bet · GE01TU28 · 1991-05-23 00:00:00 — Till skillnad från vad som sägs i propositionen ansermotionärerna att svensk televerksamhet inte skallkännetecknas av "en sammanhållen televerkskoncern med bredverksamhet". Tvärtom är en sammanhållen televerkskoncern detstörsta hindret för en fungerande konkurrens påtelekommunikationsmarknaden. En uppdelning av det nuvarandeteleverket i ett "nätverk" och ett tjänstebolag, som konkurrerarpå lika villkor med andra teletjänstbolag, bör därför genomförasenligt den modell för uppdelning av infrastruktur ochkonkurrensutsatt verksamhet som gjorts av järnvägstrafiken.Dessutom bör myndighetsfunktioner separeras fråndess andra funktioner. En bolagisering av televerkskoncernen idess nuvarande form är alltså ingen bra lösning, betonarmotionärerna. I stället bör en bolagisering genomföras förstefter en uppdelning, varefter en privatisering av i första handteletjänstbolaget bör ske. Privatiseringen bör ske i form av enbörsintroduktion främst avsedd för teleabonnenter, anställda ochden breda allmänheten.För att en uppdelning skall ge de önskade konkurrensmässigaresultaten är det nödvändigt -- fortsätter motionärerna -- atttelenätet förs över till en juridiskt sett självständig enhet.Ett sådant bolag måste vara i alla avseenden avskilt frånteleverkets affärsdrivande verksamhet och ha en annan ägare.Enbart därigenom kan det inta en självständig ställning gentemotsåväl affärsdrivande bolag som dess konkurrenter.Motionärerna betonar också att staten har ett socialt ansvarför att telefontjänster erbjuds konsumenter i hela landet.Korssubventionering inom verket bör emellertid undvikas för attfullgöra den förpliktelsen. Subventionering av vissaverksamheter med hjälp av vinster på andra snedvrider helatelekommunikationsmarknaden och skapar ineffektivitet ochonödiga kostnader. En tänkbar lösning på hur frågan om detsociala ansvaret skall lösas vore en avgift som togs ut på allnättrafik, både den som går via och den privata, ochsom skulle kunna användas till att upphandla nättjänster förglesbygdsabonnenter.I motion T62 (m) förordas att delas i tvåenheter. Den ena delen bör ha drifts- och ägaransvar förtelenätet. Den andra bör vara ett bolag som marknadsförteletjänster. Bolaget för telenätet bör åtminstone delvis kunnasäljas på marknaden. Dess verksamhet måste regleras så attmonopolställningen inte missbrukas och så att alla potentiellaanvändare av nätet behandlas lika. Bolaget för teletjänster börvara helt konkurrensutsatt och kunna helt eller delvis säljas.Villkoren för detta bolag vid relationer med nätbolaget bör inteskilja sig från de villkor som erbjuds andra bolag. I den måntjänster inte kan skiljas från driften av nätet skall dessaerbjudas på lika villkor till alla som använder nätet. bör utöva en övergripande tillsyn över nätbolaget föratt förhindra att detta på ett otillbörligt sätt utnyttjar sinmonopolställning.Enligt yrkande 9 i motion T71 (mp) bör regeringens förslagavslås. Någon motivering till yrkandet lämnas inte i motionen.I samma motion framhålls vidare (yrkande 1) att staten böravveckla televerkskoncernen. De konkurrensutsattaverksamheterna bör avskiljas från affärsverket i separata bolageller eventuellt i en sammanhållen koncern. Frågan om staten böräga dessa bolag bör aktualiseras. Monopolverksamheten, detnationella telenätet och rundradio- och TV-näten bör även ifortsättningen drivas i verksform under ochregeringens kontroll, säger motionärerna. De lokalakabel-TV-näten är enligt motionärerna av typisk monopolkaraktäroch bör försäljas till kommunerna eller på annat sätt ställasunder demokratisk kontroll.Frågor som gäller associationsform behandlasockså i motionerna T211 (m) och T803 (m), som båda väcktes underden allmänna motionstiden . I den förstnämnda motionenframhålls att bör få möjlighet att verka på sammavillkor som andra företag. Driften bör ske i bolagsform. Efterbolagisering bör det statliga ägandet successivt avvecklas ochbolaget börsnoteras. I den sistnämnda motionen framhålls(yrkande 5) att en översyn bör göras av dotterbolagTeleinvest och dettas dotterbolag samt att målsättningen förfortsatt statligt engagemang i dessa bolag klart bör definieras.Vidare framhålls (yrkande 7) att den konkurrensutsatta ochaffärsmässiga delen av bör skiljas ut och drivas ibolagsform.Utskottet delar regeringens uppfattning att de förändradeförutsättningar som gäller för verksamhet gör detnödvändigt att förändra associationsform. Av dettaställningstagande följer att utskottet avstyrker motionernaT54 (v) yrkande 8 och T71 (mp) yrkande 9.Som framhålls i propositionen har i olikasammanhang betonat det angelägna i att det finns en sammanhållenteleverkskoncern med bred verksamhet. I sitt av riksdagengodkända betänkande /85:28 om vissa telefrågor framhöllutskottet sålunda: "Enligt utskottets uppfattning tillgodosesintresset av goda telekommunikationer bäst genom attteleverkets breda verksamhet bibehålls. Den verksamhet sombedrivs i verkets bolag bör vara ett naturligt stöd ochkomplement till egen, och den bör vara inordnad i enkoncernstrategi." Samma principiella syn kommer till uttryck iriksdagens beslut med anledning av proposition 1987/88:118 ominriktningen av telepolitiken (/88:28, rskr. 402).Utskottet finner inte skäl ompröva dessa riksdagsbeslut.Enligt utskottets mening är telekommunikationer ett av dehögteknologiska områden där intar en ledandeinternationell position både vad gäller teletjänster ochindustri. Det är angeläget att inte äventyra denna position.Under 1990-talet går den teletekniska utvecklingen entydigt iriktning mot ökad s.k. tjänsteintegration. Detta talar för enoförändrad telepolitik, som möjliggör för televerkskoncernen atti samverkan med svensk industri fullt ut ta vara på den modernateleteknikens möjligheter. Detta är till gagn för såväl desvenska konsumenterna som för som industrination. Det ärockså väsentligt att den svenska telepolitiken i sina huvuddragöverensstämmer med telepolitiken inom EG.Utskottet anser vidare att televerkskoncernen bör ägas avstaten och att även kravet på statligt inflytande öververksamheten motiverar ett helstatligt ägande.Starka skäl synes tala för att ombildas tillaktiebolag. Varje ändring av associationsformen bör dock -- villutskottet understryka -- ske på ett sådant sätt att riksdagensinsyn i och inflytande över som telepolitisktinstrument säkerställs. Även omfattande sociala ochregionala betydelse gör det nödvändigt att ett beslut omassociationsformen föregås av ingående, allsidiga överväganden.Det fortsatta utredningsarbetet inom synesägnat att säkerställa att så sker.Utskottets sålunda redovisade ställningstagande innebär attäven samtliga övriga motionsyrkanden som är i fråga avstyrks.Regeringens förslag tillstyrks.I propositionen framhålls att vissa åtgärder bör kunnagenomföras omgående i avvaktan på att får en nyassociationsform. Som exempel nämns bildandet av ett centraltFoU-bolag med uppgift att initiera, finansiera och och självtdriva forsknings- och utvecklingsarbete inomtelekommunikationsområdet.Enligt vad utskottet erfarit har i en skrivelsenyligen till regeringen föreslagit viss ytterligarebolagisering. Det gäller de tre divisionerna TeleverketData, och TeleMedia, som alla bedriverkonkurrensutsatt verksamhet. Som främsta skäl för den föreslagnabolagiseringen åberopar de ökade finansiella krav somställs på dess verksamhet och som får till följd atteffektivitet och lönsamhet måste öka i koncernen.Divisionen Data arbetar huvudsakligen interntinom televerkskoncernen och säljer tjänster och produkter inomområdet informationsbehandling. Verksamheten koncentreras tillutveckling, underhåll och produktion av ADB-system föradministration samt ekonomisk och produktionsteknisk styrning.Verksamheten bedrivs på åtta orter med ca 1000 anställda.Divisionen är landets störstadistributör av . Antalet anställda uppgår till ca340.Divisionen TeleMedia utger telefonkatalogen tillsammans medTeleannons AB, som är ett helägt dotterföretag till TeleinvestAB. handhar marknadsföringen av gula sidorna itelefonkatalogen. Antalet anställda i divisionen är ca420.Utskottet delar regeringens uppfattning att vissa åtgärderavseende verksamhet bör kunna genomföras i avvaktanpå att verket får en ny associationsform. Sådana åtgärder kanvara att överföra viss konkurrensutsatt verksamhet frånaffärsverket till aktiebolagsform. Utskottet förordar ettbemyndigande för regeringen att medge att forsknings- ochutvecklingsverksamhet inom samt de tre nämndadivisionerna överförs till aktiebolagsform.Vad utskottet nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.7. kostnader för särskilda åtagandenUtöver det sociala och regionala ansvar som televerketförutsätts ta inom ramen för affärsmässiga hänsyn finns andrakrav på teletjänstområdet -- framhåller regeringen -- som måstebeaktas i särskild ordning. Det gäller telefonautomater iglesbygd, handikapphänsyn, totalförsvarsaspekter och samhälletsalarmeringstjänst.Ansvaret för den speciella anpassning av teletjänster somkrävs för att olika grupper av handikappade skall dra nytta avteletjänsterna bör enligt regeringen åvila , i den deldet berör det av verket förvaltade telenätet. Under år 1990uppgick kostnaderna för forskning inomhandikappområdet till 10,6 milj.kr. Regeringen framhåller attverket även framgent bör belastas med dessa kostnader som ettled i arbetet med en kundanpassning av sina tjänster.Vidare erinrar regeringen om att ärfunktionsansvarigt för telekommunikationer inom totalförsvaret.I särskilda åtaganden ligger att såväl i fred somkrig leverera, sätta i drift och underhålla teleanordningar förtotalförsvaret. har angett vilken ekonomisk nivåteleverkets insatser för s.k. krigsskyddsåtgärder skall ha ochbeslutat att skall bestrida utgifterna med sinarörelsemedel.Av propositionen framgår också att har ettsärskilt åtagande i tillhandahållandet av SOS-tjänsten genom enandel i kostnaderna för (). Företagetbildades genom ett avtal mellan , och . Ett nyttkonsortialavtal har träffats med förbehåll för regeringensgodkännande och innebär att kostnadsandel ökar från40% till 50%.För berörda kommuners del minskar kostnadsandelen från 30%till . För berörda landstingskommuner innebär det nyakonsortialavtalet ingen ändring av kostnadsandelen. För år 1990uppgick kostnaden för del till 88 milj.kr. med enkostnadsfördelning enligt det gamla konsortialavtalet. Enfördelning enligt det nya avtalet skulle för verket innebäraytterligare 22 milj.kr., dvs. en kostnadsandel på totalt 110milj.kr. Regeringen anser det rimligt att staten genomteleverket, enligt lydelsen i det nya konsortialavtalet,åtar sig av kostnaderna för grundtjänsten i SOS AlarmeringAB.Regeringen framhåller att bör särredovisakostnader för särskilda åtaganden som inte kan rymmas inomnormala affärsmässiga hänsyn och att bör kompenserasför sådana åtaganden. Så bör ske genom att televerketsinleverans till staten reduceras med ett belopp motsvarandekostnaderna för dessa åtaganden. Ansvaret för telefonautomater iglesbygd, handikapphänsyn, totalförsvarshänsyn och SOSAB utgörsådana särskilda åtaganden som enligt regeringens beräkningarkommer att uppgå till ca 360 milj.kr. Metoder föratt närmare beräkna kostnader för televerketssärskilda åtaganden måste kartläggas och utvecklas.Regeringen föreslår att godkänner de sålundaredovisade förslagen till principer för hur televerketssärskilda åtaganden skall redovisas och ersättas. Utskottettillstyrker detta förslag.Vidare föreslår regeringen att godkänner förslagettill nytt konsortialavtal för SOSAB.I motion T801 (s), som väcktes under den allmänna motionstideni januari , framhålls att ett tiotal kommuner står utanfördet samarbete som regleras genom konsortialavtalet för SOSAB.Trots att invånarna i icke anslutna kommuner regelmässigtutnyttjar SOS-centralen för larm av olika slag m.m. bidrar dessakommuner inte till centralens finansiering. Härigenom uppstår enmerkostnad för de kommuner som deltar i samarbetet. Motionärernavill att konsortialavtal skall ändras så att samtligakommuner som utnyttjar SOSABs tjänster skall vara skyldiga attbetala ersättning härför.Det i propositionen nämnda förslaget till nyttkonsortialavtal för SOSAB innebär som nämnts att berördakommuners kostnadsandel minskar från nuvarande till 20%.Utskottet förutsätter att denna ändring kommer att underlättaför de kommuner som står utanför samarbetet att ompröva sittställningstagande. Härigenom kan syftet med motionen uppnås utannågot sådant tvång som motionärerna förordar. Med det sagdaavstyrker utskottet motionen och tillstyrker regeringensförslag.I motion T57 (s) yrkas att beslutar om en definitionav grundläggande telekommunikationer för handikappade enligtpost- och teleutredningens förslag (yrkande 1), att riksdagenbeslutar att den vanliga telefontjänsten skallhandikappanpassas(yrkande 2) och att som sin mening skall ge regeringentill känna vad i motionen anförts om ytterligare övervägandenbeträffande ansvars- och finansieringsprincipen. Motionärenframhåller att post- och teleutredningen gjorde ett viktigtprincipiellt ställningstagande beträffande vad som ärgrundläggande telekommunikation för handikappade. Man menade attdet är något mer än en fungerande telefontjänst. Det ärmöjligheten att med hjälp av telekommunikationer i kombinationmed datateknik kunna utföra vardagliga sysslor, upprätthållasociala kontakter och delta i samhällslivet. Innebörden avutredningens ställningstagande är att staten skall ta ansvar förmer än den vanliga telefontjänsten för personer medfunktionshinder. Eftersom det redan finns lämpliga system, fleraförsöksprojekt pågår och ett flertal nya system kommer att kunnarealiseras , vore det framsynt av attredan nu besluta om vad grundläggande telekommunikationer förhandikappade är i enlighet med post- och teleutredningensförslag.Också den vanliga telefontjänsten behöver utvecklas,framhåller motionären. Det statliga ansvaret i detta avseendemåste innebära bl.a.att i princip alla publika telefoner skall kunna användas avhörselskadade personer, dvs. medge både akustisk förstärkningoch induktiv överföring av samtal till hörapparat,standardiserade knappsatser,att texttelefon skall erbjudas med god tillgänglighet ochservice samt att alla skall ha råd att använda den,att döva personer, som använder teckenspråk, skall kunnaerbjudas bildtelefon på motsvarande villkor som texttelefon dendag sådana telefoner finns på marknaden,att telefoner anpassas eller förses med kompletterandeutrustning så att förståndshandikappade personer kan användadem.Slutligen framhåller motionären att frågan om vem som haransvaret för att goda teletjänster för handikappade utvecklas,tillhandahålls och finansieras behöver ytterligare övervägas ochklargöras.Post- och teleutredningen framhåller i sitt betänkande attstatens övergripande ansvar på teleområdet måste innefatta ettansvar för att försöka se till att även handikappade hartillgång till grundläggande telekommunikationer. Detta innebärmöjlighet att med hjälp av telekommunikationer i kombination meddatateknik kunna utföra vardagliga sysslor, upprätthållasociala kontakter och delta i samhällslivet. Utskottet vill försin del betona vikten av att telefontjänsten ochtelefonterminaler utformas så att de så långt möjligt kananvändas oberoende av handikapp.Utskottet erinrar om att beslutat att döva, gravthörselskadade, dövblinda och talskadade sedan den 1 juli 1979skall kunna ordineras texttelefon genom hälso- ochsjukvårdshuvudmännen. Vidare erinras om att år 1981beslutade att det skulle finnas en förmedlingstjänst förförmedling av samtal mellan texttelefoner och vanliga telefoner.Televerket får via ett anslag på huvudtitelersättning för texttelefoner som lämnas dem som ordineratssådana och för den nämnda förmedlingstjänsten. För nästabudgetår har beslutat anvisa 52,8 milj.kr. överanslaget (prop. 1990/91:100 bil. 7, bet. SoU12, rskr. 211).Av den proposition som utskottet nu behandlar framgår attregeringen avser att pröva hur texttelefonstödetfortsättningsvis skall finansieras. Av propositionen framgårvidare att det finns ett organiserat samarbetemellan , ochhandikapporganisationerna. Regeringen framhåller att samarbetetsynes fungera väl och att det utgör ett värdefullt instrumentför utbyte av önskemål och synpunkter. Det är därför angelägetatt verksamheten kan vidareutvecklas och övergå i permanentform. Utskottet delar den uppfattningen. I propositionenframhålls också att ger grupper av handikappaderabatter på vissa tjänster. Synskadade och andra handikappade,som har stora svårigheter att använda telefonkatalogen,kompenseras för avgift för nummerupplysningen genomatt den vanliga telefonräkningen sätts ned . Därutöverkan en individuell kompensation utgå. Regeringen anser att detär rimligt att i princip tillhandahåller enavgiftsfri nummerupplysningstjänst till dem som inte kanutnyttja den avgiftsfria telefonkatalogen. Den för närvarandetillämpade rabattformen bör emellertid ses över, eftersom dengivna rabatten inte har ett direkt samband med kundens kostnaderför nummerupplysningen.Mot bakgrund av att det nu finns fler operatörer påteletjänstmarknaden anser regeringen att man bör överväga omandra operatörer än skall omfattas av förpliktelser ifråga om handikappanpassning. I avvaktan på resultatet av sådanaöverväganden bör samarbetet mellan ,och handikapporganisationerna utvidgas tillatt omfatta även de tillkommande operatörerna ochterminalleverantörerna. Utskottet finner det värdefullt attifrågavarande överväganden kommer till stånd och hälsar medtillfredsställelse ett utvidgat samarbete i frågor som rörhandikappanpassning av teletjänster.Enligt vad utskottet erfarit är alla nytillverkadetelefonautomater så konstruerade att de medger både akustiskförstärkning och induktiv överföring av samtal till hörapparat.Telefonautomater som inte har denna möjlighet kommer attavvecklas under det närmaste året. Knappsatserna är numerastandardiserade. Tillgängligheten till telefonautomater förrörelsehindrade är enligt mycket god. anläggsinga telefonkiosker som inte är anpassade för rörelsehindrade.Frågan huruvida bildtelefoner bör erbjudas döva personer, somanvänder teckenspråk, bör man enligt utskottets mening taställning till när möjligheterna härtill föreligger. Vad gällertelefoner för förståndshandikappade förutsätter utskottet attdet även fortsättningsvis kommer att finnas enkla telefoner somkan användas av alla.Med hänvisning till det anförda och i avvaktan på resultatetav det översynsarbete i fråga om telekommunikationer förhandikappade som pågår finner utskottet syftet medmotionsyrkandena i huvudsak tillgodosett. Dessa bör därför inteföranleda någon åtgärd och avstyrks följaktligen. Utskottet hemställerTelepolitikens inriktning1. beträffande nätkonkurrensatt avslår motion 1990/91:T230 yrkande 2,res. 1 (m, fp)2. beträffande sociala och regionala hänsyn inomteleverksamheten m.m.att avslår motion 1990/91:T54 yrkande 1 i denna deloch yrkande 2 i denna del,res. 2 (m, fp, c, mp) -- motiveringenres. 3 (v)3. beträffande grundläggande telekommunikationeratt med bifall till regeringens förslag samt medavslag på motionerna 1990/91:T39 yrkande 1, 1990/91:T54 yrkande9 och 1990/91:T60 yrkande 15 godkänner att det statliga ansvaretskall omfatta telefonitjänsten i hela landet,res. 4 (c, v, mp)4. beträffande regionalpolitiskt datakommunikationsstödatt avslår motion 1990/91:T60 yrkande 16,res. 5 (c, v)5. beträffande geografiskt heltäckande nät m.m.att avslår motion 1990/91:T803 yrkande 8,kapitalstruktur6. beträffande kapitalstrukturatt med bifall till regeringens förslagavslår motionerna 1990/91:T39 yrkande 2, 1990/91:T54 yrkande 14och 1990/91:T71 yrkande 5,res. 6 (v)7. beträffande ökade inleveranser från televerketatt avslår motion 1990/91:T811,Avkastnings- och utdelningskrav samt taxefrågor m.m.8. beträffande avkastnings- och utdelningskravatt med bifall till regeringens förslag samt medavslag på motionerna 1990/91:T71 yrkande 6 i denna del och1990/91:T803 yrkande 6 godkänner de ekonomiska målen förteleverket --1994 avseende avkastning ochutdelning,9. beträffande delegering av beslut om taxoratt med bifall till regeringens förslag samt medavslag på motionerna 1990/91:T54 yrkande 10 och 1990/91:T71yrkande 6 i denna del godkänner de ekonomiska målen förteleverket --1994 avseende delegering avbeslut om taxor,res. 7 (v)10. beträffande priser och totalproduktivitetatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1990/91:T71 yrkande 6 i denna del godkänner deekonomiska målen för --1994avseende priser och totalproduktivitet,11. beträffande taxestrukturatt avslår motionerna 1990/91:T54 yrkandena 11--13,1990/91:T261 yrkande 2, 1990/91:T803 yrkandena 1--2 och1990/91:T809 yrkande 2,res. 8 (v)Särredovisning av konkurrensutsatta verksamhet12. beträffande särredovisning av televerketskonkurrensutsatta verksamhetatt med bifall till regeringens förslag samt medavslag på motionerna 1990/91:T61 yrkande 7, 1990/91:T62 yrkande12, 1990/91:T71 yrkande 7 och 1990/91:T803 yrkande 4 godkänneratt särredovisningen av konkurrensutsatta verksamhetavskaffas fr.o.m. ,res. 9 (m, fp, c, mp)investeringar och servicemål m.m.13. beträffande investeringar och servicemålm.m.att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1990/91:T71 yrkande 8 godkänner förslagenbeträffande investeringar, service- och kvalitetsmålför perioden --1994,14. beträffande telenätets moderniseringatt avslår motionerna 1990/91:T211 yrkande 15 idenna del, 1990/91:T218 yrkande 5, 1990/91:T807 i denna del,1990/91:T808 och 1990/91:T809 yrkande 1,res. 10 (v)15. beträffande nordisk samverkan kring tele- ochdatatrafikatt avslår motion 1990/91:T547 yrkande 5,res. 11 (v)16. beträffande ekonomiskt stöd till utbyggnad avtelekommunikationeratt avslår motion 1990/91:T251 yrkande 3,verksamhetsinriktning och associationsform17. beträffande frekvenstilldelningatt avslår motion 1990/91:T803 yrkande 3,18. beträffande kabel-TV-verksamhetatt avslår motion 1990/91:T810,res. 12 (mp)19. beträffande associationsformatt med bifall till regeringens förslag samt medavslag på motionerna 1990/91:T54 yrkande 8, 1990/91:T60 yrkande17, 1990/91:T61 yrkande 6, 1990/91:T62 yrkande 11, 1990/91:T71yrkandena 1 och 9, 1990/91:T211 yrkande 15 i denna del och1990/91:T803 yrkandena 5 och 7 godkänner att televerketsassociationsform skall ändras fr.o.m. ,res. 13 (m, fp)res. 14 (c)res. 15 (v)res. 16 (mp)20. beträffande viss bolagiseringatt som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 17 (v)21. beträffande kostnader för särskildaåtagandenatt godkänner regeringens förslag till principer förhur särskilda åtaganden skall redovisas ochersättas,kostnader för särskilda åtaganden22. beträffande nytt konsortialavtal för SOSABatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1990/91:T801 godkänner förslaget till nyttkonsortialavtal avseende ,23. beträffande telekommunikationer för handikappadeatt avslår motion 1990/91:T57.Stockholm den 23 maj 1991På trafikutskottets vägnarBirger RosqvistNärvarande: (), (), OveKarlsson (s), (), (), GörelBohlin (m), (), (), HugoBergdahl (fp), (), (), (), (), (), Tom (),() och (). Nätkonkurrens (mom.1)(), (), (), TomHeyman (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7 börjarmed "Av propositionen" och slutar med "avstyrks följaktligen"bort ha följande lydelse:Det har ifrågasatts om de ekonomiska villkor som gäller församtrafik mellan mobiltelefonoperatörer och det koppladetelenätet försvårar eller t.o.m. omöjliggör attmobiltelefonverksamhet i drivs av företag somkonkurrerar med . Regeringen bör därför enligtutskottets mening för redovisa skälen för nuvarandetaxesättning för ifrågavarande samtrafik.Vad utskottet sålunda anfört -- och som innebär att syftetmed motionsyrkandet torde få anses tillgodosett -- bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande nätkonkurrensatt med anledning av motion 1990/91:T230 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet häromanfört,2.