bet · GF01SoU1 · 1991-11-05 00:00:00 — Motionerna 1990/91:So424(c) yrkande 1, 1990/91:So428 (fp) yrkande 3 och 1990/91:So451(m) yrkande 3 avstyrks därför.Barns talerätt i sociala målMotionenI motion 1990/91:So204 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om snara åtgärder för att lösa frågan om barnstalerätt i sociala mål. Frågan har enligt motionären utretts i14 år och bör få en lösning.BakgrundEn liknande motion (s) behandlades av utskottet i betänkandet1989/90:SoU15. För en utförligare bakgrund hänvisas tilldetta betänkande. Utskottet ansåg då i likhet med motionären attdet kunde finnas skäl att överväga hur barnets ställning i måloch ärenden enligt LVU skulle kunna stärkas. Utskottet hänvisadetill utredningen om barnets rätt och dess betänkande (SOU1987:7) Om barn i vårdnadstvister. Utredningens förslag innebarbl.a. att barn fr.o.m. skall få talerätt i bådesociala mål och mål om vårdnad och umgänge samt verkställighet.Utskottet ansåg att regeringens ställningstagande tillutredningens förslag borde avvaktas och avstyrkte motionen.I proposition 1990/91:8 Vårdnad och umgänge berördes intefrågan om barns talerätt. ansåg vidriksdagsbehandlingen av propositionen att det hadevarit önskvärt om i propositionen hade redovisats vilkeninställning regeringen har till de förslag om talerätt m.m. somlagts fram av utredningen om barnens rätt (1990/91:LU13 s. 43).Med anledning av flera motioner om talerätt för barn ivårdnads- och umgängesmål ansåg lagutskottet att det fannsanledning att överväga en ordning som medgav att barnetsuppfattning i vårdnads- och umgängesmål kunde tas till vara påett mer påtagligt sätt än vad gällande rätt erbjuder. Vidareborde barnens möjligheter att få ett grundläggande inflytande ivårdnads- och umgängesprocesser öka. Enligt lagutskottets meningvar det emellertid inte givet att en talerätt för barnet medformell partställning i processen och tillgång till offentligtbiträde och ombud var den enda tänkbara lösningen. Det kundeockså finnas andra tänkbara sätt att ge barnet en starkare ochmer framskjuten position i vårdnads- och umgängestvister.Lagutskottet var emellertid inte berett att i betänkandet taställning till hur frågan närmare skulle lösas. Spörsmålet bordedärför övervägas ytterligare i lämpligt sammanhang. Det bordeankomma på regeringen att bestämma formerna härför. anfört gavs regeringen till känna.Utskottets bedömningUtskottet anser att inte bör föregripa regeringenskommande åtgärder i denna fråga. Motion So204 (s) avstyrksdärför.FN-konventionen om barnets rättigheterMotionenI motion 1990/91:So632 av m.fl. (c) yrkasatt hos regeringen begär en rapport om vilka åtgärdersom vidtagits för att sprida information om konventionen och omden prövning som gjorts för att få till stånd en bättre svensköverensstämmelse med konventionen (yrkande 8). Det gällerenligt motionärerna att förverkliga konventionens normer och detkan därvid bli aktuellt att se över reglerna om frihetsberövandeoch barnpornografi.BakgrundI betänkandet 1989/90:SoU28 behandlades regeringensproposition /90:107 Godkännande av ombarnets rättigheter. För en utförlig bakgrund hänvisas tilldetta betänkande. Konventionen ratificerades av den 29juni 1990 och trädde i kraft . För attkontrollera efterlevnaden av konventionen har FN tillsatt ensärskild kommitté.Regeringen har beslutat att från allmänna arvsfonden anvisa 10milj.kr. för att bl.a. gefrivilligorganisationerna möjlighet att sprida kunskap ombarnkonventionen. Hitills har drygt 7 milj.kr. delats ut.En interdepartemental arbetsgrupp med socialdepartementetsexpeditionschef som ordförande följer tillämpningen avbarnkonventionen i . skall avge rapport till FN iseptember 1992.Utskottets bedömningMot bakgrund av den här lämnade redovisningen anser utskottetinte att motion 1990/91:So632 (c) yrkande 8 påkallar någonåtgärd av . Motionen avstyrks därför.Barns miljöMotionernaI motion 1990/91:So308 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hälsorisker för barn i storstadsmiljö vidinandning av bilavgaser (yrkande 1). Barn i storstad ärenligt motionärerna speciellt utsatta. Trafiken är den storaboven när det gäller de hälsorisker som barn utsätts för, och90--av de farliga ämnena i den luft som barn kommerfrån bilavgaser.I motion 1990/91:So474 av m.fl. (s)hemställs om tillkännagivanden om åtgärder mot buller i barnensmiljö (yrkande 1), om ytterligare forskning ombildskärmarnas inverkan på barnen och en samlad ochlättbegriplig redovisning av de kunskaper som finns (yrkande2), om en översyn om hur hygieniska gränsvärden skall sättasmed avseende på barnen (yrkande 3) ochom intensifierad forskning av hur gifter och andra stressmomentpåverkar barnen (yrkande 4). I samband med utarbetandet avett åtgärdsprogram mot buller enligt tidigare begäranbör barnens situation studeras särskilt. I arbetet bör ocksåingå att studera möjligheterna till åtgärder mot det ständigabakgrundsljud som påverkar främst barnens hörsel. Motionärernapåpekar vidare att barn tillbringar alltmer av sin tid framförTV-apparater och bildskärmar. Kunskaper om hur bildskärmarnapåverkar barnen saknas. Hygieniska gränsvärden för olika slagsgifter m.m. sätts i förhållande till vad den vuxne anses tåla.Motionärerna anser att en översyn behöver göras av hurgränsvärdena bör sättas med avseende på barnen. Slutligenefterlyser motionärerna mer forskning om hur växande människortål stress från gifter m.m., så att framtida beslut som rörbarnen kan fattas på säkrare grunder än i dag.BakgrundBesvär till följd av bilavgaser har undersökts avBilavgaskommittén och statens miljömedicinska laboratorium(1983). I denna undersökning har befolkningen i ,och angett höga besvärsfrekvenser (46--) tillföljd av bilavgaser. Andelen mycket besvärade inormalpopulationen varierade . Högstabesvärsfrekvensen erhölls vid gator med stora trafikflöden.Utvärderingen gav ett kraftigt stöd för hypotesen att detföreligger ett orsakssamband mellan exponeringen för bilavgaseroch besvären. Resultatet av besvärsundersökningen talar ocksåför att betydande grupper av känsliga personer besvärasväsentligt mer än genomsnittsmänniskan. (Allergiutredningensbetänkande SOU 1989:76 s. 220--221. )Genom åtgärder vid förbränningsanläggningar och framför alltinförandet av katalytisk avgasrening på personbilar fr.o.m. 1989års modeller och andra åtgärder förväntas utsläppet avkväveoxider minska med ca 20----1995. Itätorter är trafiken den dominerandeluftföroreningskällan, anför allergiutredningen. Trots skärptakrav på utsläpp från personbilar och lastbilar och bussarförväntas bilavgasproblem kvarstå i storstadsområdena. Vilkaproblem som kommer att finnas kvar beror på vilkentrafikökning som kan förväntas. I storstadområdena vartrafikökningen . äter trafikökningen därmed upp vinsten medden katalytiska avgasreningen.Bl.a. från har framhållits att avgasproblemetkan minskas genom en bättre trafik- och samhällsplanering (SOU1989:76 s. 223).Barnmiljörådet gjorde en enkät hos olika myndigheterom hälsorisker och andra konsekvenser för barn som sitterframför bildskärmar. En fråga som myndigheterna skullebesvara var om riskerna för barn och ungdomar vid dataanvändningvar större än för vuxna. Bl.a. arbetarskyddsstyrelsen ochstatens miljömedicinska laboratorium svarade nej på den frågan.Folkhälsogruppen har i sin rapport nr 8 Hela folkets hälsabl.a. behandlat folkhälsa ur ett barn- och ungdomsperspektiv.Enligt folkhälsogruppen motiverar barns större känslighet änvuxnas att gränsvärdesättningen för tillåtna ämnen i miljön ocholika produkter utgår från barn i större utsträckning än vad somi dag är fallet (rapporten s. 113).Ett hygieniskt gränsvärde anger en högsta koncentration aven luftförorening som är godtagbar i luften på en arbetsplats. Iarbetsmiljöförordningen (1977:1166) anges attarbetarskyddsstyrelsen har rätt att meddela gränsvärden förkontroll och planering av arbetsmiljön. Gränsvärdet skall gällaäven för långvarigt arbete och också för grupper av arbetstagaresom kan vara särskilt känsliga.Regeringen uppdrog åt arbetarskyddsstyrelsen attgenomföra en utvärdering av åtgärder inom bullerområdet.Uppdraget redovisades till i augusti1989 och redovisas i betänkande, SOU1990:49 bil. 2.Frågan om buller i bl.a. barns miljö har behandlats på ettnordiskt seminarium "När är ett hus sunt" med deltagare frånbl.a. , ochstatens råd för byggforskning. I en rapport från seminariet,publicerad , föreslås normer och riktlinjer förbakgrundsbuller, för enstaka bullerhändelser och förefterklangstider i skolor och barnstugor. En sänkning av nugällande decibeltal och efterklangstider rekommenderas.Vaksamhet skall enligt rapporten riktas mot valet av vägg- ochgolvbeläggningar, stolar, bord m.m. i skolor för att minimeraplötsliga och oväntade ljud.Enligt allergiutredningen är tobaksröken den viktigaste källantill luftföroreningar i byggnader där rökning förekommer. Detfinns enligt utredningen ett tydligt samband mellanöverkänslighetsbesvär och rökning, liksom man kan se ett sambandmellan rökning och allergiutveckling. Barn är särskilt utsatta,eftersom de oftast saknar möjlighet att själva påverkasituationen då vuxna röker i deras omgivning, (SOU 1989:76 s.129). har föreslagit en lagstadgad skyldighetatt ordna rökfria offentliga lokaler, transportmedel samtarbetslokaler. har i sitt utredningsarbeteockså påvisat att luftkvaliteten inomhus på många håll ibostäder, barnomsorgslokaler, skolor och kontor inte uppnåracceptabel standard.I betänkandet pekar man på att utvecklingen på bygg- ochmaterialsidan har lett till helt nyamaterial och problem med kemikalieavgivning. Ny byggteknik ochnya byggnadsmetoder har inneburit fukt och mögelskador.Energisparandet har lett till täta hus och kvalstertillväxt. Ikontorslokaler och liknande har återluft och heltäckandetextilmattor varit vanligt förekommande. Detta i kombination med dåligt fungerandeventilation och låg luftväxling har resulterat i en ur hygienisksynpunkt undermålig inomhusluft. Detta gäller i synnerhetbarnens miljöer men också bostäder och kontor.Brister i barns miljö tillmäts i allergiutredningensbetänkande stor betydelse för allergiutvecklingen, dels på grundav den höga allergi-/överkänslighetsfrekvensen bland barn(vart tredje skolbarn), dels på grund av de uppenbara bristernai barnens miljöer men också med utgångspunkt från kunskap ombarns känsliga immunsystem.Från landets största arbetsplats, skolan, med 1,3 miljonerelever och ca 200 000 anställda har det kommit mångalarmrapporter om att elever vistas ihälsovådliga lokaler. Larmen avser mögel, fukt i golv, väggaroch tak och eftersatt underhåll, men framför allt dålig ellerobefintlig ventilation och bristande städning. Frånskolhälsovården framhålls att detta medför problem förallergiska barn i skolan (betänkandet s. 145--152).Utskottets bedömningSom framgått av den här lämnade redovisningen har flertalet avde frågor om barns miljö som tas upp i de nu aktuella motionernavarit föremål för utredning i olika sammanhang. Utskottet ansermot bakgrund härav att det inte behövs något initiativ avriksdagen med anledning av motionerna 1990/91:So308 (mp) yrkande1 och 1990/91:So474 (s) yrkandena 1--4. beträffande förebyggande barn och ungdomsvårdatt avslår motionerna 1990/91:So222 yrkandena8, 9 och 12, 1990/91:So226 yrkande 2, 1990/91:So425,1990/91:So466, 1990/91:So631 yrkande 4 och 1990/91:So632yrkande7,2. beträffande behovet av utbildningsinsatseratt avslår motionerna 1990/91:So222 yrkande 3 och1990/91:So237 yrkande 2,3. beträffande Minimal Brain Dysfunctionatt avslår motionerna 1990/91:So223 yrkande 3 och1990/91:So493,4. beträffande barnolycksfallatt avslår motionerna 1990/91:So222 yrkandena 1 och2 och 1990/91:So327,5. beträffande sexuella övergrepp mot barn m.m.att avslår motionerna 1990/91:So222 yrkande 11,1990/91:So225, 1990/91:So226 yrkande 4, 1990/91:So250,1990/91:So311 yrkande 2,6. beträffande barnombudsmanatt avslår motionerna 1990/91:So226 yrkande 1,1990/91:So247, 1990/91:So311 yrkande 1, 1990/91:So337 och1990/91:So622 yrkande 4,7. beträffande familjerådgivningatt avslår motion 1990/91:So622 yrkande 2,8. beträffande barn och ungdomspsykiatrinatt avslår motionerna 1990/91:So222 yrkande 7,1990/91:So333 yrkande 1 och 1990/91:So440,9. beträffande psykologisk behandling i samband medengagemang i sekteratt avslår motion 1990/91:So515,10. beträffande vårdnadsöverflyttningaratt avslår motion 1990/91:So222 yrkandena 5 och 6,11. beträffande behovet av dokumentationatt avslår motion 1990/91:So222 yrkande 4,12. beträffande brottsförebyggande insatseratt avslår motionerna 1990/91:So276 yrkandena 1 och2, 1990/91:So279 yrkandena 1 och 3, 1990/91:So319,1990/91:So336 yrkande 9 och 1990/91:So525 yrkande 5,13. beträffande öppenvårdsinsatseratt avslår motionerna 1990/91:So276 yrkandena 4 och5 och 1990/91:So287 yrkande 4,14. beträffande ungdomsmottagningaratt avslår motionerna 1990/91:So424 yrkande 1,1990/91:So428 yrkande 3 och 1990/91:So451 yrkande 3,15. beträffande barns talerätt i sociala målatt avslår motion 1990/91:So204,16. beträffande om barnets rättigheteratt avslår motion 1990/91:So632 yrkande 8,17. beträffande barns miljöatt avslår motion 1990/91:So308 yrkande 1 och1990/91:So474.Stockholm den 5 november 1991På socialutskottets vägnarBo HolmbergI beslutet har deltagit:Bo Holmberg (), (), (), AnitaPersson (s), (), (), (), (), (), (), (nyd), (), (),() och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Sammanfattning1Motionerna1Utskottet6Förebyggande barn- och ungdomsvård6Behovet av utbildningsinsatser10Minimal Brain Dysfunction (MBD)12Barnolycksfall13Sexuella övergrepp mot barn m.m.16Barnombudsman20Familjerådgivning21Barn- och ungdomspsykiatrin22Psykologisk behandling i samband med engagemang i sekter25Vårdnadsöverflyttningar26Behovet av dokumentation29Olika brottsförebyggande insatser31Öppenvårdsinsatser34Ungdomsmottagningar37Barns talerätt i sociala mål39FN-konventionen om barnets rättigheter40Barns miljö40Hemställan43