bet · GE01JoU31 · 1991-05-29 00:00:00 — Därutöver föreslås ett dispensförfarande, som innebär attmarknadsdomstolen -- för eller tills vidare -- skallkunna meddela en näringsidkare tillstånd till ett förfarande somär förbjudet enligt lagen.I yttrande till näringsutskottet (1990/91:JoU8y) överpropositionen om konkurrens på livsmedelsområdet harjordbruksutskottet bl.a. anfört följande.Utskottet vidhåller en positiv grundsyn när det gällerkooperativ samverkan. Utskottet anser dock att i fråga omförhållandena inom jordbrukssektorn efter en avreglering måstehänsyn tas till att dominerande aktörer -- av vilket slag detvara må -- inte ges möjligheter att i privat regi överta denoffentliga regleringen. Den avgörande frågan blir då att bedömaom den befintliga konkurrenslagstiftningen kan ansestillräckligt effektiv för att motverka oönskade förfarandeneller om lagstiftningen behöver kompletteras i samband medavregleringen. Som framhålls i propositionen kan ingripanden motkonkurrensbegränsningar på livsmedelsområdet ske med stöd avgeneralklausulen i 2 § konkurrenslagen efter den 1 juli 1991.Ingripande enligt nämnda bestämmelse bygger på den s.k.missbruksprincipen och förutsätter att det i varje enskilt fallkan konstateras att konkurrensbegränsningen har skadlig verkan.Syftet med ett sådant ingripande, som riktas enbart mot detberörda företaget, är att för framtiden undanröja denna typ avskadlig verkan. De former av konkurrensbegränsningar som kankomma att uppstå på livsmedelsområdet efter avregleringen tordevara av den karaktären att de generellt får anses ha skadligverkan. Med hänsyn härtill och till vikten av att oönskadeförfaranden motverkas snabbt och effektivt delar utskottetregeringens bedömning att starka skäl talar för attifrågavarande konkurrensbegränsningar uttryckligen bör förbjudasi lag.Med det anförda förordade utskottet att en särskildlagstiftning införs för att förstärka konkurrensen pålivsmedelsområdet i samband med att beslut omavveckling av de interna marknadsregleringarna träder i kraftden . Utskottet har inte nu funnit anledning tilländrat ställningstagande i denna fråga. Utskottet avstyrkersåledes motionerna Jo156 yrkande 4 och Jo158 yrkande 2 delvis.Riksdagens livsmedelspolitiska beslut innebär ensuccessiv avreglering av jordbruket och en övergång till ett mermarknadsinriktat system. Enligt riksdagsbeslutet skall bl.a. deninterna marknadsregleringen inkl. den kollektivaexportfinansieringen successivt avvecklas fr.o.m. den 1 juli1991. För att underlätta omställningen av jordbruket till en mermarknadsanpassad situation beslutade om vissaövergångsåtgärder. Dessa åtgärder innebär bl.a. ett förenklatsystem för lönsamhetsutjämning utan exportfinansiering inommjölkprisregleringen t.o.m. och en tillfälligbudgetfinansiering av en begränsad köttexport t.o.m. budgetåret1993/94. Vidare behålls ett förenklat system för inlösen avöverskott av spannmål t.o.m. /94.Utskottet vill återigen (senast JoU8y) framhålla attavvecklingen av den kollektiva exportfinansieringen är encentral del av livsmedelsreformen. I det föregående harutskottet understrukit det angelägna i att de positivaeffekterna av reformen också kommer konsumenterna till del. Omsyftet med avvecklingen av de interna marknadsregleringarnaskall uppnås är det enligt utskottets uppfattning avgrundläggande betydelse att den kollektiva exportfinansieringsom förekommit inom regleringens ram inte övertas eller på annatsätt drivs vidare i privat regi. Det är därför som utskottetframhållit i sitt yttrande till näringsutskottet angeläget attett förbud mot gemensam finansiering av underskott vid export avjordbruksprodukter införs som marknadsregleringenupphör att gälla. Mot bakgrund av det anförda avstyrksmotionerna Jo158 yrkande 2 delvis, Jo234 yrkande 1 delvis, Jo253yrkande 8 och Jo254 yrkande 4.Utskottet är inte berett att tillmötesgå det i motion Jo162yrkande 1 framförda kravet på en parlamentarisk utredning omsystem för utbytesimport/export. Motionen avstyrks i berörd del.Direktbidrag m.m.PropositionenRiksdagen beslutade att 1 170 milj.kr. skulletillföras jordbruket under /90 somkompensation för kostnadsökningar m.m. Till följd av enöverenskommelse i , som bl.a. innebar attstödpriserna inte skulle höjas fram till dess attförhandlingarna avslutats, beslutades att jordbrukets ersättningi huvudsak skulle lämnas genom ett bidrag per djur av olika slageller per hektar av olika grödor. För /91beslutade att höja detta belopp med 600 milj.kr. tillett sammanlagt belopp på 1 770 milj.kr. Av dessa medel harjordbruket -- med stöd av tidigare beslut -- tillförts 56,5milj.kr. genom höjda priser och 100 milj.kr. genom olikakollektiva åtgärder. Resterande medel har utbetalats i huvudsaksom ett bidrag per ko m.m. Därutöver har jordbruket tillförts730 milj.kr. som en del av inkomststödet för /91.Det totala beloppet uppgår alltså till . Hurersättningen skall utgå efter innevarande budgetår skall enligtriksdagens beslut avgöras med hänsyn till resultatet avGATT-förhandlingarna.Enligt jordbruksministern får frågan om hur djurbidragen skallhanteras under /92 avgöras med hänsyn tillGATT-förhandlingarna, som kan beräknas vara avslutade föreutgången av . Jordbruksministern har för avsikt att dååterkomma till regeringen i denna fråga. Han avser att då äventa upp frågan om i vilken form den höjda ersättningen tilljordbruket i norra skall lämnas. Regeringen har tidigarei år (prop. 1990/91:99) lämnat förslag om höjd ersättning /92.Jordbruksministern föreslår vidare att den kredit som statenställt till förfogande för att finansiera exporten av 1990 årsspannmålsöverskott skall amorteras med 555milj.kr. Skördeskadefonden skall tillföras 60 milj.kr. Slutligen föreslås att ytterligare 100milj.kr., utöver den fastställda ramen på 400 milj.kr., skallanvisas för anläggningsstöd. Medlen skall anvisas överstatsbudgeten inom ramen för det belopp på 730 milj.kr. somtillförts jordbruket.MotionernaEnligt motion Jo158 (c) yrkande 3 går resultatet avGATT-förhandlingarna ännu inte att förutse. bör därförlösa frågan om direktstöden . Stöden bör utgå som ett direktstöd till producenterna . Även vänsterpartietframhåller i motion Jo163 yrkande 4 att skäl inte föreligger attskjuta upp beslutet om direktbidragen inom animalieproduktionentill hösten. Beloppen bör vara i samma storleksordning som förraåret och utbetalningen göras . Enligtmotionärerna har uttryckligen sagt att ambitionen attanpassa jordbruksproduktionen till en lägre nivå inte skallgälla för jordbruket i stödområdet. Det bör därför diskuteras omutformningen av direktbidragen inom stödområdet kan göras om såatt de stämmer bättre med denna ambition (yrkande 5).Enligt motion Jo157 (m) yrkande 6 är tidigare höjningar avprisregleringsavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedelett avsteg från tidigare uppgörelse. Avgifterna skall därförsänkas till nivån före . I motion Jo158 (c)yrkas att prisregleringsavgifterna skall sänkas motsvarande detvå senaste höjningarna, dvs. 20 + från den 1 juli 1991.Det finns enligt motionärerna ingen anledning att behålla dehöjda avgifterna eftersom spannmålsexporten enligt regeringensförslag skall finansieras med redan inbetalda medel (yrkande 4).Utskottets övervägandenI samband med behandling av det livsmedelspolitiskabeslutet betonade utskottet (1989/90:JoU25 s. 120 f.)mjölkproduktionens betydelse från olika synpunkter. Bl.a.underströks dess värde för skogs- och mellanbygderna och isynnerhet för de nordligaste länen, som ingår i stödområdet. Dendel av regeringens förslag som avsåg stöd- och stimulansåtgärderför /91 gav enligt utskottets mening ettbättre utbyte för spannmålsproducenterna än förmjölkproducenterna. Utskottet föreslog därför att ett belopp om600 milj.kr. utöver regeringens förslag skulle tillförasjordbruket i form av ett bidrag per ko. En mindre del avbeloppet skulle avsättas för ett stöd till getskötsel.Utskottet anförde vidare följande.Beloppet bör i likhet med huvuddelen av det av regeringenföreslagna beloppet om 1 170 milj.kr. finansieras medinförselavgiftsmedel utanför fördelningsplanen. Om sådana medelinte finns tillgängliga skall finansieringen ske medbudgetmedel. Även i övrigt skall de villkor som anges imotsvarande avsnitt i propositionen gälla för beloppet 600milj.kr. Som framgår av propositionen bör bidragen i sin helhetbetalas ut . Om möjligt bör detta gälla ävendet av utskottet föreslagna beloppet. Hur motsvarande ersättningoch den retroaktiva ersättningen på 730 milj.kr. skall tillförasjordbruket efter /91 får, liksomfrågan om gränsskyddet, avgöras med hänsyn till resultatet av depågående GATT-förhandlingarna.Utskottet vill framhålla att det är svårt attöverblicka konsekvenserna av att de belopp som tillerkännsjordbruket utgör underlagsbelopp för beslut om kommandekompensationsnivåer. I termer av en mer långsiktig uppgörelse iGATT finns inga bestämda regler om en realsänkning av gränsskyddet eller om bedömningen av bidragsformersom knyts till produktionsenheter. En annan osäker faktor ärberäkningen av PSE-talen i förhållande tillvärldsmarknadsprisernas utveckling. Som tidigare påpekats börfrågan om förändringar i gränsskyddet, såväl tekniskt somnivåmässigt, göras i den takt som en kommande överenskommelse iGATT anger. En nordisk utgångspunkt är härvid att sänkningarskall göras i reala termer, varvid tidigare sänkningar från år1986 får tillgodoräknas. Det anförda innebär sammanfattningsvisatt frågan huruvida och i vilka former det av utskottetföreslagna tilläggsbeloppet i fortsättningen kommer jordbrukettill del får avgöras med hänsyn till resultatet avGATT-förhandlingarna.Mot bakgrund av ställningstagande i samband medbehandlingen av livsmedelspolitiken bör enligtutskottets mening bidraget kunna utgå på i princip samma sättunder /92 och utbetalas , allt underförutsättning att de fortsatta GATT-förhandlingarna intemotiverar förändringar i nuvarande system. Som framgår avpropositionen ämnar jordbruksministern återkomma i denna fråga.Vid en utfrågning med jordbruksnämnden har utskottet erfarit attdet finns administrativa rutiner för att effektuera ett beslutom bidrag under innevarande år, även om beslutet ej fattas nu.Med det anförda föreslår utskottet att motionerna Jo158 yrkande3 och Jo163 yrkande 4 lämnas utan någon vidareåtgärd.Utskottet ansluter sig till regeringens överväganden omprisregleringsavgifterna och avstyrker motionerna Jo157 yrkande6 och Jo158 yrkande 4.Jordbruksministern har enligt vad som anförts i propositionenför avsikt att återkomma till regeringen när det gäller formernaför den höjda ersättningen till jordbruket i norra finner därför inte anledning att nu föreslå någonriksdagens åtgärd med anledning av de krav på förändringar avdirektbidragen inom stödområdet som förs fram i motion Jo163yrkande 5. Motionen avstyrks i berörd del.Utskottet föreslår att godkänner vad som ipropositionen (s. 31--36) förordats om finansieringen avspannmålsexporten, skördeskadefonden och anläggningsstödet.Utskottet återkommer i det följande till frågan om anslag /92.Miljö- och djurskyddskostnader m.m.PropositionenI propositionen konstateras att beslut om nydjurskyddslag (prop. 1987/88:93, JoU22, rskr. 327) och ommiljöförbättrande åtgärder i jordbruket i vad avser krav påutökad lagringskapacitet för stallgödsel (prop. 1987/88:128,JoU24, rskr. 374) förutsatte att vissa kostnader fick tas upp ijordbruksprisöverläggningar. beslut om enny livsmedelspolitik (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr. 327)innebär att nuvarande jordbruksprisreglering, med bl.a. ensärskild regleringsekonomi och återkommande prisöverläggningar,upphör. Den nya livsmedelspolitiken innebär även attkompensationstänkandet i den tidigare prisregleringen upphör.Enligt jordbruksministern skall jordbruket ochlivsmedelsindustrin inte längre kompenseras för uppkomna ellerregistrerade kostnadsökningar, utan för den produktion av varoroch tjänster som efterfrågas. När det gäller offentligtefterfrågade varor och tjänster skall ersättning lämnas överstatsbudgeten. Vad beträffar konsumtionsvaror skall ersättningenbestämmas av marknaden, inom ramen för ett gränsskydd. De yttreramarna för den möjliga ersättningen avgörs dock, genomgränsskyddet, av statsmakterna. Eftersom det hittillsvarandesystemet med kostnadskompensation har medförtöverskottsproduktion, kommer en marknadsstyrd ersättning enligtjordbruksministern att bli lägre för att överskott skall kunnaundvikas och balans på marknaden skall kunna nås.Bidrag utgår till uppbyggnad av lagringsutrymmen förstallgödsel fram till utgången av . Bidragsmöjlighetenhar enligt jordbruksministern dock endast utnyttjats i begränsadomfattning. Av anvisade 200 milj.kr. för perioden1988/89--1990/91 har fram till utgången av endast 36,5milj.kr. Kraven på utökad lagringskapacitet förstallgödsel träder i kraft förjordbruksföretag som var i drift . Kraven enligtdjurskyddslagen på förbättrad djurhållning i djurstallar som vari bruk träder huvudsakligen i kraft den 1januari 1995 och i vissa fall inte förrän den 1 januari 1999.Enligt beräkningar utförda av statens jordbruksnämnd ochlantbruksstyrelsen har jordbruksföretagen totalt sett t.o.m. den30 endast i marginell omfattning belastats medkostnader för gödselvårdsanläggningar och för åtgärder som krävsenligt djurskyddslagen eftersom huvuddelen av kraven påförändringar träder i kraft först senare under 1990-talet.Regeringen har beslutat att frisläppa investeringsreservernafrån för investeringar i byggnader,markanläggningar och inventarier. Hos jordbruksföretagen uppgickvid de ackumulerade avsättningarna tillinvesteringsreserver till 2 900 milj.kr. Avsikten med attfrisläppa investeringsreserverna är enligt jordbruksministernatt stödja investeringar. Därigenom har förutsättningar skapatsför ett tidigareläggande av angelägna miljö- ochdjurskyddsinvesteringar. Vidare framhålls i propositionen attjordbruksnäringen har erhållit kompensation för kostnaderna föratt omhänderta självdöda djur.I vissa fall kan det enligt jordbruksministern finnas skäl attytterligare stimulera investeringsverksamheten i djur- ochmiljöskyddsbefrämjande åtgärder. Selektiva stödåtgärder kanbehöva vidtas, om utvecklingen visar att svårigheter föreliggeratt genomföra åtgärder inom områden, där det är särskiltangeläget att utvecklingen påskyndas, t.ex. för införandet avalternativa former till hållandet av burhöns. Jordbruksministernhar för avsikt att föreslå regeringen att statens jordbruksverkges i uppdrag att följa utvecklingen på sistnämnda område.I propositionen konstateras vidare att arrendatorernassituation med anledning av den interna avregleringen i nulägetkan karakteriseras som förhållandevis likartad övrigajordbrukares, men att fortsatt uppföljning är nödvändig.Översynen av arrendatorernas situation är en del avjordbruksnämndens och lantbruksstyrelsens uppdrag att följa ochanalysera effekterna av den livsmedelspolitiska reformen.MotionernaEnligt motion Jo156 (m) yrkande 3 innebär beslutavseende ny djurskyddslag och miljöförbättrande åtgärder ijordbruket, m.m. att jordbrukarna bör ersättas för de ekonomiskakonsekvenserna av de nya bestämmelserna. Statens jordbruksnämndoch lantbruksstyrelsen har gjort vissa kostnadsberäkningar i defall reglerna trätt i kraft och där jordbrukarna vidtagitåtgärder med anledning av dessa. Detta gäller ökadlagringskapacitet för stallgödsel, måttbestämmelser för burhönssamt utevistelse/rastgård för mjölkkor. Mot bakgrund avrefererade beslut och nämnda utredning är det enligtmotionärerna angeläget att klarhet skapas kring deekonomiska konsekvenserna av dessa regler och frågan om hurjordbruket skall ersättas. I motion Jo163 (v) framhålls attorsakerna till det låga utnyttjandet av statsbidraget tilluppbyggnad av lagringsutrymme för stallgödsel bör analyseras.Enligt motionärerna kan det låga utnyttjandet sammanhänga medsåväl osäkerheten som utformningen av stödet. Iavvaktan på en sådan redovisning till bör tiden förbidrag förlängas (yrkande 10).Utskottets övervägandenRiksdagen beslutade om ny djurskyddslag m.m. Enligtbeslutet får frågan om ekonomisk kompensation till jordbrukarnaför eventuellt uppkomna merkostnader till följd av övergång tillalternativ djurhållning, liksom övriga produktionskostnader ijordbruket, i första hand lösas inom ramen förjordbruksprisöverläggningarna. fattade våren 1988också beslut om krav på utökad lagringskapacitet för stallgödseloch att vissa bidrag skulle utgå till utbyggnaden avlagringskapaciteten. Utskottet hänvisade till propositionensuttalanden att kostnadsökningar och intäktsförändringar somuppstår för producenterna bör behandlas vidjordbruksprisöverläggningarna i den takt de uppstår ochregistreras.Enligt förordningen (1988:641) om statsbidrag tilllagringsutrymmen för stallgödsel utgår bidrag till uppbyggnad avlagringsutrymmen för stallgödsel fram till utgången av juni1991. Som redovisats i propositionen har bidragsmöjligheten dockendast utnyttjats i begränsad omfattning. Kraven på utökadlagringskapacitet för stallgödsel träder i kraft den 1 januari1995 för jordbruksföretag som var i drift den 1 juli 1988.Kraven enligt djurskyddslagen på förbättrad djurhållning idjurstallar som var i bruk träder huvudsakligeni kraft och i vissa fall inte förrän den 1januari 1999. Enligt de beräkningar som utförts av statensjordbruksnämnd och lantbruksstyrelsen har jordbruksföretagentotalt sett t.o.m. endast i marginellomfattning belastats med kostnader för gödselvårdsanläggningaroch för åtgärder som krävs enligt djurskyddslagen.I de beslut om ny djurskyddslag och om miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket som nämnts i det föregående förutsattesatt vissa kostnader fick tas upp i jordbruksprisöverläggningar.Riksdagens beslut om en ny livsmedelspolitik innebäratt nuvarande jordbruksprisreglering, med bl.a. en särskildregleringsekonomi och återkommande prisöverläggningar, upphör.Den nya livsmedelspolitiken innebär även attkompensationstänkandet i den tidigare prisregleringen upphör.Jordbruket och livsmedelsindustrin skall alltså inte längekompenseras för uppkomna eller registrerade kostnadsökningar,utan för den produktion av varor och tjänster som efterfrågas.När det gäller offentligt efterfrågade varor och tjänster skallersättning lämnas över statsbudgeten.Genom regeringens beslut att frisläppa investeringsreservernaför investeringar i byggnader, markanläggningar och inventarierskapas förutsättningar för att angelägna miljö- ochdjurskyddsinvesteringar skall kunna tidigareläggas. Detta harenligt utskottets mening stor betydelse för att åstadkomma deförändringar hänsynen till miljö- och djurskydd kräver. I likhetmed jordbruksministern anser utskottet att det i vissa fall kanfinnas skäl att ytterligare stimulera investeringsverksamheten idjur- och miljöskyddsbefrämjande åtgärder. Selektivastödåtgärder kan behöva vidtas, om utvecklingen visar attsvårigheter föreligger att genomföra åtgärder inom områden, därdet är särskilt angeläget att utvecklingen påskyndas, t.ex. förinförandet av alternativa former till hållandet av burhöns. Motbakgrund av det anförda och i avvaktan på resultatet av detaviserade uppdraget till jordbruksverket anser utskottet detinte meningsfullt att nu föreslå något riksdagsuttalande medanledning av motion Jo156 yrkande 3. Motionen avstyrks i berörddel.Vidare avstyrks motion Jo163 yrkande 10.Utskottet föreslår vidare att lämnar utan erinranvad i propositionen anförts om miljö- och djurskyddskostnadersamt arrendatorernas situation, allt i de delar som ej berörtsovan.JordfondenPropositionenI propositionen konstateras att jordfondens användningsområdemed anledning av livsmedelspolitiska beslut (prop.1989/90:146, JoU25, rskr. 327) kommer att utvidgas. Under enfemårsperiod skall fonden även disponeras för inlösen avfastigheter i samband med åtgärder för skuldtyngda jordbrukare.Jordfonden, som är en s.k. revolverande fond, uppgår förnärvarande till 367 milj.kr. Som en följd av att fonden varit nominellt oförändrad har verksamhetensomfattning minskat. Enligt jordbruksministern gårutförsäljningen av fastigheter från jordfonden för närvarandelångsamt. Detta har medfört att jordfondens likviditet snabbthar försämrats. Likviditetsproblemen får inte hindra attjordfonden används för sina syften. För att motsvara de krav somsedan tidigare ställts på fonden samt de nya krav som tillkommitbedömer jordbruksministern att en rörlig kredit på 50 milj.kr.för budgetåren 1990/91 och 1991/92 bör ställas tilllantbruksstyrelsens resp. statens jordbruksverks förfogande förjordfondsändamål. Enligt jordbruksministern bör ansvarigamyndigheter även eftersträva en ökad takt i utförsäljningen avjordfondsfastigheter för att upprätthålla en tillräckliglikviditet. Inga särskilda åtgärder beträffande de avdomänverket och kyrkan planerade utförsäljningarna av markbehöver vidtas med hjälp av jordfonden, utöver de som kanmotiveras av omarronderingsskäl i ägosplittrade områden enligtjordförvärvslagen.MotionenEnligt motion Jo157 (m) ligger i jordfonden fastighetertill ett betydande värde. Den del av innehavet som inte ärnödvändigt från strukturomvandlingssynpunkt bör avvecklas.Motionärerna är mot denna bakgrund inte beredda att tillstyrkaförslaget till höjd kredit. bör således avslåregeringens förslag beträffande rörlig kredit förjordfondsändamål (yrkande 5).Utskottets övervägandenJordfonden används av lantbruksnämnderna för fastighetsförvärvi samband med åtgärder för yttre rationalisering på lantbruketsområde. Jordfondsfastigheterna skall främst användas för attfrämja en från allmän synpunkt lämplig utveckling av företaginom jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen. Därvid skalleftersträvas att från regionalpolitisk synpunkt ändamålsenligaföretag bildas.Regeringens förslag om ändringar i jordförvärvslagen behandlasf.n. av (prop. 1990/91:155, JoU26). Enligt förslagetskall jordfonden även fortsättningsvis användas för inlösen avfastigheter och därvid främja en lämplig utveckling av framförallt skogsbruket. Fonden kan också användas för att på den friamarknaden direkt förvärva fastigheter i konkurrens med andraköpare. Fonden har således en från jordförvärvslagen friståendefunktion. De fastigheter som tillförs fonden skall säljas ut påett sådant sätt att fastighetsstrukturen ocharronderingsförhållandena förbättras. En fastighet skallavyttras så snart ändamålet med förvärvet kan tillgodoses.Jordfonden skall vidare, i enlighet med beslutet omlivsmedelspolitiken disponeras för inlösen av fastigheter isamband med åtgärder för skuldtyngda jordbrukare. Detta stöd harinförts som en övergångsåtgärd i samband med jordbruketsavreglering. Denna form av inlösen har ännu inte förekommit, menen beredskap inför sådana insatser bör finnas. Jordfondensanvändningsområde kommer således att utvidgas under enfemårsperiod.Som redovisats i propositionen har verksamhetens omfattningminskat som en följd av att fonden varitnominellt oförändrad. Utförsäljningen av fastigheter frånjordfonden går långsamt och detta har medfört attjordfondens likviditet snabbt har försämrats. I likhet medjordbruksministern anser utskottet att de nuvarandelikviditetsproblemen inte får hindra att jordfonden används försina syften. För att motsvara de krav som ställtspå fonden samt de nya krav som tillkommit anser utskottet att enrörlig kredit på 50 milj.kr. för budgetåren 1990/91 och 1991/92bör ställas till lantbruksstyrelsens resp. statensjordbruksverks förfogande för jordfondsändamål. Som anförts ipropositionen bör ansvariga myndigheter eftersträva en ökad takti utförsäljningen av jordfondsfastigheter för att upprätthållaen tillräcklig likviditet. Utskottet tillstyrker såledesregeringens förslag och föreslår att medger att enrörlig kredit på 50 milj.kr. ställs till jordfondens förfogandebudgetåren 1990/91--1991/92. Med det anförda avstyrks motionJo157 yrkande 5.Äggkontroll m.m.PropositionenEnligt livsmedelspolitiska beslut (prop. 1989/90:146,JoU25, rskr. 327) skulle en särskild kvalitetskontroll av äggsom saluförs i butiker behållas.