bet · GF01SfU5 · 1991-12-05 00:00:00 — Omarbetsförsöket avsåg högst tre fjärdedelar av en arbetsdagansåg dock att samma sjukfall fortsatte.Utskottet noterade också att frågan skulle komma att än meraktualiseras om antog regeringens förslag om lagfästsjuklön enligt proposition 1990/91:181. Enligt förslaget tilllag om sjuklön skulle som sjukperiod anses sådan tid undervilken arbetstagaren i oavbruten följd led av sjukdom som sattened arbetsförmågan. Något krav på nedsättning av arbetsförmåganmed minst en fjärdedel skulle inte gälla i detta fall.Utskottet ansåg att begreppen sjukperiod och sjuklöneperiodäven komplicerades av den utvidgning av sjukpenningrätten somföreslogs i 3 kap. 7 b § AFL. I sjuklönepropositionen angavsnämligen att arbetstagaren inte hade rätt till sjuklön vidfrånvaro från arbetet i samband med behandling som syftade tillatt förebygga sjukdom och nedsättning av arbetsförmågan.I proposition 1991/92:40 läggs fram förslag om begreppetsjukperiod. Regeringen föreslår att om en arbetslivsinriktadrehabilitering enligt 22 kap. AFL avbryts på grund av sjukdomskall sjukperioden anses ha löpt i oavbruten följd sedan denförsta dagen med rehabiliteringspenning. Om rehabiliteringenomedelbart föregåtts av en sjukperiod skall tiderna för sjukdomoch rehabilitering anses utgöra en sjukperiod. I sjukperiodomfattas även tid med rätt till sjukpenning vid medicinskbehandling eller medicinsk rehabilitering enligt 3 kap. 7 b §AFL. Föredragande statsrådet anför att han inte är beredd attför närvarande lägga fram ytterligare förslag rörande begreppetsjukperiod. Frågan kommer att beredas av en särskild utredaresom skall utarbeta förslag om införande av karensdagar isjukförsäkringen m.m.I motion Sf13 hänvisar m.fl. (s) till attutskottet i sitt betänkande 1990/91:SfU16 angav att de sänktakompensationsnivåerna inom sjukförsäkringen under de av en sjukperiod har medfört att det blivit svårare förförsäkringskassorna att motivera sjukskrivna personer attåtervända till arbetsplatsen för ett arbetsförsök. Enligtmotionärerna behövs omedelbara åtgärder för att undvika dennaeffekt. Motionärerna föreslår att det skall anses som sammasjukperiod om en person insjuknar på nytt inom femkalenderdagar från närmast med sjukpenning, ochdetta bör gälla fr.o.m. . Motionärerna begärett tillkännagivande härom.Utskottet delar regeringens uppfattning att en sammanhängandeperiod med sjukpenning och rehabiliteringspenning bör anses somen och samma sjukperiod enligt AFL. Utskottet tillstyrkerförslaget men föreslår vissa ändrade formuleringar i lagtexten.Utskottet lägger fram förslag till ny lydelse av 3 kap. 8 §fjärde stycket AFL och ett nytt femte stycke i paragrafen(lagförslag 1 i bilaga 2).Utskottet beklagar att övriga problem som hänger samman medbegreppet sjukperiod ännu inte har kunnat lösas och utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning att begreppet sjukperiod börbelysas ytterligare. Utskottet anser det emellertid viktigt attde ändrade kompensationsnivåerna inom sjukförsäkringen intemedför att systemet blir rehabiliteringshämmande. Regeringenbör därför möjligt återkomma till med förslagsom undanröjer sådana effekter. Utskottet vill här peka på denlösning som föreslås i motion Sf13. Utskottet vill också erinraom att utskottet i samband med behandlingen av proposition1990/91:181 förutsatte att en form av sammanläggningsregel inomsjuklönesystemet skulle komma att beröras i samband medbelysningen och övervägandena om begreppet sjukperiod.Vad utskottet sålunda anfört bör med anledning av motion Sf13ges regeringen till känna.Sjukpenningberäkning m.m. vid avbrott i rehabiliteringÄven om rehabiliteringsperioden enligt ovan skall ingå isjukperioden kan det bli aktuellt att betala ut sjukpenningunder av en sjukperiod i de fall enarbetsgivarperiod inte löper. Enligt 3 kap. 10--10 b §§ AFLutges sjukpenning endast för de dagar den försäkrade skulle haförvärvsarbetat om han inte hade varit sjuk och sjukpenningenberäknas i förekommande fall i förhållande till det antaltimmar som förvärvsarbete skulle ha utförts.Utskottet ansåg vid behandlingen av proposition 1990/91:141att den som på grund av sjukdom avbryter en rehabiliteringskall ha rätt till sjukpenning även underden tid ersättningen enligt huvudregeln skall beräknas som s.k.timsjukpenning. Utskottet ansåg det lämpligt att ersättningendärvid beräknades per kalenderdag på samma sätt som gäller fört.ex. den som är inskriven vid arbetsmarknadsinstitut.Utskottet föreslog även att den tillfälliga föräldrapenningenborde beräknas per kalenderdag för den som måste avbryta enrehabilitering på denna grund. Utskottet ansåg att regeringenborde återkomma med lagförslag även i dessa delar. Motsvarandeändringar torde erfordras även beträffande ersättningen förnärståendevård och arbetsskadesjukpenningen. Vad utskottetanfört gav som sin mening regeringen till känna.I propositionen föreslås att sjukpenning skall beräknas perkalenderdag för tid då annars rehabiliteringspenning skulle hauppburits. Även tillfällig föräldrapenning, närståendepenning,smittbärarpenning och arbetsskadesjukpenning skallkalenderdagberäknas.Bestämmelserna om sjukpenningberäkning tas in i 3 kap. 10 c §AFL. I paragrafen hänvisas till att sjukpenning i dessasituationer skall beräknas enligt 3 kap. 4 § första stycketAFL. I 4 § första stycket 1 anges att sjukpenning utges med sjukpenning i varjesjukperiod. Enligt utskottets uppfattning är avsikten att ävenden som tidigare enbart uppburit rehabiliteringspenning i sammasjukperiod skall få sjukpenning beräknad med utgångspunkt i närsjukperioden inleddes. Utskottet föreslår därför att i 3 kap.10 c § tas in ett nytt tredje stycke vari anges att medsjukpenning i 4 § första stycket 1 skall i detta avseendejämställas rehabiliteringspenning. Med denna ändringtillstyrker utskottet propositionen vad gällerkalenderdagberäkning inom de nämnda ersättningsformerna.Beträffande tillfällig föräldrapenning föreslås ipropositionen även en ändring i 4 kap. 12 § AFL. Här anges attom föräldern för vård av barn eller motsvarande är förhindradatt delta i rehabilitering enligt 22 kap. AFL skall dettajämställas med avstående från förvärvsarbete vid tillämpning avbestämmelserna om tillfällig föräldrapenning.Principen i det s.k. timsjukpenningsystemet är attsjukpenning inte utges då den föräkrade inte skulleha arbetat eller då han är kompensationsledig eller tjänstledigav annan orsak. I proposition 1986/87:69 (s. 38) angavs att deti vissa fall finns skäl att utge sjukpenning även för dagar dåden försäkrade inte skulle ha arbetat. Detta gäller tid då denförsäkrade uppbär havandeskapspenning, föräldrapenning eller ärarbetslös och anmäld som arbetssökande på arbetsförmedling. Denersättning som uppbärs i dessa situationer träder i stället förarbetsinkomst, och detta motiverar att sjukpenning utges vidsjukdom. Eftersom det kunde vara svårt för den försäkrade attavgöra hur han skulle ha arbetat om han inte hade varit sjukskulle sjukpenning i dessa fall beräknas per kalenderdag.Beträffande den tillfälliga föräldrapenningen angavs (s. 48)att motsvarande beräkningssätt borde gälla då den försäkradebehöver utnyttja den tillfälliga föräldrapenningen. I lagenangavs detta endast genom att i 4 kap. 14 a § AFL föreskrevsatt tillfällig föräldrapenning skulle kalenderdagberäknas idessa fall.Regeringen har föreslagit att i 4 kap. 12 § AFL anges att förden som är förhindrad delta i rehabilitering skall frånvaronfrån rehabiliteringen jämställas med avstående frånförvärvsarbete vid tillämpning av bestämmelserna om tillfälligföräldrapenning. Utskottet anser att tillfällig föräldrapenningskall kunna utges till den som för att vårda barn ellermotsvarande är förhindrad att delta i en rehabilitering förvilken han uppbär rehabiliteringspenning. Som framgår ovananges inte i lagen vilka situationer -- bortsettfrån studier med full lön -- som skall jämställas med avståendefrån förvärvsarbete vid tillämpningen av bestämmelserna omtillfällig föräldrapenning. Utskottet befarar därför att detskulle kunna leda till oklarheter beträffande övrigaersättningssituationer om man nu särskilt anger att avståendefrån rehabilitering skall jämställas med avstående frånförvärvsarbete. Utskottet anser att det endast bör anges i 4kap. 14 a § AFL att den tillfälliga föräldrapenningen skallkalenderdagberäknas för den som annars skulle ha uppburitrehabiliteringspenning. Utskottet konstaterar att dennalagtekniska lösning motsvarar den som i propositionen föreslåsför rätt till ersättning för vård av närstående för den som ärförhindrad att delta i rehabilitering.Utskottet har i detta sammanhang uppmärksammat att en ändringborde ha införts i 3 kap. 1 § AFL med anledning av attvärnpliktiga under sin grundutbildning fr.o.m. den 1 juli 1991har rätt till sjukpenning beräknad på inkomster i fritidsarbeteunder tjänstgöringstiden, s.k. värnplikts-SGI (prop.1990/91:102, FöU8, rskr. Enligt utskottets mening börsjukpenning efter en sjuklöneperiod för värnpliktiga liksom förstuderande beräknas enligt timsjukpenningreglerna. För bådagrupperna bör dock gälla att sjukpenning efter ensjuklöneperiod skall utges . Således bör 3 kap. 10 a §andra och tredje styckena inte tillämpas.Utskottet lägger fram förslag till ny lydelse av 3 kap. 1 §AFL (lagförslag 2 i bilaga 2).SjuklönAllmänt om sjuklönEnligt lagen (1991:1047) om sjuklön (prop. 1990/91:181,SfU18, rskr. 372), som träder i kraft , haren arbetstagare rätt att av ettsjukdomsfall (sjuklöneperioden) behålla viss andel av den lönoch av de andra anställningsförmåner som han går miste om tillföljd av sjukdomen. Andelen skall normalt vara under deförsta med sjuklön och under de återståendedagarna. Arbetstagare som på grund av sjukdom kan antas kommaatt vara borta från arbetet i särskilt stor omfattning skalldock kunna få sjuklön av förlorade förmåner även förde första , och arbetsgivaren skall ha rätt tillersättning från sjukförsäkringen för kostnaderna förarbetstagarens sjuklön.Vid tvister mellan arbetstagare och arbetsgivare om rätt tillsjuklön som gäller arbetsförmågans nedsättning skallförsäkringskassan kunna lämna ersättning från sjukförsäkringenmed ett skäligt belopp (sjuklönegaranti).Sjuklönesystemet gäller endast dem som omfattas av ettanställningsförhållande, således ej uppdragstagare elleregenföretagare.Företag med få anställda ges möjlighet att försäkra sig hosförsäkringskassan mot de sjuklönekostnader över en viss nivåsom företaget kan drabbas av.I propositionen föreslås vissa kompletteringar tillbestämmelserna om sjuklön.Sjuklön utomlandsEn arbetstagares rätt till sjuklön enligt sjuklönelagen harinte begränsats för den som vistas utomlands.I motion Sf10 (yrkande 1) begär m.fl.(m, fp, c, kds) ett tillkännagivande om att en arbetsgivaresskyldighet att utge sjuklön när arbetstagaren vistas utomlandsendast bör gälla när arbetstagaren befinner sig i ettkonventionsland eller om arbetet bedrivs som ett led i en här iriket bedriven verksamhet eller till på svenskthandelsfartyg.Fr.o.m. är rätten till sjukpenning frånsjukförsäkringen begränsad vid utlandsvistelse (prop.1983/84:40, SfU 10, rskr. 15§ förstastycketeAFL utges inte sjukpenning för tid då denförsäkrade vistas utomlands. Undantag gäller dels om denförsäkrade insjuknar medan han utför arbete som ett led i en iSverige bedriven verksamhet eller som anställd på ettsvenskt handelsfartyg, dels om den försäkrade under pågåendesjukdom eller för rehabilitering har rest till utlandet medförsäkringskassans medgivande. Även om den försäkrade enligtAFL inte har rätt till sjukpenning vid utlandsvistelse kansådan rätt föreligga på grund av någon av de konventioner omsocial trygghet som har slutit.Enligt utskottets mening bör för en arbetstagares rätt tillsjuklön vid utlandsvistelse gälla samma begränsningar som förrätten till sjukpenning. Rätten till sjuklön bör därefter följade förändringar som sker för sjukpenningrätten. Om det s.k.EES-avtalet medför förändringar i sjukförsäkringssystemet såatt sjukpenningrätten utvidgas vid vistelse i annat land böräven rätten till sjuklön utvidgas i motsvarande mån. På sammasätt bör om ingår nya konventioner eller träffar avtalom ändringar i tidigare konventioner en utvidgning avsjukpenningrätten även medföra samma utvidgning av rätten tillsjuklön. Även en begränsning av sjukpenningrätten genomkonventionsavtal bör begränsa rätten till sjuklön vidutlandsvistelse. Utskottet anser att regeringen böråterkomma till med lagförslag i enlighet härmed.Vad utskottet sålunda anfört bör med anledning avmotion Sf10 yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.SjukkontrollEnligt 11 § sjuklönelagen får företasjukkontroll genom att1. göra förfrågan hos arbetstagaren, arbetsgivaren, läkareeller annan som kan antas kunna lämna behövliga uppgifter, och2. besöka arbetstagaren.I propositionen föreslås ett tillägg i 7 kap. 7 §sekretesslagen (1980:100) innebärande att undantag frånsekretessen gentemot enskild får föreskrivas i lagstiftningenom sjuklön. I propositionen föreslås också ett tillägg i 11 §sjuklönelagen så att utan hinder av sekretessfår lämna ut uppgift till arbetsgivaren om vad som framkommitvid en sjukkontroll som sker , omuppgiften behövs för ställningstagande till arbetstagarens rätttill sjuklön under sjuklöneperioden.I motion Sf12 (yrkande 1) anför m.fl. (s)att det utgör ett oacceptabelt intrång i den enskildesintegritet om arbetsgivaren generellt får rätt att ta del avresultatet av sjukkontroll. Motionärernaanser att arbetsgivaren bör få reda på oegentligheter somupptäcks vid sjukkontrollen men att sekretess fortfarande skallgälla uppgifter om diagnos i sjukfallet. Motionärerna begär etttillkännagivande härom.Även m.fl. (v) anser i motion Sf14(yrkande 1) att regeringens förslag ökar risken förintegritetskränkningar, och motionärerna begär avslag påförslagen om ändring i 7 kap. 7 § sekretesslagen och 11 §sjuklönelagen.Utskottet konstaterar att genom den föreslagna ändringen i 7kap. 7 § sekretesslagen kommer undantaget från sekretessen attinte enbart syfta på den nu föreslagna ändringen i 11 §sjuklönelagen utan även på den tidigare antagna 27 §sjuklönelagen. I 27 § anges att i tvist om rätt till sjuklönskall på begäran av arbetsgivare,arbetstagare, arbetstagarorganisation eller domstol yttra sighuruvida arbetstagarens arbetsförmåga är nedsatt på grund avsjukdom eller om nedsättningens omfattning.Utskottet gör den bedömningen att det även efter ensjukkontroll enligt sjuklönelagen endast kan bli fråga om attförsäkringskassan får meddela arbetsgivaren kassans bedömningav huruvida arbetstagarens arbetsförmåga är nedsatt på grund avsjukdom och om nedsättningens omfattning. Däremot skall intearbetsgivaren kunna få uppgift om diagnosen i ettsjukkontrollärende eller andra uppgifter om hälsotillståndeteller andra personliga förhållanden.I regeringens förslag till tillägg i 11 § sjuklönelagen angesatt får lämna ut uppgift om vad somframkommit vid sjukkontrollen under förutsättning att uppgiftenbehövs för ställningstagande till arbetstagarens rätt tillsjuklön. I motiveringen anges att skall hamöjlighet att vid behov föra resultatet av kontrollen vidaretill arbetsgivaren. Utskottet anser att det är mycketväsentligt att ett undantag från en sekretessbestämmelse är såtydligt utformad att det inte kan uppstå tveksamheter vidtolkningen av detsamma. Som utskottet redan angivit kommerförsäkringskassan att endast få lämna ut uppgifter sommotsvarar dem kassan skall yttra sig över vid en tvist.Utskottet föreslår därför att 11 § sjuklönelagen får en lydelsesom ansluter till 27 § samma lag.Utskottet lägger fram förslag till ny lydelse av 11 §sjuklönelagen (lagförslag 4 i bilaga 2) och tillstyrkerpropositionens förslag till ändring i sekretesslagen. Härigenomblir motion Sf12 yrkande 1 tillgodosedd. Utskottet avstyrkerdäremot bifall till motion Sf14 yrkande 1.Anmälnings- och uppgiftsskyldighetArbetsgivaren skall enligt 12 § sjuklönelagen tillförsäkringskassan anmäla sjukdomsfall som har gett rätt tillsjuklön, om sjukfallet fortsätter efter sjuklöneperiodensutgång. Sådan anmälan skall göras från periodensslut. Arbetsgivaren skall vidare rapportera tillriksförsäkringsverket om sjukdomsfall som gett rätt tillsjuklön men avslutats inom sjuklöneperioden. Sådana uppgifterskall lämnas skriftligen senast vid utgången av denkalendermånad som följer efter den löpte ut. Regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, skall få föreskriva attdessa uppgifter i stället skall lämnas till försäkringskassansamt att uppgifterna får lämnas med hjälp av ADB-teknik.I två motioner, Sf11 av () och Sf15av (), begärs tillkännagivande om attarbetsgivaren inte skall vara skyldig att rapportera sjukfallsom avslutats inom sjuklöneperioden. Motionärerna anför bl.a.att behovet av sjukfallsstatistik kan tillgodoses genomstickprov. Vad gäller risken för otillbörligt utnyttjande avden tillfälliga föräldrapenningen kan den undvikas genom attarbetsgivarinträde införs beträffande denna ersättningsform. Imotion Sf15 anges också att genom det ansvar arbetsgivaren harför att rehabiliteringsutredning görs och överlämnas tillförsäkringskassan fylls väl de behov av underlag somförsäkringskassan efterfrågar.I proposition 1990/91:181 framhölls beträffandearbetsgivarens rapporteringsskyldighet attförsäkringsadministrationen bör ha tillgång till enändamålsenlig sjukstatistik och att den också kan behöva enriktig sjukhistorik för enskilda personer. Dessa uppgifter ärav värde från rehabiliteringssynpunkt och för att belysasjukfrånvaron i olika arbeten och arbetsmiljöer, bl.a. somunderlag för yrkesinspektionens bevakning avarbetsmiljöinsatser m.m. En hög sjukfallsfrekvens indikerarofta brister i arbetsmiljö och arbetsorganisation hos denenskilde arbetsgivaren. Uppgiftslämnandet borde inte få ledatill en betungande administration för den enskildearbetsgivaren och borde begränsas till att avse endast detabsolut nödvändiga för att tillgodose behovet av information.Utskottet anförde i sitt betänkande 1990/91:SfU18 att det varav mycket stor betydelse att en så grundläggande förändring avsystemet för ersättning vid sjukdom som sjuklöneförslagetinnebar följdes upp och att möjligheter fanns att värderaförändringen. Detsamma gällde även i övrigt förändringar ifråga om befolkningens hälsa och ohälsa. En rapportering ävenav korta sjukfall i enlighet med regeringens förslag behövdesdärför enligt utskottets mening. Utskottet ansåg vidare attrapporteringsskyldigheten enligt propositionen var såadministrativt enkel som kunde begäras, menutskottet utgick från att regeringen och riksförsäkringsverketskulle komma att uppmärksamma möjligheter att ytterligareförenkla administrationen.Utskottet vill erinra om att det i proposition 1990/91:181också påpekades att situationer kan uppkomma då det kan varaoklart huruvida sjuklön eller föräldrapenning skall utges ochatt en översyn av reglerna om tillfällig föräldrapenning därförsnarast borde komma till stånd.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning omnödvändigheten av att sjukfallen rapporteras. För attuppgifterna till statistiken skall bli så heltäckande sommöjligt är det dock viktigt att rapporteringsskyldigheten inteblir administrativt betungande. Utskottet utgår liksom tidigarefrån att regeringen och noga följerutvecklingen och vid behov vidtar åtgärder för att förenklaadministrationen. Utskottet förutsätter att därvid även beaktasresultatet av översynen av reglerna om tillfälligföräldrapenning.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motionernaSf11 och Sf15.Försäkringsmöjlighet för små företagSmå företagare har möjlighet att försäkra sig hosförsäkringskassan för kostnader över en viss nivå som följer avskyldigheten att betala sjuklön. För rätt att teckna sådanförsäkring krävs att arbetsgivarens lönekostnader under ettkalenderår inte beräknas överstiga summan av 60 basbeloppenligt AFL, motsvarande ca 10 heltidsanställda. Vid beräkningenav lönekostnaden bortses från avgifter enligt lagen (1981:691)om socialavgifter och lagen (1982:423) om allmän löneavgift ochskatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt. De närmarevillkoren för försäkringen är intagna i förordningen(1991:1395) om försäkring mot kostnader för sjuklön enligt 17 §lagen (1991:1047) om sjuklön.För försäkringen gäller bl.a. att den tecknas hosförsäkringskassan efter ansökan från arbetsgivaren.Försäkringen löper per kalenderår med automatisk förlängning.Försäkringskassan får säga upp försäkringen bl.a. omförsäkringstagaren medvetet eller av grov vårdslöshet lämnatoriktig eller vilseledande uppgift om ett förhållande som är avbetydelse för rätten att vara försäkrad eller för rätten tillersättning från försäkringen. Avgiften för försäkringen utgören viss procentandel av arbetsgivarens på visst sätt beräknadesammanlagda lönekostnader. Avgiften har av regeringenfastställts till för . Avgift för följande årfastställs av . Försäkringen ersätterförsäkringstagarens kostnader för sjuklön enligt 6 §sjuklönelagen utom kostnaderna medsjuklön i varje sjuklöneperiod. Försäkringen ersätter ocksåkostnaden för sociala avgifter m.m. på denna sjuklön.I motion Sf10 (yrkande 2) anför m.fl.(m, fp, c, kds) att möjligheten för företag att försäkra sigmot höga sjuklönekostnader bör omfatta företag med en lönesummamotsvarande 90 basbelopp så att företag med upp till ca 15anställda omfattas.Utskottet anser det rimligt att företag med upp till ca 15heltidsanställda skall kunna teckna försäkring motsjuklönekostnader. Utskottet föreslår därför att medbifall till motion Sf10 yrkande 2 beslutar att sådan försäkringskall kunna tecknas av arbetsgivare vars sammanlagdalönekostnader under ett kalenderår inte beräknas överstiga 90gånger det för året gällande basbeloppet. Utskottet lägger framförslag till ändring i 17 § sjuklönelagen i enlighet härmed(lagförslag 4 i bilaga 2).Utskottet tillstyrker vidare regeringens förslag att lagen(1927:77) om försäkringsavtal inte skall tillämpas på dennaförsäkring hos försäkringskassan.ArbetstagarbegreppetRätten till sjuklön enligt sjuklönelagen avser endastarbetstagare. Om en arbetstagare har flera arbetsgivare åvilarskyldigheten att utge sjuklön varje arbetsgivare för sig.Uppdragstagare och egenföretagare omfattas inte avsjuklönesystemet.Utskottet anförde i sitt betänkande 1990/91:SfU18 attmöjligheterna att lösa de problem som gränsdragningen mellanarbetstagar- och uppdragstagarbegreppen kan ge upphov till medett sjuklönesystem borde övervägas närmare. Dessa övervägandenborde i första hand göras inom , ochregeringen borde därefter återkomma till medde förslag som övervägandena gav anledning till. Vad utskottetsålunda anfört gav som sin mening regeringen tillkänna.I proposition 1991/92:40 anges att den beredning som fordrasför att åstadkomma en lösning på vissa frågor kringarbetstagarbegreppet ännu inte är genomförd. avser att återkomma till regeringen med förslagsedan behövligt underlag tagits fram. Han påpekar dock attförsäkringskassorna bör kunna bistå med vägledande upplysningaroch synpunkter i en del fall där oklarhet föreligger om denförsäkrades ställning i ersättningshänseende.Enligt utskottets mening är det viktigt att enskilda intekommer att drabbas av de problem som gränsdragningen mellanarbetstagar- och uppdragstagarbegreppen kan ge upphov till. Iutskottets betänkande 1990/91:SfU18, där dessagränsdragningsproblem utförligt redovisades, angavs följande.Någon legal definition av arbetsgivar- ellerarbetstagarbegreppet föreslås inte med hänsyn till desvårigheter som i andra sammanhang visat sig förbundna med ensådan.