bet · GE01SfU12 · 1991-04-16 00:00:00 — Utskottet hänvisade vidare till attutskottet vid sin behandling av en motsvarande motion ibetänkandet 1988/89:SfU15, då detta studiestöd infördes, uttalatatt en utvidgning av rätten till ersättning till andrafamiljemedlemmar innebär att ytterligare resurser måste avsättasunder anslagsposten för att undvika en prioritering mellansökandena till stöden. Utskottet var inte berett att medverkatill detta och föreslog att utbildningsutskottet skulle avstyrkabifall till den föreliggande motionen. Utskottet noterade i sittyttrande att anslagsposten räknats upp med . /91 och att därigenom ett ökat antal föräldrar börfå möjlighet att delta i utbildningen. -- Utbildningsutskottetoch därefter följde socialförsäkringsutskottets förslag(1989/90:UbU27, rskr. 279).Utskottet anser att i avvaktan på CSNs förslag tillframtida utformning av stödet inte bör föreslå några ändringar idetta. Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna Sf505,Sf510 yrkande 5 och Sf512.F 6. Bidrag till vissa studiesociala ändamålFrån anslaget betalas kostnader för bidrag till hälso- ochsjukvård för högskolestuderande. Tillsynen överstuderandehälsovården utövas av universitets- och högskoleämbetet(UHÄ). Vidare betalas från anslaget stöd till produktion avstudielitteratur för högskolestuderande som är synskadade,rörelsehindrade eller dyslektiker. Detta bidrag disponeras avtalboks- och (TPB). Slutligen betalasfrån anslaget bidrag för reserabatter till studerande. Medlenhärför disponeras av CSN.För bidrag till studerandehälsovård har i proposition1990/91:108 beräknats ett medelsbehov av 10217000 kr.Bidraget till TPB för studielitteratur har beräknats till7150000 kr. Vidare föreslås att TPB bemyndigas att beställasådan litteratur som förfaller till betalning först /93 till ett belopp om högst 3,9 milj.kr. Förreserabatter för studerande har beräknats 95,5 milj.kr. Tillanslaget F6 föreslås i enlighet härmed anvisat ettförslagsanslag på 112867000 kr.1989 års kårobligatorietutredning, som haft i uppdrag att bl.a.lämna förslag till hur studerandehälsovården lämpligen börorganiseras, har i betänkandet (SOU 1990:105) Studenten ochtvångsanslutningen sammanfattningsvis anfört följande.Studerandehälsovården är i första hand inriktad på förebyggandevård samt sociala och kurativa insatser. Den är en särskildföretagshälsovård för de studerande vid de statliga högskolorna.Huvudman för verksamheten är studentkåren om den det vill. Denerhåller ett statsbidrag, om den åtar sig uppdraget och i avtalmed högskolestyrelsen förbinder sig att följa de fastställdariktlinjerna. Verksamhetens omfattning varierar efter högskolansstorlek men är bäst utbyggd vid de äldre och större högskolorna,medan den är under uppbyggnad vid de nytillkomna och mindre.Den totala omslutningen uppgår till ca 20 milj.kr. Statsbidraget täcker ungefär halva beloppet, dvs.ca . per student och år. För det allra mesta av återstodensvarar studentkåren. Studenternas bidrag varierar från högskolatill högskola. per student och år.Kritik har riktats mot den nuvarande ordningen från tvåutgångspunkter. För det första mot att studentkåren är huvudmanoch arbetsgivare. Studenterna är, har det sagts, inte lämpade förden rollen. För det andra mot att de studerande vid de statligahögskolorna som enda kategori i vårt land måste själva gemensamtbidra till finansieringen av sin företagshälsovård.Utredningen betonar att det i vårt land, liksom i andrajämförbara länder, måste finnas en särskild studerandehälsovårdoch att den i första hand skall vara inriktad på förebyggandesamt sociala och kurativa insatser.Det måste därför enligt utredningens mening finnas en garantiför att det finns en fungerande studerandehälsovård. Studentkårenhar inget ansvar för att så blir fallet. Utredningen anser atthögskolan bör ta detta ansvar.I betänkandet diskuteras olika alternativ till huvudman.Utredningen föreslår att studerandehälsovården på varje ortorganiseras som stiftelse med högskolan som en av stiftarna.Högskolan skall alltså vara en av stiftarna. Om obligatoriet ärkvar, bör även studentkåren ingå som stiftare. Det bör vara ensträvan att bland stiftarna skall finnas också (idess egenskap av sjukvårdshuvudman och därmed totalansvarig förhälso- och sjukvården inom landstingsområdet) samtstudiemedelsnämnden och, där så bedöms lämpligt, kommunen ochstatshälsan. I styrelsen bör förutom för stiftarna finnasrepresentanter även för de studerande (om obligatoriet avskaffas)och för personalen. Ingen av grupperna bör ha majoritet istyrelsen, men ett betydande studerandeinflytande är under allaförhållanden angeläget.Studenthälsorna, dvs. de lokala inrättningarna brottas redan numed betydande ekonomiska problem på grund av ökande omkostnader.Upphävs obligatoriet, får man räkna med att studentkårerna varkenkan eller vill lämna något bidrag. Det är möjligt att bidragenuteblir även om obligatoriet är kvar.Utredningen är förhindrad att föreslå en uppräkning avstatsbidraget. Utredningen kan bara konstatera att om enväsentlig del av den finansiella grundvalen rycks undan, måstestuderandehälsovården inskränkas till en för de studerande integodtagbar och samhällsekonomiskt försvarbar nivå.Betänkandet är nu föremål för remissbehandling.I motion Sf507 begär m.fl. i yrkande 1 etttillkännagivande om att studerandehälsovården bör organiseras pådet sätt utredningen föreslagit och i motion Sf518 begär GullanLindblad och i yrkande 2 ett tillkännagivande omatt huvudmannaskapet för studerandehälsovården bör åvilahögskolan. I motion Sf518 yrkande 1 anför motionärerna att denkurativa verksamheten vid högskolor och universitet är mycketviktig. Enligt motionärerna måste det också ställas stora krav pålämplig utbildning och kunnighet hos den person som skall kunnahjälpa och stödja de studerande som har svårigheter. Motionärernabegär ett tillkännagivande härom.I propositionen har medelsbehovet för studerandehälsovården,med utgångspunkt i statsbidraget för innevarande budgetår ochefter löne- och prisomräkning, beräknats till drygt 10,2 milj.kr.I fyra motioner begärs att för studerandehälsovården anvisasytterligare 5 milj.kr., nämligen i motionerna Sf28 avAnn-Cathrine m.fl. (yrkande 2), Sf507 av . (yrkande 2), Sf34 av m.fl. (yrkande 3) ochSf32 av m.fl. (yrkande 3).1989 års obligatorieutredning har redovisat den kritik somriktats mot den nuvarande organisationen avstuderandehälsovården. Utredningen anser att det måste finnas ensärskild studerandehälsovård som i första hand skall varainriktad på förebyggande samt sociala och kurativa insatser. Detmåste även finnas en garanti för att det finns en sådanfungerande studerandehälsovård och högskolan bör enligtutredningen ta detta ansvar. Utredningen lägger även fram förslagom hur hälsovården bör organiseras. Vidare konstaterarutredningen att studerandehälsovården har ekonomiska bekymmer ochatt statsbidraget och studentkårens bidrag inte räknats upp i dentakt som en gång avsågs.Utskottet anser att situationen inom studerandehälsovården ärsådan att det är angeläget att huvudmannaskapsfrågan snart fårsin lösning och att man därvid fastställer den framtidainriktningen av och ambitionsnivån inom hälsovården. Utskottetanser emellertid att inte nu bör göra några uttalandenom hur hälsovården bör organiseras, utan resultatetav remissbehandlingen av utredningens förslag bör avvaktas.Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna Sf507 yrkande 1och Sf518 yrkande 2.Studerandehälsovården skall främst vara inriktad påförebyggande, sociala och kurativa insatser. Utredningen harockså betonat att denna inriktning skall finnas även i framtiden.Även om också studerandehälsovårdens inriktning bör fastställas isamband med att beslut fattas i huvudmannaskapsfrågan, villutskottet redan nu framhålla att det för de studerande måste varaav stor betydelse att de psykosociala frågorna istudiesituationen handläggs av kompetent personal såsom utbildadekuratorer. Något uttalande från sida med anledning avmotion Sf518 yrkande 1 anser utskottet dock inte påkallat.Inom studenthälsorna har man, enligt vad utskottet erfarit,haft stora ekonomiska bekymmer. Särskilt hardetta drabbat personalen, som inte kunnat känna sig trygg i sinanställningssituation. Bristande ekonomiska resurser har ävenlett till att personalutbildningen och personalutvecklingenblivit eftersatt inom studenthälsorna. Utskottet anser, somnämnts, att det är viktigt att huvudmannaskapsfrågan snart löses.Därigenom kan studenthälsoorganisationerna få en fastareuppbyggnad. bör man ta ställning till hurhälsoorganisationernas ekonomi skall se ut. I avvaktan på dettaställningstagande anser utskottet det dock nödvändigt attstuderandehälsovården redan under nästa budgetår får ett störrestatsbidrag så att personalens situation skall kunna tryggas ochmer medel satsas på personalutbildning och personalutveckling.Utskottet bedömer att ytterligare 2 milj.kr. utöver vadregeringen föreslagit bör anvisas för ändamålet, och detta börges regeringen till känna. Härigenom tillgodoses delvismotionerna Sf28 yrkande 2, Sf32 yrkande 3, Sf34 yrkande 3 ochSf507 yrkande 2.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag i fråga omTPB.CSN har /87 disponerat medel för rabatterav de studerandes resor. Nämnden har träffat årliga avtal medstatens järnvägar (SJ) som innebär att de studerande endastbetalar halva priset vid resor på SJs tåg och expressbussar. I1990 års budgetproposition föreslogs att det särskildastatsbidraget till reserabatter för studerande skulle avskaffas.Det var i stället SJ som skulle besluta om rabatter förstuderande. Utskottet anförde emellertid i sitt betänkande1989/90:SfU14 att de reserabatter som var förknippade medCSN-kortet enligt utskottets uppfattning var utomordentligtvärdefulla för studenterna. De hade också fördelar i andraavseenden. Utskottet ansåg det därför väsentligt att sådanarabatter kunde behållas och om möjligt också utvidgas. Enförutsättning var emellertid att det kunde ske inom den nuvarandekostnadsramen. Utskottet ansåg att CSN borde ta upp förhandlingarinte bara med SJ utan också med andra trafikföretag, såsom flyg-och båtbolag och länstrafikbolag. Härigenom löstes också fråganom rabatter i sådana områden där det inte finns järnväg. CSNborde få i uppdrag att förhandla fram förmånligast möjligareserabatter, och förhandlingsresultatet borde därefterföreläggas regeringen för godkännande. följde utskottet(1989/90:SfU14, rskr. 202).För /91 träffade CSN avtal endast med SJ men meden utökning av rabatterna till att även omfatta kombinationsresormed SJ-tåg och länståg, länsbussar och det s.k. E4-tåget.Utskottet uttalade därvid i sitt betänkande 1990/91:SfU6 attutskottet utgick från att, såvitt avsåg förhandlingar förföljande budgetår, CSN skulle fortsätta sträva efter att nå dereserabatter för studerande som sammantaget var de förmånligastemöjliga inom den ram som angett. Utskottet utgick frånatt CSN i dessa strävanden inte uteslöt möjligheten tilluppgörelse även med länstrafikbolagen i de fyra nordligastelänen.I propositionen redovisas nu tre avtal som CSN träffat omreserabatter för studerande under /92 ochvilka avtal regeringen godkänt under förutsättning att riksdagenbeslutar att anvisa de medel som avtalen förutsätter. Deredovisade avtalen har träffats med SJ, /SAS Inrikesresp. Ersättningarna till trafikföretagen uppgårenligt avtalen till sammanlagt 95,5 milj.kr. I propositionenanges att det s.k. , som medför rätt till reserabatt,tidigare utgått till samtliga som studerar påstudiestödsberättigade utbildningar på minst halvtid under ett kalenderhalvår. De nya avtalen innebärdäremot att utdelas till sådana studerande som under ettkalenderhalvår uppbär studiestöd enligt studiestödslagen förstudier och på minst halvtid. till studerande vid landets special- ochsärskolor. Avtalet med SJ innebär att innehavare av CSN-kortetfår rabatt på normalpriset för resa med SJ fjärrtåg,expressbussar och kombinationsresor SJfjärrtåg-länsbuss/länståg enligt rikstaxan. Avtalet med LinjeflygAB/SAS Inrikes innebär rätt till bokningsbar biljett till ettpris som motsvarar priset enligt nuvarande pensionärsrabatt, dvs.för närvarande . för enkel resa på längre sträckor och 250kr. för resor på korta och medellånga. Avtalet med Svenska Bussinnebär rabatt på resor under veckoslut med bussar iföretag som ingår i samorganisationen . Enligt CSNkommer reserabatterna att kunna utnyttjas mer av studerande frånglesbygd och och studerande med långa reseavståndeftersom avtal slutits också med andra trafikföretag än SJ.I propositionen anger departementschefen att det i ettsamhällsekonomiskt läge som kräver prioriteringar är rimligt attreserabatterna begränsas till att omfatta dels studerande som ärberoende av statligt studiestöd för sitt uppehälle, delsstuderande vid landets special- och särskolor. Destuderandegrupper som inte får rätt till rabatterade resor genomavtalen har i regel sin försörjning ordnad på ett mer gynnsamtsätt än genom studiestöd. Han erinrar om att enligt gällandebestämmelser kan reducerade studiemedel såväl i form av bidragsom lån beviljas till studerande med årsinkomster upp till drygt158000 kr. Avtalen innebär en förbättring för stora grupper avstuderande, särskilt studerande med långa reseavstånd.Propositionen har i denna del föranlett ett flertal motionersom främst avser yrkanden om att reserabatterna bör omfatta ävenandra grupper studerande.I motion Sf28 anför m.fl. att de gruppersom ställs utanför möjligheten att erhålla reserabatt börkartläggas. Motionärerna anser vidare att CSN bör få i uppdragatt ta fram ett administrativt system som medger att även andraän de som uppbär studiestöd skall kunna få . CSN börvidare få i uppdrag att förhandla för de mest angelägna gruppernasom nu står utanför. Motionärerna begär i yrkande 1 etttillkännagivande om det anförda.I motion Sf30 anser att regeringen bör utarbetaregler för studeranderabatter där det inte krävs att denstuderande faktiskt uppbär studiestöd (yrkande 1). Hon vill ävenha ett tillkännagivande om att de som studerar inomErasmus-samarbetet bör omfattas av reserabatterna (yrkande 2).I två motioner, Sf34 yrkande 1 av m.fl. och Sf32yrkande 1 av m.fl., begärs tillkännagivanden omatt reserabatterna bör omfatta alla studerande. I motion Sf34begärs i samma yrkande även ett tillkännagivande om att CSN börfortsätta förhandlingarna med länstrafikbolagen i de nordligastelänen. I motion Sf34 yrkande 2 begärs att ytterligare 20 milj.kr.anvisas för ändamålet och i motion Sf32 yrkande 2 att ytterligare10 milj.kr. anvisas.Margó m.fl. anför i motion Sf29 att reserabatternabör omfatta ytterligare grupper, och motionärerna anser attregeringen bör få i uppdrag att återkomma med ett nyttförslag om reserabatter. Även och anser i motion Sf33 att ytterligare studerandegrupperbör få rätt till . Slutligen anser imotion Sf31 att studerande som fallit ur studiemedelssystemet börfå rätt till reserabatter.Ett flertal motioner om reserabatter för studerande har väcktsäven under den allmänna motionstiden /91.I motion Sf509 begär och etttillkännagivande om att CSN bör fortsätta förhandla med denorrländska länstrafikbolagen om studeranderabatter. I motionSf519 (delvis) om begär etttillkännagivande om likabehandling av gymnasieelever. att eleverna bör få möjlighet till rabatt även vidbussresor.Claes Roxbergh m.fl. begär i motion Sf516 (yrkande 2) attrabatten för studerande på SJ skall garanteras och utökas attgälla även för de s.k. E4-tågen längs . RagnhildPohanka m.fl. begär i motion Sf510 ett beslut om att CSN-rabattenpå tåg skall behållas (yrkande 2) och att, för de områden som harfå eller inga järnvägsförbindelser, rabattavtal skall slutas medlänstrafikbolagen (yrkande 3).Slutligen begär m.fl. i motion Sf515 etttillkännagivande om att CSN bör förhandla fram avtal omreserabatter även med andra trafikbolag än SJ.Utskottet konstaterar att de avtal som CSN träffat för nästabudgetår innebär mycket förmånliga reserabatter för destuderande. Avtal har träffats med fler trafikföretag ochrabatterna avser resor inom fler delar av landet. Även villkorenför att få rabatt är bra, t.ex. genom att flertalet flygresor ärbokningsbara. I synnerhet studerande från glesbygdsområden hargenom avtalen fått väsentligt förbättrade rabattmöjligheter.De nya avtalen omfattar som nämnts en mer begränsad gruppstuderande . De grupper som tidigare omfattats avreserabatterna men kommer att stå utanför systemet är ihuvudsak följande.1. Studiemedelssökande som fått avslag på sin ansökan på grundav för stora inkomster, otillräckligt studieresultat, för högålder, för sent inkommen ansökan eller på grund av att de redanfått studiemedel under högsta antal terminer. Ca 2000studerande, varav drygt hälften på grund av otillräckligtstudieresultat.2. De som finansierar sina studier på annat sätt än medstudiemedel och aldrig söker sådant. Ca 10000 studerande.3. Ca 12500 studerande.4. Utländska studerande och gäststuderande. Studerande vid statens skolor för vuxna. Studerande med AMS-bidrag (utbildningsbidrag) i reguljärundervisning vanligen komvux och vårdutbildningar. Elever i grundvux och grund-sfi. Ca 4000 studerande.Totalt rör det sig om ca 62500 studerande.Utskottet anser att den grupp som enligt de redan träffadeavtalen skall få rabatt generellt sett bör vara den som är istörst behov av förmånerna. Genom villkoret att studiestöduppbärs sker behovsprövningen inom studiestödssystemet. Den somav olika skäl inte har kunnat hålla studietakten kan efterdispens få fortsatt studiestöd. Inom övriga grupper bör denekonomiska situationen i många fall inte vara sämre än för enlågavlönad arbetare. Det gäller inte minst dem som uppbärutbildningsbidrag och som utgör nästan hälften av dem som kommeratt stå utanför rabattsystemet. Även forskarstuderande, som inteuppbär studiemedel, har i flertalet fall relativt goda inkomster.Utbildningsbidraget till doktorander kommer fr.o.m. den 1 juli1991 att höjas till . Avsikten är attutbildningsbidragen skall omvandlas till doktorandtjänster. Vidett forskningsprojekt bör man dessutom kunna göra enhelhetsbedömning av de ekonomiska förmånerna. inom ramen för , bör avtalen mellanländerna också kunna omfatta studiesociala frågor. Enstuderandegrupp som av naturliga skäl får vidkännas storaresekostnader är de som studerar på distans. Utskottet vill dockerinra om att denna grupp ofta hamnar utanförrabattsystemet eftersom studierna i regel inte är på minsthalvtid.En samlad bedömning visar således att de nu träffade avtalenhar givit ett mycket gott och i stort sett rättvist resultat.Möjligen kan det inom den grupp som hamnat utanförstudiestödssystemet på grund av för lång studietid eller --förutsatt att man försöker ta igen de missade studierna -- pågrund av bristande studieresultat finnas personer som skullebehöva omfattas av studeranderabatterna. Någon annan mindregrupp, i första hand studerande som inom studiernas ram ärtvungna att företa många resor, kan möjligen också hamna i dennasituation. Utskottet förutsätter emellertid att CSN noga följereffekterna av de nya reserabatterna och lägger fram förslag omåtgärder behöver vidtas. Såvitt avser förhandlingar för följandebudgetår utgår utskottet från att CSN kommer att fortsatt strävaefter att nå de reserabatter för studerande som sammantaget är deförmånligaste möjliga inom tillgängligt ekonomiskt utrymme.Utskottet utgår därvid från att CSN i dessa strävanden inteutesluter möjligheten till uppgörelse även med olikalänstrafikbolag.Utskottet anser att motion Sf28 yrkande 1 får ansestillgodosedd med vad utskottet anfört. I övrigt avstyrkerutskottet bifall till de ovan angivna motionerna, i den mån deinte kan anses tillgodosedda med de träffade avtalen.I propositionen beräknas kostnaderna för bidrag tillreserabatter för studerande för /92 till95,5 milj.kr. Utskottet tillstyrker propositionen i denna del ochavstyrker bifall till motionerna Sf34 yrkande 2 och Sf32 yrkande2.Till följd av att utskottet föreslår att statsbidraget tillstuderandehälsovården höjs med 2 milj.kr. utöver regeringensförslag bör till anslaget F 6 följaktligen anvisas 114867000kr.F 7. Utbildningsarvoden till studerande vid vissalärarutbildningarFrån anslaget betalas utgifter för utbildningsarvoden tillstuderande vid folkhögskollärarlinjen, handels- ochkontorslärarlinjen, industri- och hantverkslärarlinjen,vårdlärarlinjen och specialpedagogiska påbyggnadslinjen.I propositionen anges att arvodet som är 9776kr. bör höjas till . Vidareföreslås att till anslaget F7 för /92 anvisasett förslagsanslag på 126800000 kr.Utskottet biträder förslaget om medelsanvisning. Utskottet hemställerCentrala m.m.1. beträffande medelsanvisningenatt med bifall till proposition 1990/91:100dels godkänner att . av de medel somtillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften /92 används för att delvis finansiera anslagetCentrala m.m.,dels till m.m. /92 anvisar ett ramanslag på ,Studiehjälp m.m.2. beträffande inackorderingstilläggatt med bifall till proposition 1990/91:100 och medavslag på motionerna 1990/91:Sf506 yrkande 6 och 1990/91:Sf519 idenna del antar det i propositionen framlagda förslaget till lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) såvitt avser 3 kap.7§,res. 1 (m, c)3. beträffande studiehjälp vid utlandsstudieratt avslår motionerna 1990/91:Sf503 och 1990/91:Sf506yrkande 8,res. 2 (m)4. beträffande anslag till studiehjälp m.m.att med bifall till proposition 1990/91:100 och medavslag på motion 1990/91:Sf527 yrkandena 1--3 till Studiehjälpm.m. för /92 anvisar ett förslagsanslag på2688400000 kr.,res. 3 (m, c) - villk. 4 (m) - villk. 25. beträffande utredning om bättre villkor för gymnasieeleverm.fl.att avslår motion 1990/91:Sf522,res. 5 (v, mp)Studiemedel m.m.6. beträffande särskild utredning av studiemedelssystemetatt avslår motionerna 1990/91:Sf9 yrkande 2,1990/91:Sf350 yrkande 5, 1990/91:Sf502, 1990/91:Sf504,1990/91:Sf506 yrkande 1, 1990/91:Sf510 yrkande 1, 1990/91:Sf523och 1990/91:Sf524,res. 6 (m, cp, v, mp)res. 7 (fp)7. beträffande inkomstbegreppetatt avslår motion 1990/91:Sf506 yrkande 2,res. 8 (m)8. beträffande inkomstprövningatt avslår motionerna 1990/91:Sf506 yrkande 5,1990/91:Sf510 yrkande 4 och 1990/91:Sf527 yrkande 4,res. 9 (m)res. 10 (mp)9. beträffande avskrivning av studielånatt avslår motionerna 1990/91:Sf506 yrkandena 3 och4,res. 11 (m)10. beträffande terminsavgifter m.m. vid utlandsstudieratt avslår motionerna 1990/91:Sf506 yrkande 7 och1990/91:Sf526 yrkande 1,res. 12 (m)res. 13 (fp)11. beträffande studerande från utvecklingsländeratt avslår motion 1990/91:Sf521,12. beträffande konstnärlig utbildningatt avslår motionerna 1990/91:Sf501, 1990/91:Sf508,1990/91:Sf520 och 1990/91:Sf525,res. 14 (v)13. beträffande studier och idrottatt avslår motion 1990/91:Sf529,res. 15 (fp)14. beträffande körkortskostnaderatt avslår motion 1990/91:Sf528,15. beträffande Skillebyholmsskolanatt avslår motion 1990/91:Sf517,16. beträffande anslag till studiemedel m.m.att med bifall till proposition 1990/91:100 och medavslag på motionerna 1990/91:Sf526 yrkande 2 och 1990/91:Sf527yrkande 5 till Studiemedel m.m. för /92anvisar ett förslagsanslag på ,res. 16 (m) - villk. 17 (fp) - villk. beträffande differentieringen av vuxenstudiestödet m.m.att avslår motionerna 1990/91:Sf350 yrkande 6 och1990/91:Sf514 yrkandena 2 och 3,res. 18 (fp, c)18. beträffande ersättningsnivån inom korttidsstudiestödetatt med bifall till motionerna 1990/91:Sf511 och1990/91:Sf513 och med anledning av proposition 1990/91:100 antardet i propositionen framlagda förslaget till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349) såvitt avser 5 kap. 5 § med denändringen att lagrummet erhåller följande såsom Utskottetsförslag betecknade lydelse:Nuvarande lydelse Utskottets förslag 5 kap. 5 §Korttidsstudiestöd utgör Korttidsstudiestöd utgör53 kronor för varje timme. för varje timme.res.