bet · GE01BoU17 · 1991-05-07 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1990/91:146 om ändringar iplan- och bygglagen (1987:10), PBL, m.m., sex motioner väcktamed anledning av propositionen, sju motioner som väckts underden allmänna motionstiden om ändringar i PBL och en motionsom väckts med anledning av proposition 1990/91:90.Utskottet tillstyrker regeringsförslaget om ändringar i PBLutom i ett avseende. Förslaget om ett utvidgat användningsområdeför förhandsbesked till att avse även krav på tillgänglighet ochanordnande av parkeringsutrymme avstyrks. Utskottet föreslår idenna del att gör ett tillkännagivande om förnyadeöverväganden. Samtliga motioner avstyrks. I de delar riksdagengivits tillfälle att ta del av propositionen föreslås riksdagenlägga propositionen till handlingarna.Till betänkandet har fogats 17 reservationer. Regeringen har i proposition 1990/91:146dels föreslagit att anta de i propositionenframlagda förslagen till1. lag om ändring i (1987:10),2. lag om ändring i väglagen (1971:948),dels berett tillfälle att ta del av vad ipropositionen anförts om3. erfarenheter av (avsnitt 2),4. parkeringsköp (avsnitten 3.1 och 3.2.1--3.2.3),5. brandsäkerhet vid alternativa boendeformer, inbrottsskyddoch källsortering av sopor (avsnitt 12.1),6. säkerhets- och hälsofrågor inom och utanför samladbebyggelse (avsnitt 12.2). I betänkandet behandlasdels de under allmänna motionstiden väckta motionerna1990/91:Bo335 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om planering för källsortering av avfall vidny- och ombyggnad av bostäder samt om marknad för källsorteratavfall.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Jo818.1990/91:Bo503 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan förändring av plan- ochbygglagen att de i motionen påtalade missförhållandenamotverkas.1990/91:Bo517 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslag till sådanändring av som anförts i motionen.1990/91:Bo528 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ändring i plan- ochbygglagen i enlighet med vad i motionen anförts.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N291.1990/91:Bo530 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om plan- och bygglagens brister urkonkurrenshänseende.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:L716.1990/91:Bo532 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar ändra (1987:10)så att översiktsplanerna blir frivilliga,2. att beslutar ändra (1987:10)så att planinstitutet områdesbestämmelse avskaffas,4. att beslutar ändra (1987:10)så att en i detaljplan fastställd byggrätt skall gälla utantidsgräns,5. att hos regeringen begär förslag till ändring avplan- och bygglagen (1987:10) på sådant sätt att möjlighet tilldispens införs i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att beslutar ändra (1987:10)så att markanvändning beträffande detaljhandelsstruktur m.m.inte kan regleras genom detaljplaner,1990/91:Bo541 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av PBL.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N357.dels den med anledning av proposition 1990/91:90 väcktamotionen1990/91:Bo39 av m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attbyggnormen skall ses över för att underlätta för långtgåendekällsortering.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Jo119.dels de med anledning av proposition 1990/91:146 väcktamotionerna1990/91:Bo69 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring av PBL attkommunernas möjligheter att styra handeln begränsas enligt vad imotionen anförts,2. att hos regeringen begär förslag till införandeav konkurrens som allmänt intresse i PBL,3. att avslår regeringens förslag beträffandeföreläggande om att framställa anspråk på ersättning ellerinlösen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en fortsatt översyn av PBL, (i dettabetänkande behandlas yrkandet såvitt avser genomförandetiden fördetaljplan).1990/91:Bo71 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna attförhandlingsplanering skall bedrivas i sådana former som PBLsstadgar förutsätter,2. att beslutar om en avreglering vad gällerparkeringskravet på tomt i enlighet med motionen.1990/91:Bo72 av m.fl. (m) vari yrkas1. att -- med avslag på propositionens förslaggällande genomförandetiden -- avskaffar systemet med entidsbegränsad byggrätt i enlighet med vad i motionen anförts,2. att beslutar att bygglovsplikt förgrundvattentäkter i vissa fall endast skall kunna regleras genomdetaljplan i enlighet med vad i motionen anförts,3. att avslår propositionens förslag om utökadbygglovsplikt för skyltar och ljusanordningar i värdefullbebyggelsemiljö,4. att avslår propositionens förslag om handläggningav ersättningsfrågor i samband med planläggning i enlighet medvad i motionen anförts,5. att avslår propositionens förslag ombegränsningsregelns utformning i enlighet med motionens förslag.1990/91:Bo73 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om tillstånd för bruk av vattentoaletter iområden med knapp vattentillgång,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om reglering av vattenuttaget i områden medknapp vattentillgång.1990/91:Bo74 av m.fl. (c) vari yrkas1. att med anledning av proposition 1990/91:146beslutar om ändring i så attunderrättelseskyldigheten för byggnadsnämnd vid prövning avbygglovsansökan begränsas i enlighet med vad i motionen anförts,3. att med anledning av proposition 1990/91:146beslutar om ändring i innebärande attmöjligheten att lämna marklov för tillfällig åtgärd öppnas ienlighet med vad i motionen anförts,4. att med anledning av proposition 1990/91:146beslutar om ändring i innebärande krav påatt skall ha tillgång till personal med tekniskkompetens i enlighet med vad i motionen anförts,5. att avslår proposition 1990/91:146 såvitt avserförslag om ändring i handläggningsordningen förersättningsfrågor i samband med planläggning i enlighet med vadi motionen anförts.1990/91:Bo75 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring i plan- ochbygglagen att parkering på bostadsfastighet inte regleras i 3kap. 15 § PBL,2. att beslutar att ej bifalla propositionenslagförslag i 3 kap. 16 a § och Fastighetsägareförbundhar inkommit med skrivelser. InledningSedan (1987:10), PBL, trädde i kraft den 1juli 1987 har tillämpningen av den nya lagstiftningen följtsupp. En s.k. styrgrupp utarbetade en rapportom vunna erfarenheter av lagstiftningen. Rapporten bearbetadesav och lantmäteriverket och låg till grund för enpromemoria innehållande förslag till lagändringar i bl.a. PBL.En del av förslagen ledde fram till vissa ändringar i PBL, somträdde i kraft . Återstående delar har därefterövervägts ytterligare inom . I de delarändringar i PBL har ansetts påkallade har de tagits upp iproposition 1990/91:146, som behandlas i detta betänkande. Ipropositionen redogörs för vunna erfarenheter av PBL-reformenoch föreslås vissa lagändringar i syfte bl.a. att förenklahandläggningen. Vissa överväganden bl.a. om s.k. parkeringsköpredovisas också.Erfarenheter av PBLÖversiktsplanerEnligt propositionen har den lagreform på plan- ochbyggområdet som beslöt i huvudsak uppnått sinasyften. När det gäller bestämmelserna om översiktsplaner harsådana emellertid ännu inte antagits i alla kommuner. Enligtbestämmelserna i 1 kap. 2 § PBL skall varje kommun ha en aktuellöversiktsplan, som omfattar hela kommunen och som i stort skallange hur mark- och vattenområden är avsedda att användas och hurbebyggelsen bör ske. Översiktsplanerna är således obligatoriska.Av dem skall framgå bl.a. hur kommunen avser att tillgodoseriksintressen enligt NRL. Enligt övergångsbestämmelserna skulleen översiktsplan ha antagits av varje kommun före den 1 juli1990. Detta arbete pågår i många kommuner. I propositionengörs den bedömningen att de flesta kommuner under det bör ha slutfört detta arbete och antagit enöversiktsplan.I motion Bo532 (m) yrkande 1 tas upp frågan omöversiktsplanernas form och innehåll och föreslås attbestämmelserna ändras så att översiktsplanerna blir frivilliga.Enligt motionärerna bör dessa planer inte vara obligatoriska ochinte redovisa endast ett alternativ. Motionärerna befarar attöversiktsplanerna genom sitt innehåll i praktiken kan komma attbli starkt styrande även om de saknar bindande verkan.Utskottet delar departementschefens uppfattning att denöversiktliga planeringen och lagstiftningens intentioner iövrigt måste fullföljas. Såsom anförs i propositionen äröversiktsplanerna viktiga inte minst när det gäller kommunernasställningstagande till hur riksintressena kan tillvaratas ochnär det gäller att slå vakt om en god hushållning mednaturresurserna. Utskottet har i samband med behandlingen avPBL-förslaget och efter ingående överväganden funnitatt översiktsplaner bör ingå som en planform i det nyaplansystemet. Utskottet anförde då att en sådan ordning inteinnebär att översiktsplanerna måste göras mera omfattande ochdetaljerade än vad rådande planeringssituation kräver. Deöverväganden som utskottet gjorde ledde också till att det avlagen framgår att översiktsplanerna inte är bindande förenskilda och myndigheter. Utskottet vidhåller sin uppfattning.Översiktsplanerna bör ingå som en av planformerna i PBL på detsätt som på förslag av utskottet beslöt 1986.Utskottet kan inte dela de farhågor som förs fram i motion Bo532(m) yrkande 1. föreslås med avslag på motionen läggapropositionen i denna del till handlingarna.Kommunernas kompetens i plan- och byggfrågorKommunernas kompetens i plan- och byggfrågor tas också upp ipropositionen med anledning av bl.a förslaget till nykommunallag. I den propositionen (1990/91:117) förordas enlångtgående frihet för kommunerna att organisera nämndarbetet.Departementschefen framhåller i sammanhanget att en sådan frihetinte får leda till att kompetensen inom det område sombyggnadsnämnderna tillgodoser försämras.I motion Bo74 (c) yrkande 4 föreslås att PBL kompletteras meden bestämmelse om att det bör finnas inte bara arkitektutbildadperson att tillgå utan även tekniskt kompetent personal inombyggnadsnämnderna. Motionärerna anser bl.a. att utvecklingeninom byggmaterialbranschen medfört att byggnadsnämndenbör kunna ge enskilda byggare en bra vägledning vid enbyggnation.Enligt 11 kap. 4 § PBL skall till sitt biträdeha minst en person med arkitektutbildning och i övrigt hatillgång till personal i den omfattning och med den särskildakompetens som behövs för att nämnden skall kunna fullgöra sinauppgifter på ett tillfredsställande sätt.Departementschefen betonade i proposition 1985/1986:1 s. 308angelägenheten av att det ställs krav på att de personer sombyggnadsnämnden anförtror ärendehandläggning m.m. har tekniskkompetens. Han förklarade sig emellertid inte beredd attlagstifta om ett kompetenskrav i annat avseende än när detgäller arkitektutbildad person. I propositionen anfördes att detbör ankomma på varje kommun att bestämma vilken personal somskall anställas.Utskottet har inte grund för annan uppfattning än attbyggnadnämnderna har tillgång till den sakkunskap som rimligenkan påfordras för att de skall kunna utföra sina uppgifterenligt PBL. Vilka särskilda sakkunskaper som behövs för attuppgifterna skall kunna fullgöras på ett tillfredsställande sättär enligt utskottets mening dessutom ytterst en fråga förkommunerna att bedöma inom ramen för ett decentraliseratbeslutsfattande. Utskottet avstyrker motion Bo74 (c) yrkande 4om tekniskt kompetent person i byggnadsnämnderna.Propositionen i motsvarande del föreslås läggas tillhandlingarna.FörhandlingsplaneringPropositionen behandlar också de uppgörelser mellan en kommunoch en exploatör som kännetecknas av att kommunen tillskaparbyggrätter genom sitt planmonopol åt exploatörens byggprojektmot att denne åtar sig att bygga något åt kommunen eller görnågot annat åtagande som är fördelaktigt för kommunen.Frågan om förhandlingsplanering tas upp i motion Bo71 (v)yrkande 1. Motionären föreslår att som sin mening gerregeringen till känna att förhandlingsplanering skall bedrivas isådana former som PBL stadgar och förutsätter.Förhandlingsplanering har alltmera uppmärksammats påsenare år och blivit allt vanligare. En av invändningarna somriktats mot förhandlingsplaneringsavtal är, såsom också framgårav motionen, att avtalen kan föregripa detaljplaneringsprocessenoch sätta medborgarinflytandet ur spel.Departementschefen framhåller bl.a. att de olika allmänna ochenskilda intressen som berörs måste kunna göra sig gällande pådet sätt som PBL förutsätter. Utskottet delar självfallet dennainställning. Demokratiprocessen vid planläggning fårnaturligtvis inte sättas ur spel. Som motionären anför kan detundvikas om projektet är förankrat i översiktsplanen ochdetaljplaneringen föregås av en öppen debatt. Det är ocksåviktigt att kommunen under planeringsprocessen är oförhindradatt beakta samrådssynpunkter. De uttalanden som gjorts omförhandlingsplaneringen i propositionen synes väl överensstämmamed utskottets och motionärens uppfattning. Departementschefenhar slutligen påpekat att det ankommer på att i sinuppsiktsverksamhet noga följa utvecklingen och föreslå åtgärdersom förhindrar negativa effekter av förhandlingsuppgörelser.Ett tillkännagivande av den innebörd som föreslås i motionensynes inte meningsfullt. Utskottet avstyrker motion Bo71 (v)yrkande 1 i den mån den inte kan anses tillgodosedd med vadutskottet nu anfört. Vad i propositionen i denna del anförts börläggas till handlingarna.KonkurrensfrågorI avsnittet om konkurrensfrågor i propositionen redogörs förställningstaganden till konkurrensfrågor och handelsetableringari förarbetena till PBL och den uppmärksamhet som på senare tidriktats mot konkurrensfrågor i den kommunala planeringen.Konkurrenskommittén har i betänkandet SOU 1990:25 Konkurrenseninom livsmedelssektorn uppmärksammat bl.a. dessa frågor. är det viktigt att konkurrensen ingår i den avvägningmellan olika allmänna intressen som skall göras enligt PBL. Omkommunerna inte beaktar konkurrensintresset vid sin planläggningkan det enligt kommittén finnas skäl att tydligare markera dettaintresse genom att i PBL ta in konkurrensen som ett allmäntintresse som skall ingå i den avvägning som görs enligt PBL.I propositionen betonas bl.a. vikten av att kommunerna vidtillämpningen av PBL verkar för att begränsningar avkonkurrensen i dessa avseenden så långt möjligt undviks. Dettakommer enligt departementschefen till klart uttryck iförarbetena till PBL. I PBL-propositionen (prop. 1985/86:1 s.576) betonades bl.a. kommunernas ansvar för att markensanvändning planeras så att konsumenterna så långt möjligt hartillgång till allsidigt utbud av varor och tjänster ochmöjlighet att välja mellan t.ex. låga priser, närhet tillbutiker och hög servicegrad.Näringsutskottet ansåg bestämmelserna om detaljplan ochbygglov i PBL fullt förenliga med det krav på möjlighet tillförnyelse som en rationell utveckling av handeln kan ställa (BoU1986/87:1 s. 78). Utskottet ansåg det rimligt att kommunernaskall kunna begränsa eller helt förbjuda etableringar som antaskunna få från plansynpunkt starkt negativa effekter påbutiksstrukturen och gjorde visst förtydligande när det gällerbensinstationer. Bostadsutskottetframhöll också vikten av att konkurrensmöjligheterna inteonödigtvis begränsas.I propositionen anförs bl.a. följande. PBL och uttalandena iförarbetena ger goda förutsättningar för att pröva lämplighetenav markens användning för olika ändamål utan att konkurrensen inågot väsentligt avseende sätts ur spel. Planerna bör inte ionödan göras så detaljerade att en vitaliserande nyetablering avhandeln förhindras. Möjligheten till reglering av olika formerav handel bör finnas även men begränsningar av t.ex.livsmedelsförsäljning bör användas mycket restriktivt. Behovetav att konkurrensen förstärks inom handeln och särskilt inomlivsmedelsområdet bör beaktas vid prövning av olikaetableringar. Ökad konkurrens inom handeln måste utgöra ettnaturligt inslag i vad som allmänt torde avses med en lämpligsamhällsutveckling.Handelsetableringar behandlas i sju motioner. I m-motionernaBo503, Bo530 och Bo532 yrkande 7 samt i fp-motionerna Bo528,Bo541 och Bo69 yrkande 1 förordas att PBL ändras så attkommunerna i detaljplan inte kan styra detaljhandelnslokalisering m.m. I den sistnämnda motionen föreslås i yrkande2 att konkurrens införs som ett allmänt intresse i 2 kap. PBL.Etablering av stormarknader behandlas i Bo517 (c). Enligtmotionärerna bör sådana etableringar prövas utifrånintentionerna i NRL, till vilken PBL bör anpassas på ett bättresätt än för närvarande.Utskottet behandlar först m- och fp-motionerna. I denna frågavill utskottet hänvisa till de ställningstaganden som gjordesvid utskottets behandling av PBL-förslaget (BoU 1986/87:1 s.79). godtog -- med hänvisning till desynpunkter som näringsutskottet hade framfört -- förslaget ommöjligheten till precisering i detaljplan av byggnadersanvändning för bl.a. handelsändamål. , somvidhåller sin uppfattning i frågan, anser att kommunerna inomramen för den fysiska planeringen bör kunna bestämma vilken marksom bör reserveras för handels- och industriändamål utan attkonkurrensen begränsas. Utskottet utgår från attkonkurrensfrågan vid handelsetablering uppmärksammasså att detta intresse så långt möjligt tillgodoses. Utskottetföreslår att lägger propositionen i denna del tillhandlingarna och avslår m-motionerna Bo503, Bo530 och Bo532yrkande 7 och fp-motionerna Bo528, Bo541 och Bo69 yrkande 1.Utskottet gör ingen annan bedömning än den departementschefengjort när det gäller frågan om konkurrens bör införas somett allmänt intresse i 2 kap PBL. Något behov att ta inkonkurrens som ett allmänt intresse i 2 kap. PBL föreliggerinte. Genom de uttalanden som gjorts i propositionen omprövningen av handelsetableringar betonas vikten av attkonkurrensen inte begränsas vid samhällsplaneringen. Om detskulle visa sig att nuvarande lagstiftning motverkar en lämpligsamhällsutveckling i ifrågavarande avseende förutsätterutskottet i likhet med departementschefen att berördamyndigheter kommer att uppmärksamma frågan och tar de initiativsom kan anses lämpliga och erforderliga. Utskottet avstyrker meddet anförda motion Bo69 (fp) yrkande 2 och föreslår attriksdagen lägger propositionen även i denna del tillhandlingarna.Utskottet behandlar slutligen i detta avsnitt motion Bo517 (c)om etablering av stormarknader. Motionärerna förordar enbättre anpassning av PBL till NRL vid sådana etableringar.Enligt bestämmelserna i 2 kap. 2 § PBL skall NRL tillämpas vidbl.a. planläggning och vid prövning av ärenden om bygglov. 1 § regleras länsstyrelsernas roll vid planläggning dåområden av riksintresse samt mellankommunala frågor berörs. Omett riksintresse enligt NRL inte har beaktats på ett godtagbartsätt eller om reglering av en fråga som berör mark- ochvattenområden i flera kommuner inte samordnats på ett lämpligtsätt kan pröva kommunens beslut att anta, ändraeller upphäva en detaljplan eller områdesbestämmelser.PBL innehåller således bestämmelser som innebär attlokalisering av en stormarknad inte kan komma till stånd utanatt också de intressen som NRL tillvaratar beaktas. Ytterligarelagreglering är enligt utskottets bedömning inte nödvändig.Däremot kan det finnas anledning att följa upp tillämpningen avlagstiftningen. Enligt propositionen (s. 20) är regeringensuppfattning att länsstyrelserna mera aktivt bör verka för attriksintressen tillvaratas och slå vakt om en långsiktigt godhushållning med naturresurser. Det kan därför antas attkopplingen mellan PBL och NRL kommer att ges ökad uppmärksamhetvid tillämpningen. Dessutom är det instruktionsenlig uppgift förboverket att följa utvecklingen avseende PBL och NRL och vidbehov ta initiativ till förändringar. Utskottet avstyrker meddet anförda motion Bo517 (c) och föreslår att läggapropositionen i denna del till handlingarna.ParkeringsköpEnligt gällande rätt skall lämpligt utrymme för parkering,lastning och lossning av fordon i skälig utsträckning anordnaspå en tomt, som tas i anspråk för bebyggelse, eller i närhetenav denna (3 kap. 15 § första stycket 6). På redan bebyggdatomter får vad som sagts tillämpas i skälig utsträckning (3kap. 16 §). Vid tillbyggnad som kräver bygglov eller vidombyggnad skall tomten anordnas så att den uppfyller kraven i 15§ i skälig utsträckning. Kommunen har skyldighet att se till attkravet uppfylls vid nybebyggelse. Om kravet inte kan uppfyllasfår bygglov inte ges.I propositionen redogörs för vilka möjligheter som finns föratt tillgodose kravet på parkeringsutrymme utanför dentilltänkta tomten. Det kan ske genom att flera fastighetsägaregår samman och ansöker om inrättande av gemensamhetsanläggning.Det kan också tillgodoses genom att kommunen eller annananordnar parkeringsanläggningen och fastighetsägarna köper insig i den. Detta brukar kallas parkeringsköp.Byggnadsnämnden prövar därefter i samband med ansökan om bygglovom den lösning som fastighetsägaren föreslår uppfyller lagenskrav på parkeringsutrymme.Frågan om parkeringsköps lagenlighet har diskuterats. Ilagrådsremissen om PBL uttalade dåvarande bostadsministern bl.a.att kravet på fastighetsägarna att svara för behovet avparkering på kommunalt initiativ kunde omvandlas till enskyldighet att ekonomiskt bidra till anläggning och drift avparkeringsanläggning, t.ex. i form av parkeringsköp. Lagrådetframhöll att det rådde osäkerhet om i vilken utsträckning detvar lagligt möjligt att kräva sådana åtaganden av en byggande.Även förutsättningarna och formerna för ett åtagande ansågs varaovissa. Bostadsministern vidhöll inte sina uttalanden. Utskottetuttalade (BoU 1986/87:1 s. 70) att det fanns anledning förriksdagen att förorda ytterligare överväganden i avsikt attutforma ett system med parkeringsköp, vilket som sinmening gav regeringen till känna.I november 1987 tillsattes en särskild utredare med uppdragatt se över frågan om parkeringsköp. Ett betänkande avlämnades ifebruari 1989. I betänkandet föreslogs att parkeringsköp skulleregleras i PBL i en särskild paragraf.Departementschefen gör i propositionen den bedömningen att detinte behövs ett uttryckligt lagstöd för parkeringsköp. Han gör isammanhanget vissa uttalanden i avsikt att klargöra hur ettavtal om parkeringsutrymme bör utformas. Det anförs bl.a. attett parkeringsutrymme måste vara preciserat i avtalet, vara avbestämd storlek och ha ett bestämt läge. Det bör vidare varabeläget i närheten av tomten och vara iordningställt inom rimligtid. Vidare måste utrymmet bibehållas till förmån förfastigheten.För att eliminera att en fastighetsägare kommer iberoendeställning gentemot kommunen föreslås attfastighetsägarna skall kunna få besked om kravet i ett så tidigtskede att alternativa möjligheter kan övervägas. Därför föreslåsatt det i detaljplan skall finnas möjlighet att ta inbestämmelser om anordnande av utrymme för parkering, lastningoch lossning. Preciserade ställningstaganden i detaljplanföreslås så långt möjligt göras. Fastighetsägarna får härigenomtidigt besked i frågan och bättre möjligheter att påverka valetav parkeringslösning. Vidare föreslås att förhandsbeskedangående kravet skall kunna meddelas. Denna fråga kommerutskottet att behandla senare i detta betänkande.I två motioner, Bo71 (v) yrkande 2 och Bo75 (mp) yrkande 1,förordas att kravet i 3 kap. 15 § PBL om anordnande avparkeringsutrymme tas bort. Enligt v-motionären börtrafikförsörjningen ordnas på miljömässigt lämpligaste sätt.Mp-motionärerna anser att bostadsplaneringen inte skall utgåfrån bilen som absolut nödvändig för boendet och anser det intepåkallat med en reglering av parkeringsutrymmen ilagstiftningen. I Bo75 (mp) yrkande 2 föreslås att förslaget omen lagbestämmelse i PBL om parkeringsköp inte bifalls.Utskottet hade vid riksdagsbehandlingen av PBL ingen erinranmot förslaget om att krav infördes i lagstiftningen omanordnande av parkeringsutrymme.