att gåförlorade.2. och begär delegation för naturreservatStockholms stad och/eller stad begär delegation hoslänsstyrelsen att bilda naturreservat. och/eller Solnabeslutar därefter om interimistiskt naturreservat.I vilket fall så bör en Ekoparkutredning tillsättas.Länsstyrelsen bör ta initiativ till en allsidigt sammansattEkoparkutredning vari bör ingå , stad,kommun (), , , ideella föreningar, politiska partier. Arbetetbör ske utan tidspress och omfatta som en helhet.Ingen icke påbörjad exploatering får starta innan utredningensresultat är klart och all planering/projektering bör läggas imalpåse under tiden.Förslag till interimistiskt naturreservatFörst och främst bör ett exploateringsmoratorium komma tillstånd. Detta bör innebära att ett interimistiskt naturreservatkommer till stånd för att betona de starka värden som finns iområdet som är mycket mer än bara "grönområde". Nedan har jagangett först ett mindre område (A) som motsvarar översiktsplan90 för . Därefter förslag (B) som i samtliga fallinnebär en utökning och som också ger en fingervisning omkonfliktområden. Dessa anges särskilt. Förslaget syftar till attskapa ett någorlunda sammanhängande naturreservat, dock kan fyradelområden urskiljas: 1 -- /SödraDjurgården/Ladugårdsgärde, 2 -- , 3 --/samt 4-Ulriksdal/. Skulle det visa sigatt naturreservat svårligen kan utföras rent juridiskt i"kontaktområdena" vid t.ex. , , , området vid Ryttarstadion, , SvanteArrhenius väg, , , ,Frösundavik--Annelund, så bör tillämpas såatt ett likartat skydd erhålls. Vattenområden i anslutning tilllandreservatet bör ingå i naturreservat såsom t.ex. vidUlriksdal. Se karta bil. 1.Vissa mycket koncentrerade områden av riksintresse förkulturminnesvården har benämnts "kulturreservat" (se bil. 1)såsom Djurgårdsstaden, , på ,Gasverkstomten vid Hjorthagen,Bellevue--Stallmästaregården--f.d. gymnasium, diversehusgrupperingar i och . Ordet kulturreservat stårför att i dessa områden måste man medkulturminnesvårdslagstiftning särskilt skydda ett störreområde. Skyddet av kulturminnesvårdens intressen behandlas dockinte utförligt här utan måste hänskjutas till särskild expertis.Naturreservat nr. 1: stad1A - Ladugårdsgärde:Detta område omfattar öster om ,Kaknäs, Ladugårdsgärde samt Sportfältet. Benämns N2 iöversiktsplanen.1B - - Ladugårdsgärde:Först och främst bör (kommun) somKungl. Djurgårdsförvärv förvaltar ingå. Vidare en grön remsanorr och öster , strandområdet frånNobelparken till söder Djurgårdsbrunnsvägen.Tessinparken och övre del bör ingåalternativt i detaljplan eller skyddas så att de fungerar somgröna korridorer mellan naturreservatet på Södra och NorraDjurgården. Det sistnämnda bör möta på andra sidan Lidingövägen.I och med detta förslag blir naturreservatet mera sammanhängandeoch ger på ett bättre sätt ett grönt bälte kringDjurgårdsbrunnsviken samt en viss känsla av sammanhang mellanSödra och : med Djurgårdsstaden, ,bör skyddas enligt lagen om kulturminnen.Konfliktområde: Både 1A och 1B står i konflikt med denföreslagna avfarten från den planerade Österleden vid Borgen somsedan, enligt preliminära planer, fortsätter längsLindarängsvägen med fyra filer in mot . Denna ev.tillfart kommer att mycket hårt klippa Sportfältet gentemotLadugårdsgärde samt kraftigt sänka värdet på hela grönområdetmed buller och avgaser, såväl när vägen är färdig som underbyggtiden. Avgastornen från Österledstunneln sänkerrekreationsupplevelsen i området och luftkvalitén försämras inärområdet.Naturreservat nr. 2: stad2A : Detta område omfattar i princip deobebyggda delarna av väster om ,norr , öster E3/. Detta område ärdraget utanför stora konfliktområden vid ochFrescatiområdet.2B : Detta område omfattar även området vidRyttarstadion som är grönyta och som via ochTessinparken ger en kanal till Södra naturreservat.Vidare ingår Fisksjöäng () samt norrSvante väg, norr , väster E3,väster Kräftriket, . Motorleden E3,tätortsbildningarna i Ekhagen och Lappkärrsberget ingår inte,däremot övriga husgrupper inom det föreslagna området som mer äratt betrakta som "hus i park".Övrigt: Gasverkstomten i /intill detföreslagna naturreservatet i Fisksjöäng bör skyddas medkulturminnesvårdslagen.Konfliktområde: Med denna avgränsning skyddas grönområden ochkulturhistoriskt känsliga miljöer i och . Som synes tillåter denna avgränsning inga av deföreslagna byggnationerna i Fisksjöäng (),, Torphagen samt väster E3 i ochFrescati Hage.Naturreservat nr. 3: /, stadOmrådet sträcker sig från till Ålkistan,öster E4, syd . Tätortsdelar i , ingår ej. Med ovanstående gränsdragningmöter reservat 2 och 3 varandra vid , Ålkistansamt vattenområde.Övrigt: Diverse hus i bör också skyddas enligt Lagen omkulturminnen.Konfliktområde: Fortsatt utbyggnad i och Frösundaviksamt ev. utbyggnader vid Stallmästaregården.Naturreservat nr. 4: /, stadHela Ulriksdalsområdet norr exklusiveBergshamra tätort, öster E4 till kommungräns inkl.småhus nära E4, polisskolan i (se nedan) ochbegravningsplatsen. Förhandlingar bör inledas för att geallmänheten större -- kanaliserad -- tillgänglighet tillpolisskolans fina naturområden.Övrigt: Man kan även tänka sig att skapa ett område, beståendeav hela plus , alltså även den östra sidansom angivits ovan i naturreservatet , men p.g.a.ev. samordningsproblem med stad så är det bättre attåtminstone först säkra områden inom respektive kommungränser.Kommer kommunerna överens är det mest naturligt attHaga/är en enhet som hänger ihop medUlriksdal/. Observera att stad inte föreslagitnågot nytt naturreservat/naturvårdsområde inom . IUlriksdal finns enda naturvårdsområde. Diversehus vid bör skyddas enligt Lagen omkulturminnen.Konfliktområde: Föreslagen bostadsbebyggelse vid Sörentorp.AllmäntObservera att i föreslagen utformning så hänger alla fyrareservaten ihop. Man kan gå i naturreservatsgrönska frånBlockhusudden till Sollentunagränsen i . Vid Ulriksdalkan detta naturreservat möta det naturreservat som planeraslängs upp mot och som där möterStorstockholms gröna bälte som etablerat.För att lindra barriäreffekten av , E3 och Bergshamravägenbör passagemöjligheterna förbättras. Bullret från lederna måsteminskas.