bet · GF01NU14 · 1991-12-10 00:00:00 — Motionärerna föreslår i stället för vad de betecknar som oprecisaskrivningar att beslutar att behålla utvecklingsfondernas möjlighettill utlåning.Näringsminister besvarade (RD 1991/92:29)en interpellation (1991/92:20) om småföretagens riskkapitalförsörjning.Interpellanten ville ha besked om näringsministern var beredd att ge deregionala utvecklingsfonderna ekonomiska resurser för fortsatt lokallångivningsverksamhet. I sitt svar hänvisade statsrådet till att regeringen iproposition 1991/92:51 har lagt fram en rad förslag som bl.a. syftar till eneffektivare riskkapitalmarknad för småföretagen. Vidare uttalades attutvecklingsfonderna nu kommer att få bedriva utlåningsverksamhet utifrån ettmindre kapital och att regeringen på andra sätt kommer att främjariskkapitalförsörjningen för småföretag. Utvecklingsfonderna angavs även ifortsättningen komma att ha viktiga uppgifter när det gäller att främjasmåföretagens utveckling genom rådgivning, utbildning m.m.Representanter för har inför utskottet lämnatupplysningar om regeringens syn på hur en effektivare riskkapitalmarknad skallåstadkommas. Synpunkter på regeringens förslag har redovisats för utskottet avföreträdare för Utvecklingsfondernas VD-råd och i skrivelser frånLandstingsförbundet och handelskammare.Utskottet anser liksom regeringen att tillgången på riskkapital för små ochmedelstora företag måste ökas väsentligt. Detta bör, som regeringen föreslår,ske successivt genom generellt inriktade åtgärder och utan statlig inblandning.Förslagen i propositionen ligger i linje med vad företrädare för de borgerligapartierna i utskottet har förordat i reservationer ianslutning till den socialdemokratiska regeringens förslag omriskkapitalförsörjning.De farhågor som framförs i motionerna 1991/92:N12 (s) och 1991/92:N13 (v),att det kan komma att uppstå ett vakuum innan de av regeringen föreslagnaåtgärderna har fått effekt, anser utskottet överdrivna. Genom attSmåföretagsfonden -- i samband med avvecklingen av löntagarfonderna -- ienlighet med regeringens förslag tillförs de 600 milj.kr. som fonden enligttidigare beslut skulle ha fått --1995 kommer de sexregionala riskkapitalbolagen att förfoga över ett kapital på 125 milj.kr. Utskottet utgår från att de nya riskkapitalbolagen, i samarbete medlänsstyrelsernas regionalekonomiska enheter, även kommer att medverka vidfinansiering av småföretag i glesbygd. De regionala utvecklingsfonderna,Norrlandsfonden och riskkapitalbolagen kommer sammanlagt att förfoga över enstörre kapitalbas än innevarande år.Förslagen om småföretagens riskkapitalförsörjning bör vidare ses i ett störresammanhang. Regeringen har i en separat proposition (prop. 1991/92:60) lagtfram förslag till en rad ändringar avseende bl.a. förmögenhetsbeskattningen,kapitalbeskattningen och arvs- och gåvobeskattningen, vilka alla har storbetydelse för att underlätta småföretagens riskkapitalförsörjning. Vidareaviseras i propositionen att regeringen avser att återkomma med förslag omvillkorslån liknande de tyska EKH-lånen och att möjligheterna att skapa nyaskattestimulanser för teknik- och innovationsföretag skall prövas.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet propositionen i häraktuella delar. Motionerna 1991/92:N12 (s) och 1991/92:N13 (v) avstyrks alltsåi motsvarande delar.RegelreformeringRegelreformeringen skall beakta de små företagens situation, och reglernamåste utformas på ett sådant sätt att de lätt kan hanteras av småföretagen,sägs det i propositionen (avsnitt 9). Regelgivningen skall vara restriktiv ochav hög kvalitet. Vissa regler är nödvändiga -- det gäller bl.a. fundamentalabestämmelser till skydd för liv, miljö, hälsa och egendom. I propositionenhänvisas till ett budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. presenterat program för god regelkvalitet.Särskilda resurser kommer enligt propositionen att avsättas inomnäringsdepartementet för bevakning av den samlade regelgivningen motnäringslivet. Konsekvensanalyser, som särskilt skall belysa effekterna försmåföretag, blir därvid ett normalt inslag. Informationen om EG-rättenskonsekvenser för svenska småföretag kommer att förstärkas.I propositionen aviseras en översyn av möjligheterna att begränsasmåföretagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter för derastillsynsverksamhet. Vidare aviseras ett uppdrag till statistiska centralbyrånatt belysa konsekvenserna av att i större utsträckning urvalsundersökningaranvänds för bl.a. industristatistik och annan företagsstatistik.I motion 1991/92:N12 (s) sägs att man med stor tillfredsställelse hälsarregeringens ambition att fortsätta den socialdemokratiska regeringens arbetemed översyn och begränsning av regelgivningen mot näringslivet. Motionärernaförutsätter dock att detta inte sker genom uppgivande av grundläggande krav ifråga om hälsa, miljö och social välfärd.På detta område framläggs i propositionen inga förslag som kräver riksdagensställningstagande. Utskottet avstår därför -- som tidigare angetts -- från attuttala någon uppfattning i frågan.Arbetsmarknadsfrågor m.m.I syfte att åstadkomma en väl fungerande arbetsmarknad finns det enligtregeringens bedömning anledning att se över vissa frågor inom denarbetsrättsliga lagstiftningen (avsnitt 9). Vissa delar av arbetsrätten ärenligt propositionen av särskild vikt för småföretagen. I propositionenaviseras att direktiv kommer att ges på en rad områden till utredningen av denarbetsrättsliga lagstiftningen, vilken den socialdemokratiska regeringen iaugusti 1991 fattade beslut om att tillsätta (dir. 1991:76). Regeringenredovisar också sina bedömningar avseende arbetsförmedlingsmonopolet ocharbetslöshetsförsäkringen.Slutligen meddelar regeringen att överväganden om sjuklönereformens utformningpågår.Den politik som förespråkas i propositionen avvisas i motion 1991/92:N9 (s).En sådan politik skulle enligt motionärerna innebära att de fackligaorganisationerna skulle försvagas och arbetsgivarnas ställning stärkas. Imotion 1991/92:N16 (nyd) riktas kritik mot regeringen för att man går förlångsamt fram; förslag lämnas om omedelbar utökning av möjligheterna tillprovanställning. De aviserade direktiven till utredningen om denarbetsrättsliga lagstiftningen avvisas i motion 1991/92:N14 (v), eftersom deanses syfta till att försvaga både den anställdes och de fackligaorganisationernas rättsliga position.Näringsutskottet har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att avgeyttrande över de delar av propositionen som rör arbetsmarknadsfrågor jämtemotioner. har i yttrande 1991/92:AU2y, vilket harfogats till detta betänkande som bilaga, behandlat de frågor som tagits upp ipropositionens avsnitt 9 om arbetsmarknadsfrågor, med undantag avsjuklönereformen. I yttrandet redovisas relativt utförligt gällandebestämmelser, regeringens aviserade förslag och motsvarande motionsyrkanden.Arbetsmarknadsutskottet ställer sig bakom de bedömningar som redovisas ipropositionen. Företrädarna för socialdemokraterna resp. Ny Demokrati har iavvvikande meningar anslutit sig till de yrkanden som framförts i motioner frånresp. suppleant har avgett en meningsyttring till stödför yrkandena i motion 1991/92:N14 (v).Näringsutskottet intar som tidigare nämnts den generella ståndpunkten attriksdagen inte bör ta ställning i sak till sådana avsnitt i propositionen därregeringen endast aviserar framtida åtgärder. I konsekvens med detta anserutskottet att inte nu bör fatta något beslut i de berördaarbetsmarknadsfrågorna. Motionerna 1991/92:N9 (s), 1991/92:N16 (nyd) och1991/92:N14 (v) avstyrks därmed i berörda delar.Vad gäller frågan om sjuklönereformens utformning vill utskottet anföraföljande.Den 1 januari 1992 träder lagen (1991:1047) om sjuklön i kraft. De nyareglerna innebär att arbetsgivaren skall svara för utbetalning av sjuklön tillsina anställda av en sjukperiod. För attarbetsgivarna skall kompenseras för kostnaderna för sjuklönen hararbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen sänkts med 1,9 procentenheter.Småföretag ges möjligheter att teckna en försäkring mot onormalt högasjuklönekostnader. I propositionen nämns överväganden om en ytterligaresänkning av arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen. Vidare sägs attregeringen avser att noga följa kostnadsutvecklingen vad gäller arbetsgivarnasutgifter för sjuklönen.I motion 1991/92:N16 (nyd) krävs att den i anslutning till sjuklönereformenaviserade försäkringsmöjligheten för småföretag snabbt kommer till stånd ochfår en sådan utformning att småföretagens villkor inte försämras.Regeringen har sedermera i proposition 1991/92:72 lagt fram förslag om enytterligare minskning av arbetsgivaravgiften till sjukförsäkringen fråntidigare beslutade av avgiftsunderlaget till , dvs. med 0,4procentenheter utöver tidigare beslutade . Nya beräkningarsom gjorts har visat att den kortvariga sjukfrånvaron inte förväntas minskalika mycket , som man tidigare bedömde skulle bli fallet, vilketmotiverar den ytterligare minskningen med 0,4 procentenheter.Enligt lagen om sjuklön ges en möjlighet för arbetsgivare, vars sammanlagdalönekostnader under ett kalenderår inte beräknas överstiga 60 gånger det föråret gällande basbeloppet (småföretagare), att försäkra sig hos den allmännaförsäkringskassan för kostnader för sjuklön. I en motion (m, fp, c, kds) somriksdagen skall behandla i anslutning till proposition 1991/92:72yrkas att gränsen för möjlighet till återförsäkring skall höjas från 60basbelopp till 90 basbelopp.Frågor om sjukförsäkringssystemet tillhör socialförsäkringsutskottetsberedningsområde. I enlighet med den tidigare angivna principen förbehandlingen av propositionen -- att bör ta ställning endast i defall då direkta förslag framläggs i propositionen -- avstyrker näringsutskottetden nu aktuella motionen i berörd del.EuropafrågorUnder rubriken (avsnitt 10) redovisar regeringen -- utan attframlägga några förslag -- sin bedömning av vilken betydelse ett ochett senare EG-medlemskap kommer att få för de små och medelstora företagen.Dessa företag får enligt regeringen helt nya förutsättningar att expanderainternationellt. EGs småföretagsprogram ger småföretagen möjlighet tillsamverkan med andra småföretag inom EG.I propositionen sägs att de regionala utvecklingsfondernas EG-insatser börvidareutvecklas i samverkan bl.a. med och exportråd. Vidare sägsatt små teknikbaserade företag bör ges bättre möjligheter att delta iforsknings- och utvecklingssamarbetet EUREKA och att Stiftelsen attachéverksamhet (STATT) i ökad utsträckning bör arbetamed teknikuppdrag från småföretagare.Främjande av nyetableringarRegeringen redovisar i propositionen sin bedömning av hur nyetableringar avföretag bör främjas (avsnitt 11). Där sägs att näringspolitiska organ påcentral och regional nivå, i samverkan med kommunerna, företagensorganisationer, banker m.fl., bör bedriva ett intensivt arbete med rådgivningoch utbildning riktad till företagsetablerare.Vidare aviseras att förslag kommer att läggas fram att patent- ochregistreringsverket (PRV) utses till huvudman och ges totalt ansvar förverksamheten med registrering av handelsbolag och ekonomiska föreningar. Ettrikstäckande, enhetligt och med PRVs aktiebolagsregister samordnat registeröver handelsbolag och ekonomiska föreningar avses införas successivt frånmitten av till slutet av . PRVs verksamhet med handels- ochföreningsregistren avses finansieras via avgifter, som PRV uppbär. Avgifternaskall täcka kostnaderna för verksamheten. PRV anges komma att få ansvara föratt nyföretagare fortsättningsvis får god information och service vid kontaktermed handelsbolags- och föreningsregistren.Skrivelser med kritiska synpunkter på det aviserade förslaget att PRV skallöverta ansvaret för verksamheten med registrering av handelsbolag ochekonomiska föreningar från länsstyrelserna har tillställts utskottet avlänsstyrelsen i och i län.Statskontoret har haft regeringens uppdrag att överväga och föreslåförändringar av länsstyrelsernas verksamhet med registrering av handelsbolagoch ekonomiska föreningar. I en rapport (1991:11) föreslås bl.a. att PRV utsessom ny huvudman. Enligt vad utskottet erfarit kommer PRV att i början av år1992 få ett regeringsuppdrag att genomföra visst kompletterandeutredningsarbete. Efter sedvanlig remissbehandling planeras en propositionkunna läggas fram till hösten 1992.Eftersom propositionen inte innehåller några direkta förslag som kräverriksdagens ställningstagande och eftersom några motioner inte har väckts ifrågan, finns det, menar utskottet, ingen anledning för att nu uttalanågon ståndpunkt.Riksdagens revisorers förslag om näringspolitikenRiksdagens revisorer har lagt fram förslag på två områden inomnäringspolitiken -- utredningsverksamheten och genomförandet avnäringspolitiska program (förs. 1991/92:12). Till grund för förslagen liggergranskningar som har initierats av revisorerna och som har redovisats i tvårapporter (1990/91:3, 1990/91:8). Inga motioner har väckts med anledning avförslagen.Beträffande utredningsverksamheten föreslås en effektivisering främst genomatt beställarfunktionen stärks både hos och hos riksdagen.Sammanfattningsvis lägger revisorerna fram följande förslag:att regeringen för redovisar resultaten av den översyn avbeställarkompetensen vid industridepartementet [dvs. numeranäringsdepartementet] som görs och därvid redovisar vilkaytterligare resurser som framöver kommer att avsättas för hantering avutredningar och resultatuppföljningar inom departementet,att regeringen redovisar för på vilka sätt NUTEKs utredningsplankommer att knytas till den nya budgetmodellen och dess krav påresultatuppföljningar,att regeringen initierar årliga konferenser om näringspolitiska utredningaroch för redovisar resultatet av dessa,att uppmärksammar riksdagsutredningen på frågan om börges ytterligare resurser för att beställa egna utredningar.Beträffande de näringspolitiska programmen konstaterar revisorerna att detekonomiska utbytet av dem har varit magert. För framtiden föreslås attinsatserna koncentreras till färre program och myndigheter, att storasamverkansprogram undviks och att målformulering och utvärdering poängteras.Sammanfattningsvis framläggs följande förslag:att de näringspolitiska insatserna koncentreras till färre myndigheter ochbetydligt färre program och att man undviker att skapa nya myndigheter för attgenomföra dessa program,att informationen om pågående näringspolitiska program förbättras,att regeringen vid utformningen av den framtida näringspolitiken beaktar desynpunkter som revisorerna framfört om de begränsningar samverkan har somnäringspolitiskt medel,att regeringen ser till att de omständigheter som talar för att en störresamverkanssatsning skulle kunna fungera är ordentligt belysta inför beslut ominrättande av nya större program,att regeringen tydligare uttalar sig om befogenheter m.m. isamordningssatsningar,att regeringen låter utreda möjligheterna till sanktioner i fall då t.ex. ettföretag inte håller de avtal som slutits,att ett principiellt riksdagsbeslut fattas om riktlinjer för hur man bl.a.skall ställa upp mål och utvärdera program i enlighet med vad som sägs underpunkt 2.3.5 i skrivelsen [innebärande bl.a. att utvärderingsmöjligheterna skallbeaktas vid målformuleringen, att programmen skall vara tidsbegränsade ochmöjliga att avbryta, att styrelser och verkställande direktörer skallrepresentera sakkunskap, att redan befintliga organ utnyttjas där så kan ske,att det skall finnas en utvärderingsplan],att regeringen ålägger att i högre utsträckning utvärdera program ikontakt med forskare, som kopplas in redan vid starten av programmen,att regeringen initierar ytterligare utvärderingar av denäringspolitiska programmen och redovisar en analys av dessa utvärderingar förriksdagen.Utskottet har inget att erinra mot vad revisorer föreslår.Förslagen tillstyrks. Utskottet hemställer1.beträffande grundlagsskydd för äganderätt, näringsfrihet och den negativaföreningsrättenatt avslår motion 1991/92:N9 yrkande 1 och motion 1991/92:N12yrkande 2 i ifrågavarande del,2. beträffande utvecklingsfondernas och Norrlandsfondensfinansieringsverksamhet och ägandet av riskkapitalbolagen m.m.att med bifall till proposition 1991/92:51 momenten 2 och 3 och medavslag på motion 1991/92:N12 yrkandena 1 och 2, båda i denna del, och motion1991/92:N13 yrkande 2 godkänner de i propositionen (avsnitt 7) angivnariktlinjerna föra) de regionala utvecklingsfondernas och Stiftelsen ,b) ägandet av de regionala riskkapitalbolagen,res. (s)men. (v)3. beträffande arbetsmarknadsfrågoratt avslår motion 1991/92:N9 yrkandena 2--4, motion 1991/92:N14 ochmotion 1991/92:N16 yrkandena 4 och 5,4. beträffande sjuklönereformenatt avslår motion 1991/92:N16 yrkande 3,5. beträffande näringspolitisk utredningsverksamhet och näringspolitiskaprogramatt med anledning av revisorers förslag (förs.1991/92:12)1. som sin mening ger regeringen till känna vad revisorerna har anfört medanledning av den genomförda granskningen av dels den statliga näringspolitiskautredningsverksamheten, dels genomförandet av näringspolitiska program,2. uppdrar åt talmanskonferensen att fästa den av talmanskonferensen hösten1990 tillsatta riksdagsutredningens uppmärksamhet på vad revisorerna har anförti fråga om förstärkning av utredningsresurser.Stockholm den 10 december 1991På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), Axel (), BirgittaJohansson (s), (), Bo Finnkvist (s), (),(), (), (nyd), LeifMarklund (s), (), (), (), BoBernhardsson (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid den slutligabehandlingen av ärendet. Utvecklingsfondernas och Norrlandsfondens finansieringsverksamhet och ägandetav riskkapitalbolagen m.m. (mom. 2)Axel , , Bo Finnkvist, , , och (alla s) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 11 som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "motsvarande delar" bort ha följande lydelse:Utskottet anser liksom regeringen att småföretagens riskkapitalförsörjningbehöver förbättras. Detta bör dock inte ske på det sätt som föreslås ipropositionen, genom begränsningar och avvecklingar av använda medeloch institutioner innan alternativ har kunnat skapas.Riksdagen bör således -- som krävs i motionerna 1991/92:N12 (s) och1991/92:N13 (v) -- avvisa propositionens förslag i denna del. Vad gällerSmåföretagsfonden -- som har byggts upp som en del av löntagarfondssystemet --anser utskottet att den bör finnas kvar. Det är naturligt att en del avallmänna pensionsfondens medel används för att utveckla den nya företagsamhetsom är en förutsättning för en tillfredsställande ekonomisk tillväxt, vilken isin tur är en förutsättning för pensionssystemets funktion. Beträffanderiskkapitalbolagen vill utskottet framhålla att dessa -- med den ägarstruktursom de enligt riksdagsbeslutet var tänkta att få -- har en viktigfunktion att fylla genom att ge möjlighet till en sammanknytning av privata ochoffentliga intressenter. Därför bör kopplingen till de regionalautvecklingsfonderna och Norrlandsfonden finnas kvar.Norrlandsfonden har spelat en viktig regionalpolitisk roll för de fyranordligaste länen. Utskottet vänder sig bestämt mot regeringens avsikt att -- idagens läge med tilltagande regional obalans och ökande arbetslöshet -- ta uppöverläggningar med Norrlandsfonden i syfte att medel skall dras in till statenfrån fonden.Utvecklingsfonderna har varit av betydelse för nyföretagandet. Det finnsdärför anledning att slå vakt om fonderna som en viktig resurs förnyföretagandet, vad gäller råd, biträde och långivning. Utskottet är emellertidberett att i positiv anda pröva förslag från regeringen om olika låneformer ochi samband med det fondernas framtida roll. Så länge konkreta regeringsförslaginte föreligger finns det ingen anledning för att uttala sig omfondernas framtida verksamhet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet propositionen i berördadelar och tillstyrker motionerna 1991/92:N12 (s) och 1991/92:N13 (v) imotsvarande delar.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande utvecklingsfondernas och Norrlandsfondensfinansieringsverksamhet och ägandet av riskkapitalbolagen m.m.att med bifall till motion 1991/92:N12 yrkandena 1 och 2, båda idenna del, och motion 1991/91:N13 yrkande 2dels avslår de i proposition 1991/92:51 momenten 2 och 3,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant , vilket inteföreträds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:I allt väsentligt instämmer jag i de synpunkter som framförs i reservationentill detta betänkande.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1991/92:AU2y ArbetsmarknadsfrågorTill näringsutskottetNäringsutskottet har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sigöver proposition 1991/92:51 om en ny småföretagspolitik och över motionerväckta med anledning av propositionen, såvitt avser arbetsmarknadsfrågor. Dessafrågor behandlas huvudsakligen i propositionens avsnitt 9.1--7. Motionerna medanledning av frågorna är 1991/92:N9 av m.fl. (s), 1991/92:N14 avKarl-Erik m.fl. (v) och 1991/92:N16 av och (nyd), yrkandena 4 och 5. I yttrandet kommer utskottet också in påfrågan om den s.k. negativa föreningsrätten. I propositionens avsnitt 4 anförsatt en kommitté bör ges i uppdrag att utreda frågan om grundlagsskydd för bl.a.den negativa föreningsrätten. Med anledning av detta begärs etttillkännagivande i den nyssnämnda s-motionen.BakgrundDen arbetsrättsliga lagstiftningenSedan mitten av har det i återkommande framställts kravfrån de borgerliga partierna om en mera genomgripande översyn av denarbetsrättsliga lagstiftningen. Motionerna har avslagits med hänvisning tillatt det funnits en bred uppslutning kring huvudtankarna i den arbetsrättsligalagstiftningen. Det har varit utskottets uppfattning att utvecklingen inomlagstiftningen och inom avtalsområdet varit till gagn för såväl arbetstagarnasom näringslivet och samhället i dess helhet. Man har också beaktat att lagarnai viktiga delar består av ganska allmänt hållna grundregler som kan jämkas ochutvecklas genom avtal, så att tillämpningarna kan anpassas till bransch- ellerarbetsplatsförhållanden.Hösten 1990 framförde emellertid utskottet i sitt av godkändabetänkande /91:AU6 Medbestämmande i arbetslivet att vissa förhållanden nugjorde det naturligt att väcka frågan om en mer allmän översyn av denarbetsrättsliga lagstiftningen. Utskottet utgick från att regeringen skulleinleda ett sådant översynsarbete med beaktande av de allmänna synpunkter somutskottet anlagt utan något initiativ från sida.Den 15 augusti innevarande år beslutade den tidigare socialdemokratiskaregeringen att en kommitté skulle tillkallas för att göra en översyn avmedbestämmandelagen och den centrala arbetsrättsliga lagstiftningen i övrigt(dir. 1991:76). Förutom mera övergripande frågeställningar tar direktiven uppvissa frågor på medbestämmandelagens, anställningsskyddets ochförtroendemannalagens område som bör belysas eller undersökas särskilt avutredningen. Enligt direktiven bör uppdraget slutföras före utgången av 1993.Arbetsmarknadsutskottet har behandlat ett stort antal motioner frånden allmänna motionstiden vid föregående . I dessa motioner redovisademoderata samlingspartiet, liberalerna och sin syn påbehovet av förändringar i den arbetsrättsliga lagstiftningen. Förslag fannsockså och de gröna liksom från enskildamotionärer. I sitt av godkända betänkande (1991/92:AU1 Medbestämmandeoch anställningsskydd m.m.) ser utskottet med stor tillfredsställelse på att enbred översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen nu kommer till stånd.Utskottet utgår i betänkandet från att regeringen ger det fortsatta arbetet eninriktning som ligger i linje med de synpunkter, uppslag och konkreta förslagsom kommit till uttryck i de borgerliga parti- resp. kommittémotionerna.Eftersom någon åtgärd från sida därför inte kunde anses behövligavstyrktes dessa motioner.Socialdemokraterna reserverade sig i fråga om motiveringen och konstateradeatt de borgerliga motionernas allmänna krav om översyn blivit tillgodoseddagenom .