bet · GE01UbU12 · 1991-05-14 00:00:00 — fram till år1993 skall ställas till regeringens disposition för att främja initiativ ochprojekt i syfte att utveckla en decentraliserad högskoleutbildning. Därvidskall enligt motionärerna insatser prioriteras som riktas till delar av landetdär den genomsnittliga utbildningsnivån är lägre än för landet i övrigt.Även i motion 1990/91:Ub813 föreslås, med hänvisning till UHÄsbedömningar, att hos regeringen skall begära förslag om hur högskolanskall kunna byggas ut (yrkande 32). I samma motion (yrkande 25) begärsytterligare 10 milj.kr. Motion 1990/91:Ub67 (mp), väckt medanledning av tillväxtpropositionen, upptar förslag om att skallbesluta öka antalet utbildningsplatser med 3000 inom den grundläggandehögskoleutbildningen (yrkande 2). Större delen av detta tillskott bör enligtmotionärerna läggas på LIF-anslaget.Mer specificerade motionsyrkanden om vissa utbildningslinjer redovisas i detföljande under resp. yrkesutbildningssektor.Ett stort antal motionsyrkanden avser utökad utbildning i vissa regionereller orter. Motion 1990/91:Ub79 (fp) avser , motion 1990/91:Ub319(m) , motion 1990/91:Ub719 (v) yrkande 1 iStockholm, motionerna 1990/91:Ub719 (v) yrkande 4 och 1990/91:Ub826 (fp)yrkande 2 de södra delarna av , motion 1990/91:Ub53 (s) högskolani , motion 1990/91:Ub75 (s) Bergslagen, motion 1990/91:Ub649 (c, m)högskolan i , motionerna 1990/91:Ub60 (fp, m, c) och 1990/91:Ub595 (s)högskolan i , motion 1990/91:Ub51 (c) yrkande 1 län, motion1990/91:Ub727 (m) , motionerna 1990/91:Ub49 (fp), 1990/91:Ub531 (c)yrkande 6 och 1990/91:Ub564 (s) yrkande 1 högskolan i --,motion 1990/91:Ub54 (s) högskolan i --och motion1990/91:Ub677 (s) yrkande 1 högskolan i . I motion1990/91:Ub198 yrkas avslag på kompletteringspropositionen när det gällerfördelningen mellan högskoleorterna av de föreslagna 5000 nya platserna(yrkande 6). Motionärerna vill att den av utskottet i bilaga förordadefördelningen skall gälla. Enligt motion 1990/91:Ub197 (v) yrkande 7 börregeringen av regionalpolitiska skäl återkomma med förslag om ytterligaresatsningar på högskolan i --, som enligt börbli en av de högskoleenheter som skall få fasta forskningsresurser.Utskottet vill med anledning av regeringens och motionärernas förslag anföraföljande.Den grundläggande högskoleutbildningen har haft i stort settoförändrad omfattning, mätt i antalet nybörjarplatser på allmännautbildningslinjer och antalet årsstudieplatser inom lokala och individuellalinjer och fristående kurser. Betydande förändringar har däremot skett när detgäller platsernas fördelning mellan och inom olika sektorer. Så har exempelvisden tekniska utbildningens andel av totalantalet nybörjarplatser ökat kraftigt,medan sektorerna för vård- och undervisningsyrken har fått en minskad andel.Inom AES-sektorn har jurist-, psykolog- och socionomutbildningarna minskat,medan ekonomlinjen och systemvetenskapliga linjen har ökat, framför allt genometablering på mindre och medelstora högskolor. Både läkarlinjen,tandläkarlinjen och sjuksköterskeutbildningen har fått minskat antalnybörjarplatser , medan sjukgymnastutbildningen har ökatsbetydligt. Inom lärarutbildningarna skedde stora minskningar ,främst när det gäller de stora lärargrupperna förskollärare, fritidspedagoger,klasslärare och ämneslärare. har en expansion påbörjatsnär det gäller de båda förstnämnda linjerna, och en ny utbildning för lärare pågrundskolan har etablerats med ett stort antal platser.Antalet sökande till nybörjarplatserna i högskolan överstiger betydligtantalet tillgängliga platser. var antalet behöriga sökandetill de utbildningslinjer som har central antagning genom UHÄ -- och somomfattar av utbildningsplatserna på utbildningslinjer -- mer ändubbelt så stort som antalet platser. Till högskoleutbildning påvårdområdet, som har central antagning genom , var antalet behöriga förstahandssökandeockså mer än dubbelt så stort som antalet tillgängliga platser. Det finnsuppenbarligen en stor, otillfredsställd efterfrågan på högskoleutbildning frånde studerandes sida. När tillgången på lediga platser i arbetslivet minskar, såsom skett i , är det rimligt att anta att destuderandes efterfrågan på högskoleplatser kommer att öka ytterligare.Under 2000-talets första årtionden når de stora kullar, som fick sin högreutbildning expansionsperiod, pensionsåldern. Både UHÄ ochstatistiska centralbyrån (SCB) har 1989 redovisatframskrivningar av antalet personer med högskoleutbildningav olika inriktning. Dessa framskrivningar visar att antalet platser ihögskoleutbildning på många områden måste ökas , om intetillgången på personer med sådan utbildning skall minska i de yrkesverksammaåldrarna efter sekelskiftet.Sveriges internationella konkurrenskraft är beroende av en högutbildningsnivå i befolkningen. Många andra länder har under de senaste årenbyggt ut sitt utbildningssystem mer än , vilket innebär risk för attvårt lands relativa position försämras.Utskottet anser i likhet med UHÄ och motionärerna att dessa förhållandentillsammans gör det nödvändigt att bygga ut den högre utbildningen under1990-talet.Enligt utskottets mening bör denna utbyggnad av flera skäl inledas redannästa budgetår. Om utbyggnaden skjuts längre fram i tiden -- så somförutskickades bl.a. i budgetpropositionen 1990 -- missgynnas den generation avungdomar som avslutar sin gymnasieutbildning och som kommer att ha mindremöjligheter än tidigare årgångar att gå ut i arbetslivet direkt eftergymnasieskolan. Det är både från deras egen och från det svenska samhälletssynpunkt viktigt att deras intresse och studiemotivation tas till vara.För kvaliteten i högskoleutbildningen och för ett effektivtresursutnyttjande är det enligt utskottets mening också viktigt att enutbyggnad sker successivt. Högskolans lärarförsörjning är av mycket storbetydelse för kvaliteten i dess utbildning. En mycket stor utökning av ettvisst utbildningsområde vid ett enda tillfälle riskerar att leda tillsvårigheter att rekrytera lärare med tillräcklig vetenskaplig och pedagogiskkompetens, vilket bl.a. erfarenheterna snabba och kraftigaexpansion visar. Kursutveckling och komplettering av lokaler och utrustning ärockså processer som behöver för att ge ett gott resultat. Mycketkraftiga och plötsliga svängningar i utbildningens omfattning tvingar ocksåfram investeringar i både personal och materiella resurser som efter en tidinte behöver eller kan utnyttjas till fullo. Det är inte någon fördel om enmycket stor del av en yrkesgrupp består av personer som är i stort settjämnåriga, eftersom det leder till att pensionsavgångarna blirmycket stora under en koncentrerad period.Utskottet vill mot denna bakgrund tillstyrka regeringens förslag ibudgetpropositionen och tillväxtpropositionen om en ökad dimensionering avhögskolans grundutbildning /92. Utskottet tillstyrker ocksåförslaget i kompletteringspropositionen, att dimensioneringen därutöver skallökas med ytterligare ca 5 000 platser /92. Det är emellertidenligt utskottets mening angeläget att detta sker i ett mer långsiktigtperspektiv än som skett i kompletteringspropositionen. Utbyggnaden bör ta sikteinte enbart på att bereda studieplats nästa läsår för ytterligare ca 5 000studerande, utan också på att påbörja uppbyggnaden av de utbildningsgrupper somi kommer att beröras av stora pensionsavgångar. Utöver deutbildningslinjer för vilka ökningar föreslås i budgetpropositionen,tillväxtpropositionen och miljöpropositionen bör enligt utskottets mening redan1991/92 följande allmänna utbildningslinjer få ökat antal nybörjarplatser:ingenjörsutbildning (+240 nybörjarplatser)juristlinjen (+50 nybörjarplatser)psykologlinjen (+105 nybörjarplatser)sociala linjen (+30 nybörjarplatser)apotekarlinjen (+20 nybörjarplatser)hälso- och sjukvårdslinjen, alt. studiegång 120 poäng (+260 nybörjarplatser)läkarlinjen (+40 nybörjarplatser)receptarielinjen 80 poäng (+20 nybörjarplatser)rehabiliteringslinjen (+40 nybörjarplatser)fritidspedagoglinjen 50 poäng (+146 nybörjarplatser)förskollärarlinjen 50 poäng (+400 nybörjarplatser)Summa 1 351 nybörjarplatser.Utskottet anser vidare att flera än bör ges möjlighet attstudera till en hel examen genom att fritt kombinera fristående kurser. Delsbör detta kunna leda till fil.kand.-examen, som kräver en treårig utbildning,dels bör studerande i denna form kunna skaffa sig en ämneslärarkompetens förgymnasieskolan, vilket kräver en minst fyraårig utbildning. För det sistnämndaändamålet krävs också att praktisk-pedagogisk utbildning om 40 poäng kanerbjudas. Vid samtliga universitet och vid de f.d. universitetsfilialerna(högskolorna i , och ) bör för studier till examen ettantal av de årsstudieplatser, som tillkommer under anslaget D 10. Lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser (det s.k. LIF-anslaget) budgetåret1991/92, följas av motsvarande ökningar de följande två--tre åren så attexamensmålet kan nås. Utskottet har beaktat detta i sitt förslag till ökningarinom LIF-anslaget, vilket för universitetens del även inkluderarpraktisk-pedagogisk utbildning 40 poäng, som formellt utgör allmänutbildningslinje.Under anslaget D 10. Lokala och individuella linjer samt fristående kurserberäknar utskottet att ytterligare 3685 årsstudieplatser bör /92 utöver dem som föreslagits i budgetpropositionen ochtillväxtpropositionen. För 860 av dessa platser har utskottet förutsattkonsekvensökningar för att möjliggöra utbildning framtill examen enligt vad som anförts i det föregående.Utskottets utbyggnadsförslag /92 inom ramen av ca 5000 nya platser-- utöver regeringens förslag i budget-, tillväxt- ochmiljöpropositionerna -- innebär sammanfattningsvis en utökning meddrygt 2200 nybörjarplatser för utbildning till examen och (3685 -- 860 =)2825 årsstudieplatser för fortbildning, vidareutbildning, fördjupning ochbreddning av kompetens. Det redovisas i bilaga till detta betänkande. Bilaganupptar beräknade kostnader 1991/92 under anslagen D5--D11 samtkonsekvenskostnader . Kostnaderna har beräknats i sammapris- och löneläge som i budgetpropositionen. När det gäller hälso- ochsjukvårdslinjen har utskottet beräknat medel för treårig utbildning.Utskottets förslag när det gäller ytterligare platser /92 sammanfattas iföljande tabell:PlatserAllmänna utbildningslinjer: + 1 351 nybörjarplatserFristående kurser med fler-årskonsekvenser + 860 nybörjarplatserFristående kurser i övrigt + 2 825 årsstudieplatserSumma 5 036 nya platserUtskottet föreslår att med bifall till motionerna 1990/91:Ub67yrkande 2, 1990/91:Ub77 yrkande 1 och 1990/91:Ub693 yrkandena 10, 11 och 12(samtliga delvis) samt med anledning av propositionerna 1990/91:100 bil. 10,1990/91:87, 1990/91:90 och 1990/91:150 samt motionerna 1990/91:Ub543,1990/91:Ub696 yrkandena 1 och 2 samt 1990/91:Ub722 yrkande 1 samt med avslag påmotionerna 1990/91:Ub76 yrkande 1, 1990/91:Ub89 yrkande 1, 1990/91:Ub575yrkande 4, 1990/91:Ub693 yrkandena 6, 8 och 9, samtliga delvis, samt1990/91:Ub696 yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om ökad dimensionering av den grundläggande /92 inom ramen för ca 5000 nya platser.Utskottet anser vidare att regeringen i budgetpropositionen 1992 bör lämnaförslag om ytterligare ökningar av den grundläggande högskoleutbildningensdimensionering /93. Dessa ökningar bör vara av åtminstone sammaomfattning som dem utskottet förordar /92. Regeringen bör övervägabehovet av ökningar inom arkitektutbildning, civilingenjörsutbildning,yrkesteknisk högskoleutbildning, juristutbildning, läkarutbildning,sjukgymnastutbildning, tandläkarutbildning och annan utbildning inom sektorernaför utbildning för vård- och undervisningsyrken. Ytterligare ökning av antaletårsstudieplatser på fristående kurser bör också ingå i förslaget för attmöjliggöra ett friare ämnesval i studier till examen. Omfattningen av ochkostnaderna för konsekvensutbyggnad följande år av fristående kurser bör därvidockså redovisas.Vid sidan av utbyggnad av utbildning för examen bör regeringen föreslå enytterligare utökning av antalet årsstudieplatser på fristående kurser förfortbildning, vidareutbildning, fördjupning och breddning av kompetens. Dennautbyggnad bör redovisas skild från den konsekvensutbyggnad som följer avförslag beträffande utbildning till examen.Vad utskottet här anfört om ytterligare ökningar av den grundläggandehögskoleutbildningens dimensionering 1992/93 bör med bifall tillmotionerna 1990/91:Ub66 yrkande 4 och 1990/91:Ub813 yrkande 32 som sin meningge regeringen till känna.Utskottet anser slutligen att regeringen i den högskole- ochforskningspolitiska propositionen 1993 bör lägga fram ett förslag om ökaddimensionering av den grundläggande högskoleutbildningen för planeringsperioden1993/94--1995/96. Detta bör som sin mening ge regeringen tillkänna.När det gäller ökningarnas fördelning mellan regioner och orter villutskottet anföra följande. Utskottet tillstyrker de utökningar som regeringenföreslagit i tillväxtpropositionen för vissa högskoleenheter. I bilaga 1redovisas utskottets förslag om hur de av utskottet förordade ytterligareökningarna skall fördelas mellan högskoleenheter resp. (för denlandstingskommunala delen av högskolan) på län. Förslaget innebär att samtligastatliga högskoleenheter utom får ytterligare platserredan budgetåret 1991/92. De föreslagna 400 nybörjarplatserna påförskollärarlinjen 50 poäng och 96 av de föreslagna nybörjarplatserna påfritidspedagoglinjen 50 poäng har inte av utskottet fördelats påhögskoleenheter. Utskottet anser att dessa platser bör fördelas av UHÄ sedanbehoven inom olika kommuner kartlagts liksom tillgången på behöriga sökande. Dehögskoleenheter som därvid kan komma i fråga är universiteten (utomuniversitetet i ), högskolan för lärarutbildning i ,högskolan i och samtliga mindre och medelstora högskolor med undantag förhögskolorna i --, och . Utskottet är inteberett att förorda att nu tar ställning till ytterligare satsningarpå högskolan i --utöver vad som föreslås itillväxtpropositionen och i utskottets här framlagda förslag om endimensioneringsökning inom ramen för ca 5000 platser /92.Utskottet föreslår att med bifall till motion 1990/91:Ub198 yrkande6, med anledning av propositionerna 1990/91:87 och 1990/91:150 samt motionerna1990/91:Ub49, 1990/91:Ub51 yrkande 1, 1990/91:Ub53, 1990/91:Ub54, 1990/91:Ub60,1990/91:Ub75 delvis, 1990/91:Ub76 yrkande 3, 1990/91:Ub79, 1990/91:Ub319,1990/91:Ub531 yrkande 6, 1990/91:Ub533 yrkande 1, 1990/91:Ub564 yrkande 1,1990/91:Ub595, 1990/91:Ub649 yrkande 1, 1990/91:Ub677 yrkande 1, 1990/91:Ub719yrkande 1 och 1990/91:Ub727 samt med avslag på motion 1990/91:Ub197 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Ett flertal motionsyrkanden om ökad dimensionering av vissa utbildningslinjertas upp i det följande under resp. yrkesutbildningssektor.I motionerna 1990/91:719 (v) yrkande 4 och 1990/91:Ub826 (fp) yrkande 2begärs uttalanden från om att utbyggnad av högskoleutbildning iStockholms län bör ske på resp. i länets södra del.Utskottet behandlade motsvarande förslag vid föregående (bet.1989/90:UbU18 s. 13--14, rskr. Därvid konstaterade utskottet attriksdagen vid sina beslut om förläggning av grundläggande högskoleutbildninganger vilken högskoleenhet som har ansvaret för utbildningen i fråga, men atthögskoleenheten själv i sin tur avgör var utbildningen skall äga rum. Detankommer således på högskoleenheterna i att själva avgöra vilkenhögskoleutbildning som kan förläggas till länets södra del. Med hänvisning tillriksdagens tidigare ställningstagande föreslår utskottet att avslårmotionerna 1990/91:Ub719 yrkande 4 och 1990/91:Ub826 yrkande 2.Den utbyggnad som utskottet i det föregående har förordat kommer att medförabehov av ytterligare resurser för lokaler och utrustning. Regeringen har ikompletteringspropositionen uppskattat dessa kostnader för den utbyggnad somföreslagits i tillväxt- och miljöpropositionerna till 5,1 milj.kr. ochmotsvarande kostnader för en utbyggnad med 5000 årsstudieplatser till 35milj.kr. Utskottet ansluter sig till regeringens bedömningav medelsbehovet /92 och tillstyrker att under åttondehuvudtitelns reservationsanslag Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m.m. för /92 anvisar . utövervad som föreslagits i budgetpropositionen. Av utskottets förslag om utbyggnadav högskolans kapacitet för utbildning till examen -- på allmännautbildningslinjer eller på fristående kurser -- följer att regeringen ikommande propositioner om anslag till grundläggande högskoleutbildning börberäkna resurser för de lokal- och utrustningskostnader som tillkommer medanledning av det ökande antalet årsstudieplatser. Dettabör med anledning av proposition 1990/91:150 som sin mening geregeringen till känna.2. Utbildning för tekniska yrkenMiljö- och hälsoskyddsutbildningarRegeringen föreslår i miljöpropositionen att antalet nybörjarplatser påmiljö- och hälsoskyddslinjen vid i ökas från 62 till 90fr.o.m. Vidare föreslås att den ettårigakompletteringsutbildningen för naturvetare och tekniker genomförs underytterligare fr.o.m. /92 med sammanlagt 90 nybörjarplatserper år.När det gäller regeringens förslag till planeringsram för miljö- ochhälsoskyddslinjen framförs synpunkter i endast en motion, nämligen i motion1990/91:Ub89 (c), där det i yrkande 7 begärs att linjen också skall inrättasvid högskolan i --. Motionärerna föreslår 30 nybörjarplatserfr.o.m. /92 till en kostnad av 1,2 milj.kr. (yrkande 8) ochytterligare 30 nybörjarplatser fr.o.m. /93 (yrkande 9).Övriga motioner har samtliga väckts med anledning av budgetpropositionen,dvs. före proposition 1990/91:90.I motion 1990/91:Ub696 (c) yrkande 27 efterlyses således förslag omutbildningar inom miljöområdet. Förslag om ökat antal platser på miljö- ochhälsoskyddslinjen förs fram i motion 1990/91:Ub569 (fp) yrkande 1, och iyrkande 2 föreslås en utökning av linjen med 30 platser i . I motionerna1990/91:Ub813 (mp) yrkande 18 resp. 1990/91:Ub504 (c) begärs förslag omutökningar av miljö- och hälsoskyddslinjen samt att den skall inrättas vid flerhögskolor, t.ex. i och i resp. i . Slutligenföreslås i tre motioner inrättande av miljö- och hälsoskyddslinjen samtannan linjeutbildning inom miljöområdet vid högskolan i , nämligen imotionerna 1990/91:Ub545 (m) yrkande 2, 1990/91:Ub631 (c) yrkande 2 och1990/91:Ub684 (s) yrkande 2.Utskottet konstaterar inledningsvis att motionerna 1990/91:Ub504 yrkande 1,1990/91:Ub569 och 1990/91:Ub696 yrkande 27 tillgodosetts genom förslaget imiljöpropositionen, varför de avstyrks.Vad gäller lokalisering av utbildning till andra högskoleenheter änuniversitetet i vill utskottet hänvisa till den bedömning som gjordes avden utredningsman som på UHÄs uppdrag utrett miljöutbildningen. I UHÄ-rapport1990:6 anförs:-- -- -- starka skäl talar för att hela utbildningen även i fortsättningenförläggs till i . Det finns då möjlighet att på ettrationellt sätt utnyttja den kompetens som byggts upp och de befintligaresurserna. Det torde också vara en fördel med tanke på den forskning sompåbörjats vid institutionen och behovet av en nära kontakt mellan utbildningoch forskning.Utskottet finner regeringens förslag till utökning av miljö- ochhälsoskyddslinjen med 28 nybörjarplatser vid i väl avvägtför /92. Utskottet delar regeringens bedömning att utbildningenmed den dimensioneringen bör hållas samlad till en högskoleenhet.Med hänvisning till vad utskottet anfört föreslår utskottet att riksdagenavslår motionerna 1990/91:Ub89 yrkandena 7 och 8 delvis, 1990/91:Ub504 yrkande2, 1990/91:Ub545 yrkande 2, 1990/91:Ub631 yrkande 2, 1990/91:Ub684 yrkande 2samt 1990/91:Ub813 yrkande 18.Vad gäller dimensioneringen av miljö- och hälsoskyddslinjen utgårutskottet från att regeringen väger in behovet av sådan utbildning när förslagläggs fram om de framtida dimensioneringsökningar som utskottet förordat underinledningsavsnittet i detta betänkande. Utskottet avstyrker med hänvisninghärtill motion 1990/91:Ub89 yrkande 9.Frågan om finansiering av miljöutbildningarna återkommer utskottet tillsenare under detta anslag.I två motioner års allmänna motionstid berörs miljö- ochhälsoskyddsutbildningarna i övrigt.I motion 1990/91:Ub813 (mp) pekas dels på behovet av fortbildning av miljö-och hälsoskyddsinspektörer i bl.a. juridik (yrkande 20), dels på möjlighetenatt avhjälpa bristen på miljö- och hälsoskyddsutbildade inom ramen för den nyamatematisk-naturvetenskapliga linjen (yrkande 21). Inrättande av enmiljöhögskola, dvs. inrättande av en miljövetenskaplig fakultet, viduniversitetet i föreslås i motion 1990/91:Ub636 (s).Vad gäller fortbildningen vill utskottet påpeka att i isamband med inrättandet av miljö- och hälsoskyddslinjen fick ett särskiltansvar för fortbildning av miljö- och hälsoskyddsinspektörerna. För dettaändamål har utarbetat ett långsiktigt, rikstäckande kursprogram.Enligt vad utskottet inhämtat innehåller det nu aktuella treårsprogrammet bl.a.en 10-poängskurs i miljörätt.Utskottet vill när det gäller miljöinriktningar på den nyamatematisk-naturvetenskapliga linjen hänvisa till vad som anförs imiljöpropositionen (s. 210--211). Utskottet delar regeringens uppfattning attsärskilda miljöinriktningar enligt gällande ansvarsfördelning skall prövaslokalt. Den utökning av linjen med 15 nybörjarplatser vid varje universitet somföreslås i tillväxtpropositionen (s. 48--50) ökar naturligtvis möjligheternaför enheterna att göra lokala inriktningar.Enligt utskottets bedömning är frågan om en miljöhögskola i i förstahand en forskningsfråga. Frågan om inrättande av en ny fakultet får prövas isamband med nästa forskningsproposition.Med hänvisning till vad som anförts föreslår utskottet att avslårmotionerna 1990/91:Ub636 samt 1990/91:Ub813 yrkandena 20 och 21.CivilingenjörsutbildningI tillväxtpropositionen föreslås (s. 49) att antalet nybörjarplatser inomcivilingenjörsutbildning ökas med sammanlagt 80 fr.o.m. /92.Enligt miljöpropositionen (s. 207--209) ges miljöfrågorna en ökad vikt i allgrundläggande högskoleutbildning. I propositionen föreslås dels särskildaresurser (4 milj.kr. under anslaget D10) för fortbildning av ochutvecklingsinsatser för högskolans lärare, dels att en särskild referensgrupptillkallas av UHÄ. Slutligen erinras i propositionen om att miljöfrågornasärskilt kommer att beaktas i den pågående översynen av linjestrukturen inomcivilingenjörsutbildningen.Två motioner behandlar frågan om miljöinslag i civilingenjörsutbildningarnam.m. I motion 1990/91:Ub88 (fp) efterlyses nya miljöinslag i utbildningarnavid i första hand de tekniska högskolorna, t.ex. om avfalls- och resurssnålteknologi, bullerbekämpning och miljömätteknik (yrkande 1). För detta ändamålföreslås att skall anvisa 4 milj.kr. (yrkande 2). Som villkor för denföreslagna utökningen av civilingenjörsutbildningen ställs i motion1990/91:Ub67 (mp) yrkande 4 att ett humanekologiskt-humanistiskt perspektivtillförs civilingenjörsutbildningen. Motionärerna anser det i detta sammanhangvara viktigt att det skapas utrymme för miljövetenskaplig verksamhet vid detekniska högskolorna.Utskottet delar den uppfattning som redovisas av regeringen imiljöpropositionen att det är angeläget att ytterligare stärka miljöfrågornasställning i den grundläggande högskoleutbildningen. Hur miljöfrågorna skallintegreras i utbildningarna ankommer inte på riksdag eller regering attbestämma om, då frågor om utbildningens mer konkreta innehåll avgörs genomlokala beslut. Utskottet instämmer vidare i regeringens och UHÄs uppfattningatt miljöstoffet måste integreras i den ordinarie utbildningen.