bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — Rapporten har fogats till propositionen sombilaga A.I enlighet med den av regeringen valda dispositionen behandlarutskottet i de inledande avsnitten motioner av mer övergripandekaraktär om bl.a. den miljöpolitiska inriktningen,miljöpolitikens mål och strategier, miljöpolitikens medel ochinstrument och vissa målsättningsyrkanden i övrigt. I anslutningtill kapitel 5 i propositionen -- som remitterats tillutrikesutskottet -- behandlar jordbruksutskottet vidare ettantal fristående motioner om vissa internationella miljöfrågorsom tidigare hänvisats till jordbruksutskottet. Huvuddelen avmotionerna behandlas dock i anslutning till de mer detaljeradeförslagen under resp. kapitel i propositionen.Den miljöpolitiska inriktningenPropositionenMålet med miljöpolitiken är att skydda människors hälsa,bevara den biologiska mångfalden, hushålla med uttaget avnaturresurser så att de kan utnyttjas långsiktigt samt skyddanatur- och kulturlandskap. Detta redovisas närmare på s. 11--18i propositionen. Enligt regeringens uppfattning skall denframtida miljöpolitiken utvecklas längs följande huvudlinjer:Ökat internationellt samarbete för att begränsagränsöverskridande och globala miljöproblem. I detta ingår attstödja en miljöanpassad utveckling i tredje världen och i Öst-och Centraleuropa.Förbättrad kunskapsuppbyggnad och uppföljning avmiljötillståndet för att få ett bra underlag för detförebyggande arbetet.Ökat sektorsansvar och ökad decentralisering i vid mening föratt få en bred förankring av miljöarbetet. Det gäller detpersonliga ansvaret, företagens och kommunernas insatser liksommedverkan av myndigheter inom alla samhällssektorer. Arbetet medatt utvärdera resultat av insatta medel ges ökad tyngd.Åtgärder för att säkra en uthållig ekonomisk tillväxt är enviktig del av den ekonomiska politiken. Miljölagstiftningenskall utgå från vad hänsynen till människor och miljö samt engod hushållning med naturresurser kräver. Lagarna skallsamordnas, skärpas och samlas i en miljöbalk. Utsläppen frånindustriprocesser skall ha nått ned tillofarliga nivåer. Metoder för att begränsa varors hälso- ochmiljöpåverkan skall utvecklas. Tillverkarens ansvar förprodukterna gäller under hela deras livstid. En bättreavfallshantering skall uppnås genom bl.a. hårdare krav redan vidtillverkning av varor och genom avveckling av farliga ämnen.Mängden avfall skall begränsas genom återanvändning ochåtervinning samt minskad användning av engångsmaterial ochemballage. Mycket hårda miljökrav ställs på det avfall somslutligen måste tas om hand. Utsläppen från trafiksystemet måsteminskas till vad hälsan och miljön tål. I propositionen omenergipolitiken föreslås riktlinjer för ett energisystem utankärnkraft där sektorns bidrag till försurning och klimatpåverkanminskar kraftigt och där de orörda älvarna inte byggs ut.Ytterligare insatser görs i fråga om el- och värmeproduktionensutformning i form av skärpta utsläppskrav m.m. Åtgärder vidtasför ett uthålligt jordbruk och skogsbruk. Det personligaansvaret för miljöfrågorna understryks mot bakgrund av att mångasmå utsläpp står för en allt större del av miljöpåverkan.Arbetet för att trygga en god livsmiljö för oss själva ochkommande generationer påkallar nya konsumtionsmönster och enomläggning av livsstilen. Miljöfrågorna får en starkareställning i utbildningsväsendet.Regeringen framhåller avslutningsvis i kapitel 1 att detkommer att ta tid innan effekterna av insatta åtgärder blirpåtagliga. De senaste 20 årens framgångar med att minska olikautsläpp visar att naturen kan återhämta sig.Miljöarbetet måste därför drivas med styrka . Medde förslag som regeringen redovisar i de miljö-, energi- ochnäringspolitiska propositionerna anges hur kan byggasstarkt för framtiden. Regeringen kommer också att i detinternationella arbetet verka för en långsiktigt hållbar globalutveckling som förenar ekonomisk tillväxt med rätten tillarbete, välfärd och en god livsmiljö. Regeringen avser vidareatt lämna årliga redovisningar om utvecklingen på miljöområdet.MotionernaI partimotioner från samtliga oppositionspartier har utförligasynpunkter lämnats på den miljöpolitiska inriktningen m.m.I motion Jo105 av m.fl. (m) yrkas att riksdagengodkänner de allmänna riktlinjer för miljöpolitiken som angettsi motionen, att regeringen ges till känna vad i motionen anförtsom behovet av en mer aktiv produktövervakning samt att en studiegörs av hur miljöfrågorna skall prioriteras (yrkandena 1--3).Motionärerna framhåller bl.a. att det internationellamiljösamarbetet bör stärkas och att de största miljöinsatsernauppnås genom ett offensivt miljövårdsarbete inom EG. En svagheti propositionen är att många förslag riktas mot självaproduktionsprocesserna, trots att deras negativa miljöeffekterhar minskat. Större insatser måste läggas på produktövervakning.Naturvårdsverket bör få i uppdrag att med utgångspunkt iBrundtlandkommissionens rapport göra en studie av hurmiljöfrågorna skall prioriteras. På klimatvårdsområdet finnsanledning att rikta skarp kritik mot regeringens agerande.Riksdagen bör uppdra åt regeringen att följa de internationellarekommendationerna. Inom ramen för FNs konferens om miljö ochutveckling i bör regeringen arbeta förpreciserade mål för olika ländergrupper rörande bl.a.koldioxidutsläpp och CFC-användning. måste sträva efteratt nå bindande överenskommelser rörande konkreta minskningar avkoldioxid och andra växthusgaser. Vidare anförs i motionen attmiljöskyddet bör förstärkas genom utbildningsinsatser m.m. pååklagarsidan, inrättande av en professur i miljörätt,skärpningar av miljölagstiftningen m.m. Det finns starka skälatt se över hela myndighetsorganisationen på miljöområdet ochöverväga bl.a. en sammanslagning av medkemikalieinspektionen till ett nytt miljövårdsverk. Beträffandekommunerna anförs bl.a. att det även kommer attfinnas ett behov av en fristående kommunalövervakningsverksamhet. En utredning bör göras som klarlägger deekonomiska konsekvenserna av att tillsynsverksamheten bekostasav budgetmedel och ej avgifter. Olika ekonomiska styrmedel börutvecklas. De statsfinansiella styrinstrumenten bör inteanvändas i statsfinansiellt syfte utan användas förmiljöförbättrande ändamål. Ekonomiska stimulanser bör användasför att premiera mer miljövänliga alternativ.I liberalernas partimotion Jo110 yrkastillkännagivande av vad i motionen anförts om en liberalmiljöpolitik (yrkande 1). Denna del av motionen innehåller ihuvudsak endast en beskrivning av innebörden av en sådanpolitik. Den tar sin utgångspunkt i den enskilda människan. Detär hennes överlevnad och önskan om och behov av en god miljö somutgör motivet för det liberala miljöengagemanget. En liberal ochengagerad miljöideologi utgår från att naturen inte fårutnyttjas mera än vad den tål. Den bygger vidare på enförvaltarskapstanke som innebär att människan har rätt att brukaoch utveckla men inte att utnyttja och utarma. En oförstördmiljö och bevarande av en mångfald av naturmiljöer utgörförutsättningen för överlevnad och valfrihet för framtidensgenerationer. Liberalismen kännetecknas också av ett starktinternationellt engagemang. Ett svenskt medlemskap i ökarpåtagligt möjligheter att påverka våra egnamiljöförhållanden. I motionen hänvisas även till folkpartietliberalernas partimotion Jo739.I motion Jo739 av m. fl. (fp) yrkas etttillkännagivande att regler för skydd av miljön skall utgå frånvad naturen långsiktigt tål (yrkande 1). Denna princip innebärbl.a. att mål för miljökvalitet skall vara styrande för vilkaverksamheter och utsläpp som skall tillåtas. Förnaturvårdspolitiken innebär det att bevarande av biologiskmångfald, dvs. artrikedom och genetisk variation, prioriteras.För miljöskyddet innebär principen att kritiska gränser -- s.k.miljökvalitetsnormer -- måste fastställas med stöd av lag.Motionen innehåller även krav på en samordnad och effektiviseradmiljölagstiftning. Vidare anförs att ett viktigt inslag iliberal miljöpolitik är ekonomiska styrmedel.I partimotion Jo113 yrkande 1 hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som anförs imotionen om bl.a. mål och inriktning av miljöpolitiken. Dennadel av yrkande 1 synes främst avse rubrikerna Sammanfattning ochVår miljövision. anser att frisk natur, med renluft och rent vatten, är det naturliga tillståndet, dit vi skallnå med klara miljömål och genomtänkta åtgärder. Någrahuvudpunkter i motionen är att slutna kretslopp och renproduktion är nyckeln till en hållbar utveckling. Allt avfallskall antingen återföras till naturens kretslopp eller till nyanvändning. Människans och naturens toleransgränser samtsolidariteten med människor i andra länder och kommandegenerationer skall vara utgångspunkten för miljömålen. Imotionen understryks behovet av en minskning av utsläppen avväxthusgaser, avveckling av CFC och upphörande av försurningen.Den biologiska mångfalden måste säkerställas.Miljöhänsyn måste ingå i all planering. I ett decentraliseratsamhälle möjliggörs en hushållande samhällsstruktur medlivsmönster som är hushållande, eftersom konsekvenser och egetansvar är nära förknippade med varandra. Under rubriken överlevnad anförs att miljöansvaret stimuleras när beslutendecentraliseras och man ser samband mellan beslut och handlande.De mål som sätts upp för miljöarbetet skall utgå frånmänniskans och naturens toleransgränser. De skall varasolidariska i förhållande till människor i andra länder och medkommande generationer. Under rubriken samarbete anförmotionärerna bl.a. att en global miljöfond bör inrättas och attSverige vid driver på för att formulera endeklaration om miljörättigheter för individer, grupper ochorganisationer. bör också ta initiativ till en studie omsambandet mellan krig och miljö. I motionen understryks ocksåbehovet av internationellt kunskapsutbyte samt nordiskt ocheuropeiskt miljösamarbete.Även i motion Jo749 av m.fl. (c) utvecklas defyra miljöprinciperna: slut kretsloppen, skapa hushållandesamhällsstruktur, stimulera livsstil för överlevnad och utvecklaren produktion (yrkande 1).I motion Jo115 av m.fl. (v) yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om att rätten till en god miljö är en grundläggandemänsklig rättighet. Kampen för människors rätt till en god miljöär en fortsättning på arbetarrörelsens ursprungliga kamp. Detfinns en tydlig klasstruktur i hur miljöproblemen drabbar.I motion Jo801 redovisas mer utförligt syn påmiljöpolitikens grunder (yrkande 1). Det framhålls attindustrisamhället för länge sedan sprängt de ekologiska ramarna.Vårt samhälles produktion och konsumtion är inte delar i ettfungerande kretslopp. I ett globalt perspektiv är användandet avvärldens tillgångar ytterst orättvist fördelat. Vi måste alltsågå över till andra system som bygger på användandet av förnybararåvaror, återvinning och hushållning med ändliga resurser.I motion Jo116 av m.fl. (mp) yrkas 1. attmiljön skall ges en mer överordnad roll i det politiska arbetet,2. att en samlad nationell handlingsplan upprättas för att kommatill rätta med miljöproblemen, 3. att en parlamentarisk kommittétillsätts med uppgift att granska det miljöpolitiska arbetetbaserat på aktionsplaner, 5. att strategin i miljöarbetet på etttydligare sätt skall utgå från de kritiska belastningsgränserna,6. att miljöpolitiska målsättningar skall kopplastydligare till miljölagstiftningen och 7. att regeringen årligenredovisar till hur arbetet med att uppnå riksdagensmålsättningar fortskrider. I motiveringen anförs bl.a. attmiljön måste få sätta gränser för politik och samhällsutvecklingpå samma sätt som finanspolitiken. Ett miljöutskott bör inrättasmed samma överordnade ställning som finansutskottet. Regeringenbör också i sitt arbete ge samma roll somfinansdepartementet när det gäller att sätta gränser för denpolitik som andra departement föreslår. Den nationellahandlingsplan som avses i yrkande 2 bör innefatta helamiljöproblematiken och så utförligt som möjligt redogöra för depolitiska förslagens relevans i förhållande till demiljöpolitiska målsättningarna. När det visar sig attmålsättningarna inte nås måste planen skärpas. Det nuvarandesystemet med aktionsplaner och dessas effektivitet börgranskas i en parlamentarisk kommitté.Utskottets övervägandenSom framgår av propositionen har miljöarbetet under de senastedecennierna varit framgångsrikt när det gäller t.ex. utsläppenfrån processindustrin och energisystemet. Trots mångdubbladproduktion är dessa utsläpp tillbaka på 1940- och1950-talsnivåer. Även på trafikområdet har insatta åtgärderbörjat ge viss effekt. har de globala miljöproblemen,framför allt utsläppen av växthusgaser som påverkar klimatet ochozonskiktet, ökat i omfattning och svårhetsgrad. I propositionenanförs bl.a. att huvuddelen av belastningen på svensk miljö nukommer från andra länder eller andra källor än industrin ochenergisystemet. Från att ha varit lokala och påtagliga harutsläppen blivit diffusa och globalt spridda. Västvärldensmiljöproblem beror i allt större utsträckning på ökade utsläppfrån många små föroreningskällor. Till den utvecklingen bidrarbl.a. den ökande användningen av olika kemiska produkter isamhället. I Öst- och är de stora punktutsläppenfrån industri- och energianläggningar fortfarande de dominerandeproblemen. Utvecklingsländernas miljöproblem är i hög gradkopplade till fattigdomsproblemen och exploateringen avnaturresurser. Utskottet kan konstatera att det föreligger enbetydande politisk enighet om miljöproblemens omfattning ochkaraktär. De motioner som utskottet återkommer till i detföljande ger uttryck för en gemensam målsättning att såväl denationella som de internationella miljöproblemen kräverkraftfulla åtgärder inom alla samhällssektorer och i detinternationella samarbetet.Mot angivna bakgrund delar utskottet regeringens uppfattningatt den framtida miljöpolitiken bör utvecklas längs dehuvudlinjer som anges i propositionen (s. 11 f.). Deövergripande målen med miljöpolitiken skall vara att skyddamänniskors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, hushålla meduttaget av naturresurser så att de kan utnyttjas långsiktigtsamt skydda natur- och kulturlandskap.Som framgår av redovisningen angående dagens miljöproblem ärett utökat internationellt samarbete nödvändigt för att begränsagränsöverskridande och globala miljöproblem. För att få ett braunderlag för det förebyggande arbetet krävs en förbättradkunskapsuppbyggnad och uppföljning av miljötillståndet. Ett ökatsektorsansvar och en ökad decentralisering är viktiga inslag föratt få en bred förankring av miljöarbetet. Det gäller detpersonliga ansvaret, företagens och kommunernas insatser ochmedverkan av myndigheter inom alla samhällssektorer.Utskottet ansluter sig även till regeringens allmännaöverväganden i de delar som redovisas under rubrikerna En världinför gemensamma problem och möjligheter, Ekonomi och miljö,Miljöbalk och skärpt miljölagstiftning, industriprocesser,varor, Bättre avfallshantering, Rent trafiksystem, Rentenergisystem, Uthålligt jordbruk och skogsbruk och Detpersonliga ansvaret. Dessa överväganden har i korthet redovisatsav utskottet i det föregående.Utskottet vill erinra om att vissa miljöfrågor underinnevarande vårsession kommer att behandlas i samband medriksdagens beredning av de näringspolitiska och energipolitiskapropositionerna (prop. 1990/91:87 och 88). I den förstnämndapropositionen anförs bl.a. att begreppet välfärd innefattarmånga olika aspekter varav ekonomiskt välstånd är en. En godlivsmiljö och möjligheten till ett innehållsrikt liv utgör andraviktiga värden. Ekonomiskt framåtskridande genom ett mereffektivt resursutnyttjande är emellertid en viktig grundval förförbättringar även inom dessa områden.I den energipolitiska propositionen understryks attenergipolitiken skall utgå från vad natur och miljö kan bära.Vidare bör nämnas att regeringen i proposition 1990/91:156lagt fram förslag om miljöklasser för nya fordon, m.m. och iproposition 1990/91:140 föreslagit skärpningar iarbetsmiljölagen m.m. I proposition 1990/91:117 om nykommunallag framläggs förslag om bl.a. den kommunalamiljöorganisationen.Utskottet övergår härefter till att kommentera departimotioner m.m. som behandlas i detta avsnitt. Som nyssanförts ger många motioner uttryck för en gemensam målsättningnär det gäller de övergripande miljöfrågorna. Det huvudsakligaintrycket av motionerna är att de i dessa frågor innehållerrelativt få synpunkter som står direkt i strid med regeringensöverväganden. En stor del av motionerna kan anses tillgodoseddagenom uttalanden i propositionen som antingen direktöverensstämmer med motionerna eller ger uttryck för sammamålsättning, om än i något varierande ordalag jämfört medmotionstexterna. Det anförda innebär givetvis också attutskottet i stor utsträckning kan instämma i de synpunkter påmiljöpolitikens inriktning som framförs i motionerna. Det börvidare framhållas att många av de mer övergripande synpunkternai motionerna också behandlas i andra avsnitt i detta betänkande,t.ex. om de internationella miljöfrågorna, FNs miljökonferensår , ekonomiska styrmedel, miljölagstiftningen ochmiljövårdens organisation.När det gäller t.ex. motion Jo105 (m) delar utskottetmotionärernas uppfattning att det internationellamiljösamarbetet bör stärkas och att större insatser bör görasför produktövervakning. Konkreta förslag härom framläggs även ipropositionen. Utskottet vill än en gång understryka att det medhänsyn till miljöproblemens karaktär är av den största betydelseatt det internationella samarbetet utvecklas. När det gällerprioriteringen av miljöfrågorna har regeringen utförligt angivithur miljöproblemen successivt ändrat karaktär och redovisatöverväganden angående de mål och medel för miljöpolitiken sommot denna bakgrund bör hävdas. Härigenom har erhållits ettunderlag för en sådan prioritering som efterlyses i motionen.Motionärernas synpunkter i övrigt tillgodoses i storutsträckning genom dels de allmänna övervägandena iinledningskapitlen, dels de mer specificerade åtgärdsförslagensom utskottet behandlar i det följande. När det gäller motionenssynpunkter på organisationsfrågorna bör nämnas två faktorer somtillkommit efter det motionen väcktes: dels har utredningen omnaturvårdsverkets organisation slutförts, med förslag om bl.a.ett utökat och formaliserat samarbete mellan naturvårdsverketoch kemikalieinspektionen, dels har förslag framlagts om denkommunala organisationen på miljöområdet. Utskottet föreslår attmotionen i denna del (yrkandena 1--3) lämnas utan någon vidareåtgärd från sida.Vad utskottet anfört om samstämmigheten beträffande denallmänna inriktningen av miljöpolitiken gäller i hög grad ävencentermotionerna Jo113 och Jo749. Utskottet har givetvis ingeninvändning mot att frisk natur, med ren luft och rent vatten, ärdet naturliga tillståndet och ett mål som skall uppnås med klaramiljömål och genomtänkta åtgärder. Motionens önskemål om slutnakretslopp och ren produktion kan utskottet också i principställa sig bakom. Utskottet ser för sin del ingen motsättningmellan regeringens överväganden och motionärernas synpunkter idenna del. Detsamma gäller motionens krav på hänsyn tillmänniskans och naturens toleransgränser och solidaritet medmänniskor i andra länder och kommande generationer. Utskottetkan också instämma i att det finns ett behov av att motverkautsläppen av växthusgaser, CFC och försurande utsläpp, att denbiologiska mångfalden måste säkerställas och att miljöhänsyn böringå i all planering. Som anförs i motionen är också detnordiska och europeiska miljösamarbetet av stor betydelse. Närdet gäller sambandet mellan krig och miljö har de svåramiljöeffekterna av kriget vid blivit föremål fören omfattande internationell uppmärksamhet. Frågan om denmilitära verksamhetens påverkan på miljön har t.ex. behandlats istiftelsen -91. Utskottet utgår från att denna fråga kommer attgrundligt studeras i FNs miljövårdsorgan eller i annat lämpligtsammanhang. Eftersom utskottet sålunda inte ser någon klarskiljelinje mellan regeringens och motionärernas övervägandenföreslår utskottet att motionerna Jo113 yrkande 1 och Jo749yrkande 1 lämnas utan vidare åtgärd.Folkpartiet liberalernas grundtanke att reglerna förmiljöskyddet skall utgå från vad naturen långsiktigt tålöverensstämmer med regeringens och utskottets uppfattning.Regeringens uttalanden om det personliga ansvaret för att tryggaen god livsmiljö åt oss själva och åt kommande generationerligger i sin praktiska tillämpning delvis i linje med denförvaltarskapstanke som beskrivs i motionen. Det anförda innebäratt motion Jo739 yrkande 1 inte kan läggas till grund för någotriksdagsuttalande som innebär någon preciserad avvikelse frånpropositionen. När det gäller motion Jo110 yrkande 1 harmotionärerna i motiveringen redovisat innebörden av en liberalmiljöpolitik utan att framföra några bestämda yrkanden ellerönskemål i övrigt. Ett tillkännagivande i enlighet med motionenskulle därför inte fylla någon funktion utöver den informationom partiets miljöpolitik som innefattas i motionen och iutskottets redovisning ovan.Utskottet har förståelse för synpunkterna i motion Jo115 (v)om rätten till en god miljö som en grundläggande mänskligrättighet. Ett riksdagsuttalande som markerar samhällets ansvargentemot individen för rätten till en god livsmiljö skulle välöverensstämma med propositionens syften och allmänna inriktning.Som framgår av det tidigare anförda har utskottet emellertidockså anslutit sig till regeringens uppfattning att detpersonliga ansvaret för miljön bör framhävas ytterligare. Närdet gäller grundläggande fri- och rättigheter bör framhållas attbestämmelserna i regeringsformen om dessa rättigheter endast tarsikte på förhållandet mellan den enskilde och det allmänna.Rätten till en god miljö är emellertid också i stor utsträckningen fråga om förhållandet mellan enskilda rättssubjekt sompåverkar miljön resp. utsätts för miljöstörningar. Ettriksdagsbeslut som syftar till att påverka rättsförhållanden avnyss angivet slag måste i princip ha formen av lagstiftning. Meddet anförda föreslår utskottet att motion Jo115 yrkande 1 lämnasutan någon vidare åtgärd.I motion Jo801 yrkande 1 anförs bl.a. att utsläppen måsteminskas och att vi måste gå över till andra system som bygger påförnybara råvaror. Mot dessa synpunkter har utskottet inget attinvända. Att det mänskliga handlandet skall ta sin utgångspunkti en realistisk uppfattning om problemens karaktär ochomfattning kan utskottet också instämma i. Utskottet gör ävenhär den bedömningen att motionen inte kan läggas till grund förnågot riksdagsuttalande som i nämnvärd grad avviker frånpropositionens allmänna överväganden. Motionen avstyrks i dennadel.I anslutning till mp-motionen Jo116 bör framhållas attutskottet i ett yttrande till konstitutionsutskottetförordat en utredning om inrättande av ett miljöutskott(1990/91:JoU5y). I yttrandet framhålls bl.a. att sektoriserings-och decentraliseringsprincipen bör innebära att miljöfrågornabeaktas inom hela utskottsorganisationen. Detta bör dock inteutgöra något hinder mot att det inrättas ett utskott som harhuvudansvaret för de övergripande miljöfrågorna, varmed avsesfrämst miljölagstiftningen, miljövårdens organisation ochskyddet av naturresurserna i stort. Utskottet känner en visstveksamhet inför förslaget att miljöfrågorna skall ges enöverordnad roll i det politiska arbetet, bl.a. av denanledningen att det kan uppstå betydande osäkerhet om vad ensådan princip egentligen innebär och hur den skall tillämpas idet praktiska arbetet. Utskottet kan instämma med motionärernaså till vida att miljöhänsyn bör ges en ökad tyngd i denavvägning mellan olika, ofta motstående, intressen som måstegöras i samhällsplaneringen. Även regeringen har i flerasammanhang uttalat att miljöhänsyn bör genomsyra alla sektorer isamhället. Utskottet föreslår med det anförda att yrkande 1 imotion Jo116 lämnas utan någon vidare åtgärd.Enligt yrkande 2 i motionen bör en samlad nationellhandlingsplan upprättas för att komma till rätta medmiljöproblemen.