bet · GE01JoU25 · 1991-04-25 00:00:00 — En sådanlösning bör innebära att en bestämd tidpunkt för nedläggningeninte fastställs.Det bör enligt utskottet lämpligen ankomma på ansvarigalänsmyndigheter, som är med problemen väl förtrogna, att isamverkan med Sockerbolaget komma fram till den bästa lösningen.Det bör vara det aktuella läget på arbetsmarknaden som avgöromställningsperiodens längd. Dessa bedömningar bör givetvisgöras inom ramen för såväl de av staten anvisade som avSockerbolaget aviserade medlen. I sammanhanget bör hänsyn tasäven till den i övrigt aktuella omställningen inom jordbruket.Utskottet förutsätter härvid att Sockerbolaget, inte minst medhänsyn till företagets monopolställning på marknaden, tar sindel av ansvaret för kommande förändringar. Det gäller såvälutveckling av alternativ till dagens sockerproduktion somtillskapande av alternativ sysselsättning. Vad utskottet anförtmed anledning av motion Jo46 yrkande1 delvis bör gesregeringen till känna. Med det anförda finner utskottet syftetmed motionerna Jo39, Jo40 delvis, Jo52 yrkande 1 delvis, Jo53yrkande 2 delvis, Jo56 yrkande 3, Jo228 och Jo275 yrkande4 iallt väsentligt tillgodosett. Motionerna bör inte medföra någonriksdagens vidare åtgärd.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följandelydelse:7. beträffande sockerbrukatt med anledning av regeringens förslag och motion1990/91:Jo46 yrkande 1 delvis som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört samt lämnar utan vidare åtgärdmotionerna 1990/91:Jo39, 1990/91:Jo40 delvis, 1990/91:Jo52yrkande 1 delvis, 1990/91:Jo53 yrkande 2 delvis, 1990/91:Jo56yrkande 3, 1990/91:Jo228 och 1990/91:Jo275 yrkande4,7. sockerbruk (mom.7)och (bådac) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.19börjar med "Utskottet, som" och slutar med "yrkande4" bort haföljande lydelse:Sockerbruket i har en mycket stor betydelse försysselsättningen och jordbruket på . Därmed spelar bruketen avgörande roll för den regionalpolitiska utvecklingen på ön.En ytterligare neddragning och omfördelning avsockerbetsodlingen skulle enligt utskottets mening få svåraföljder för jordbruket och olika till denna näring koppladenäringar i hela sydösta . Sockerbetan är en naturlig delav växtföljden, genom sockerbetsodlingen hålls landskapet öppetoch den långa vegetationsperioden orsakar minimaltkväveläckage från den odlade arealen. Sockerbruket bör enligtutskottets mening börja arbeta med alternativ utveckling avsockerbetan som industri- och energiråvara, vilket är en viktigframtidssatsning. Det anförda innebär att utskottet anser attstödet till sockerbruket i skall utgå även efter denav regeringen föreslagna tidpunkten för stödets upphörande. anfört med anledning av motionerna Jo52 yrkande1delvis, Jo53 yrkande2 delvis och Jo275 yrkande4 bör gesregeringen till känna. Med det anförda finner utskottet syftetmed motionerna Jo39, Jo40 delvis, Jo46 yrkande1 delvis, Jo56yrkande3 och Jo228 tillgodosett. Motionerna bör inte medföranågon vidare åtgärd.dels att utskottets hemställan under7 bort ha följandelydelse:7. beträffande sockerbrukatt med anledning av motionerna 1990/91:Jo52yrkande1 delvis, 1990/91:Jo53 yrkande2 delvis och1990/91:Jo275 yrkande4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört samt lämnar utan vidare åtgärdmotionerna 1990/91:Jo39, 1990/91:Jo40 delvis, 1990/91:Jo46yrkande1 delvis, 1990/91:Jo56 yrkande3 och 1990/91:Jo228,8. sockerbruk (mom.7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.19börjar med "Utskottet, som" och slutar med "yrkande4" bort haföljande lydelse:Som anförs i motion Jo40 måste en större del av vår produktionbaseras på de areella näringarna. Sockerbetan är en råvara som,förutom för sockerproduktion, också kan användas somindustriråvara och för framställning av energi. Genom sin långavegetationsperiod har sockerbetan även miljömässiga fördelar,eftersom näringsämnesläckaget hålls nere. Ett uttalat och avalla accepterat mål för den nya livsmedelspolitiken är ettjordbruk som tar stor naturvårdshänsyn och där naturligabetesmarker bevaras. En nedläggning av sockerbruket i Mörbylångamotverkar dessa ambitioner. Det nuvarande stödet till bruket ären jämförelsevis billig och kostnadseffektiv naturvårdsinsats.En framsynt näringspolitik kan inte koncentreras på etableradeföretag i de "mogna" branscherna utan måste satsa på utvecklingav det nya och framtidsinriktade. En nedläggning av sockerbruketi får långtgående konsekvenser inte bara för dem somär direkt sysselsatta med odling eller förädling av sockerbetor.En nedläggning skulle komma att påverka hela öns näringsstrukturi ytterst ofördelaktig riktning. Det anförda innebär attutskottet anser att stödet till sockerbruk bör utgåäven efter den av regeringen föreslagna tidpunkten för stödetsupphörande och att åtgärder bör vidtas för framtagande av nyaprodukter från sockerbetan. Vad utskottet anfört med anledningav motion Jo40 delvis bör ges regeringen till känna. Med detanförda finner utskottet syftet med motionerna Jo39, Jo46yrkande1 delvis, Jo52 yrkande1 delvis, Jo53 yrkande2delvis, Jo56 yrkande3, Jo228 och Jo275 yrkande4tillgodosett. Motionsyrkandena bör inte medföra någon riksdagensvidare åtgärd.dels att utskottets hemställan under7 bort ha följandelydelse:7. beträffande sockerbrukatt med anledning av motion 1990/91:Jo40 delvis somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samtlämnar utan vidare åtgärd motionerna 1990/91:Jo39, 1990/91:Jo46yrkande1 delvis, 1990/91:Jo52 yrkande1 delvis, 1990/91:Jo53yrkande2 delvis, 1990/91:Jo56 yrkande3, 1990/91:Jo228 och1990/91:Jo275 yrkande4,9. sockerbruk (mom.7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.19börjar med "Utskottet, som" och slutar med "yrkande4" bort haföljande lydelse:Regeringens förslag att stödet till sockerbruket i Mörbylångaskall upphöra är enligt utskottets meningoacceptabelt. Orsaken till det akuta hotet mot sockerbruket ärden livsmedelspolitik som fastställdes och somkommer att leda till nedläggning av mindre jordbruk och tillsammanslagningar som skapar industrijordbruk, där all modernteknik med bl.a. kemikalier kommer att användas i stor skala.Sockerbruket är av stor vikt för det öländska näringslivet ochbetodlingen är betydelsefull för relativt många djurhållandegårdar. Om betodlingen upphör betyder detta att ytterligarearealer av bl.a. betesmarker inte kommer att hävdas, enutveckling som skulle vara mycket menlig för naturvården. Enfortsatt odling av sockerbetor måste inriktas så attodlingen blir ekologiskt acceptabel, dvs. att användningen avkonstgödsel och kemiska bekämpningsmedel minskar för att på siktupphöra helt. Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo56yrkande3 bör ges regeringen till känna. Med det anförda finnerutskottet syftet med motionerna Jo39, Jo40 delvis, Jo46yrkande1 delvis, Jo52 yrkande1 delvis, Jo53 yrkande2delvis, Jo228 och Jo275 yrkande4 tillgodosett. Någon vidareriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandena är intepåkallad.dels att utskottets hemställan under7 bort ha följandelydelse:7. beträffande sockerbrukatt med anledning av motion 1990/91:Jo56 yrkande3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtsamt lämnar utan vidare åtgärd motionerna 1990/91:Jo39,1990/91:Jo40 delvis, 1990/91:Jo46 yrkande1 delvis,1990/91:Jo52 yrkande1 delvis, 1990/91:Jo53 yrkande2 delvis,1990/91:Jo228 och 1990/91:Jo275 yrkande4,10. sockerbruk (mom.8)och (bådac) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.19börjar med "Vad gäller" och på s.20 slutar med "och Jo277"bort ha följande lydelse:Frågan om en framtida sockerbetsodling på innebärenligt utskottets mening ett principellt ställningstagande vadbeträffar samhällets ansvar för det gotländska jordbruketsmöjligheter att kunna leva vidare och bidra tillsysselsättningen på ön och till en av allmänheten uppskattadmiljö. En mycket stor andel av öns yrkesverksamma befolkning harsin utkomst från jordbruksnäringen, vilket medför att pågåendestrukturomvandling inom svenskt jordbruk får mycket negativakonsekvenser för länet. Jordbruksnäringen på kräver enviss omfattning för att kunna drivas så konkurrenskraftigt sommöjligt. Med hänsyn till den kombinationseffekt som blir följdenav sockerbetsodling och animalieproduktion utgörsockernäringen härvidlag en mycket viktig faktor. Dessutom villutskottet framhålla odlingens miljöaspekter och då framför alltsockerbetans gynnsamma påverkan på växtnäringsläckaget,växtföljden och det öppna landskapet. sockerbruk har en godstandard och är landets enda sockerbruk med ett slutetproduktionssystem. Bruket ger därför inte upphov till någramiljöstörande utsläpp i närmiljön. Det anförda innebärsammantaget att utskottet anser att stödet till sockerbruket börutgå även efter den av regeringen aviserade tidpunkten för dessavveckling. Härutöver bör Sockerbruket enligt utskottets meninginleda projekt med alternativ utveckling av sockerbetan somindustri- och energiråvara. Vad utskottet anfört med anledningav motionerna Jo52 yrkande1 delvis, Jo53 yrkande2 delvis ochJo59 bör ges regeringen till känna. Med detta uttalandetillgodoses syftet med motionerna Jo40 delvis, Jo42, Jo46yrkande1 delvis, Jo58 yrkande3, Jo232 yrkande3 och Jo277.Motionsyrkandena påkallar inte någon vidare åtgärd.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande sockerbrukatt med anledning av motionerna 1990/91:Jo52yrkande1 delvis, 1990/91:Jo53 yrkande 2 delvis, 1990/91:Jo59och 1990/91:Jo277 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt lämnar utan vidare åtgärd motionerna1990/91:Jo40 delvis, 1990/91:Jo42, 1990/91:Jo46 yrkande1delvis, 1990/91:Jo51, 1990/91:Jo58 yrkande3 och 1990/91:Jo232yrkande3,11. sockerbruk (mom.8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.19börjar med "Vad gäller" och på s.20 slutar med "och Jo277"bort ha följande lydelse:Samhällets produktion måste i mycket högre grad äni dag baseras på de förnyelsebara resurserna. Detta betyder attjordbruket måste få ökad, inte minskad, betydelse inom detsvenska näringslivet. I det traditionella gotländska jordbruketfinns inslag som bör kunna utgöra en viktig grund för ettframtidsinriktat jordbruk. Sockerbetan, en för öns jordbrukmycket betydelsefull gröda, kan -- förutom försockerframställning -- med fördel användas för etanolproduktioneller som bas för plasttillverkning, vilket kan bli ettkomplement till sockerproduktionen eller ersätta denna. Genompolitiska beslut, men även genom sitt delägande i Sockerbolaget,har staten ett dubbelt ansvar för det särskilda stödet tillsockerbetsodlingen. En avveckling av stödet i enlighet medregeringens förslag skulle innebära ett mycket allvarligt hotmot hela det gotländska jordbruket. Som framhålls i motionernaJo40, Jo232 och Jo277 bör stödet till sockerbruk kvarståoch användas för framtidsinriktade satsninger för att -- ienlighet med utskottets uttalande ovan -- utveckla dengotländska betodlingen. Vad utskottet anfört med anledning avmotionerna Jo40 delvis, Jo232 yrkande3 och Jo277 bör gesregeringen till känna. Det anförda tillgodoser enligt utskottetsmening syftet med motionerna Jo42, Jo46 yrkande1 delvis, Jo51,Jo52 yrkande1 delvis, Jo53 yrkande2 delvis och Jo58yrkande3. Någon ytterligare åtgärd med anledning avmotionsyrkandena anses inte påkallad.dels att utskottets hemställan under8 bort ha följandelydelse:8. beträffande sockerbrukatt med anledning av motionerna 1990/91:Jo40 delvis,1990/91:Jo232 yrkande3 och 1990/91:Jo277 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt lämnar utanvidare åtgärd motionerna 1990/91:Jo42, 1990/91:Jo46 yrkande1delvis, 1990/91:Jo51, 1990/91:Jo52 yrkande1 delvis,1990/91:Jo53 yrkande2 delvis och 1990/91:Jo58 yrkande3,12. sockerbruk (mom.8)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.19börjar med "Vad gäller" och på s.20 slutar med "och Jo277"bort ha följande lydelse:Den omdaning av det svenska jordbruket som statsmakternabeslutade om kommer att drabba det gotländskajordbruket mycket hårt. sockerbruk har stor betydelse försåväl den gotländska jordbruksnäringen som näringslivet i övrigtpå ön. Bruket sysselsätter 100 årsanställda och 732 odlare. Avomsättningen går tillbaka till odlarna, vilket är enförhållandevis mycket hög andel. Sockerbruket svarar för drygt7% av landets sockerförbrukning och med produktionensammanhängande frakter utgör viktiga intäkter för Gotlandslinjenoch öns åkerier. Den föreslagna respittiden måsteenligt utskottets mening användas för en översyn avsockernäringen på . Om godtagbara lösningar ellergynnsamma framtidsalternativ inte kan utarbetas , börövergångsperioden förlängas. Vad utskottet anfört med anledningav motion Jo58 yrkande3 bör ges regeringen till känna. Detanförda innebär att syftet med motionerna Jo40 delvis, Jo42,Jo46 yrkande1 delvis, Jo51, Jo52 yrkande1 delvis, Jo53yrkande2 delvis, Jo232 yrkande3 och Jo277 tillgodoses.Motionsyrkandena bör inte medför någon vidare åtgärd.dels att utskottets hemställan under8 bort ha följandelydelse:8. beträffande sockerbrukatt med anledning av motion 1990/91:Jo58 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtsamt lämnar utan vidare åtgärd motionerna 1990/91:Jo40 delvis,1990/91:Jo42, 1990/91:Jo46 yrkande 1, 1990/91:Jo51, 1990/91:Jo52yrkande 1 delvis, 1990/91:Jo53 yrkande 2 delvis, 1990/91:Jo232yrkande 3 och 1990/91:Jo277,13. (mom.10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.20börjar med "Med vad" och slutar med "och 2" bort ha följandelydelse:En nedläggning av sockerbruken kommer att få negativakonsekvenser för odlingslandskapets natur- ochkulturmiljövärden. Ytterligare arealer betesmark kommer attundantas från hävd, vilket får allvarliga verkningar förnaturvården. Det är därför enligt utskottets mening nödvändigtatt grundliga miljökonsekvensbeskrivningar upprättas innanslutligt beslut fattas om avveckling av stödet till sockerbrukenpå och . Kompetenta arbetsgrupper måste tillsättasmed uppdrag att utarbeta förslag antingen om fortsatt drift avbruken eller alternativ till sockerbetsodlingen. För dettaändamål bör medel utgå ur det anslag om 3,5milj.kr. somföreslås disponeras av resp. länsstyrelse. Vad utskottet anförtmed anledning av motionerna Jo56 yrkandena 1 och 2 och Jo58yrkandena 1 och 2 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under10 bort ha följandelydelse:10. beträffande konsekvensanalyserm.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Jo56yrkandena1 och2 och 1990/91:Jo58 yrkandena1 och2 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Vissa administrativa frågor (mom.13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.21börjar med "Utskottet har tidigare" och slutar med"Motionsyrkandena avstyrks" bort ha följande lydelse:I likhet med beklagar utskottet att regeringeni förevarande sammanhang inte lämnade förslag om en samladhandläggning av fiskefrågorna för de . Risken är nuuppenbar att fiskefrågorna för en sjö splittras på fleralänsstyrelser i stället för att få en samlad hantering. Dettakan enligt utskottets mening få negativa konsekvenser för såvälbeståndsvård som näringsutövning. Regeringen bör därför få iuppdrag att samordna fiskefrågorna för de underfiskeristyrelsen. Vad utskottet anfört med anledning av motionJo41 yrkande 2 bör ges regeringen till känna. Med det anfördaavstyrker utskottet motion Jo44 yrkande2.dels att utskottets hemställan under13 bort ha följandelydelse:13. beträffande vissa administrativa frågoratt med anledning av motion 1990/91:Jo41 yrkande2och med avslag på motionerna 1990/91:Jo44 yrkande2 och1990/91:Jo402 yrkande1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,15. Handlingsprogram för insjöfisketm.m. (mom.14)och (bådafp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.21börjar med "I tidigare" och på s.22 slutar med"Motionsyrkandena avstyrks" bort ha följande lydelse:Det är enligt utskottets mening angeläget att insjöfisketsframtid ägnas större intresse från statsmakternas sida. Dettagäller såväl laxfisket i älvarna som fisket efter bl.a. gädda,gös, ål och sik i andra vatten. Vad beträffar kräftfisket krävsen översyn av möjligheterna att bevara och utveckla bestånden avflodkräfta. arbete med ett samlathandlingsprogram för insjöfisket bör prioriteras. Vad utskottetanfört med anledning av motion Jo45 yrkande3 bör gesregeringen till känna.Vattenregleringar, försurning och kvicksilver utgör hot motinsjöfisket. I vissa delar av landet hämmas dessutom fisket avhöga halter radioaktivt cesium i fisken. I detta sammanhang villutskottet betona att större vikt måste läggas vid den fiskevårdsom kraftproducenterna åläggs enligt vattendomar. mening bör i samråd medproducenterna skärpa kraven på biologiskt riktad odling ochutsättning av fisk. Vad utskottet anfört med anledning av motionJo45 yrkande4 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under14 bort ha följandelydelse:14. beträffande handlingsprogram för insjöfisketm.m.att med anledning av motion 1990/91:Jo45 yrkandena 3och 4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,16. Den regionala fiskeadministrationen (mom.21)(), (), (),(), CarlG () och AndersCastberger(fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.24börjar med "Fiskenämnderna har" och på s.25 slutar med"sida" bort ha följande lydelse:Fiskenämnderna har -- -- -- (=utskottet) -- -- -- på länsnivå.Utskottet vidhåller denna uppfattning men anser att denregionala kompetensen på området bör kunna bibehållas genomutnyttjande av de effektivitetsvinster som beräknas uppkommatill följd av den förändrade länsorganisationen på fisketsområde. Enligt utskottets mening kan syftet med motionerna Jo43,Jo44 yrkande1 och Jo54 yrkande1 således uppnås utan någonomfördelning av resurser från den centrala till den regionalafiskeadministrationen. Utskottet avstyrker därförmotionsyrkandena i den mån de inte kan anses tillgodosedda meddet anförda.dels att utskottets hemställan under21 bort ha följandelydelse:21. beträffande den regionala fiskeadministrationenatt avslår motionerna 1990/91:Jo43, 1990/91:Jo44yrkande1 och 1990/91:Jo54 yrkande1,17. Den regionala fiskeadministrationen(mom.21)och (bådac) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.24börjar med "Fiskenämnderna har" och på s.25 slutar med"sida" bort ha följande lydelse:Utskottet kan konstatera att fiskenämnderna utgör enviktig regional kompetens på fiskets område. I våra glesbygds-och kustområden pågår i nämndernas regi ett stort antalutvecklingsprojekt i sysselsättningsskapande syfte ochnämndernas insatser på miljöområdet vad gäller vattenkvaliteteni sjöarna, skyddet av utrotningshotade fiskarter och motverkandeav spridning av fisksjukdomar är mycket viktiga. Mot bakgrundhärav och av uttalanden med anledning av förra åretsbeslut om en samlad länsförvaltning finner utskottet detangeläget att slå fast länsstyrelsernas ansvar för att denregionala kompetensen på området bibehålls inom den nyaförvaltningen. De rationaliseringsvinster man hänvisade till närbeslutet om en samlad länsförvaltning togs, skall enligtutskottet användas för att behålla fiskekompetensen vidlänsstyrelserna. Det anförda innebär att utskottet inte ärberett att tillmötesgå förslaget i motion Jo44 yrkande1 omöverföring för ändamålet av resurser från den centrala till denregionala fiskeadministrationen. Detanförda innebär även att utskottet motsätter sig regeringensförslag om besparing såvitt avser de 3milj.kr. som hänför sigtill anslagen till fiskenämnderna. Utskottet anser således attregeringen för /92 bör återkomma med förslag ommotsvarande höjning av anslaget till länsstyrelserna. anfört med anledning av motion Jo43 bör ges regeringentill känna. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo54yrkande1 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.dels att utskottets hemställan under21 bort ha följandelydelse:21. beträffande den regionala fiskeadministrationenatt med anledning av motion 1990/91:Jo43 och medavslag på motionerna 1990/91:Jo44 yrkande1 och 1990/91:Jo54yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,18. Fiskarenas yrkesutbildning (mom.22)och (bådafp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.25börjar med "Utskottet har" och slutar med "verksamheten.Motionsyrkandet avstyrks" bort ha följande lydelse:På grund av otillräckliga resurser har denmycket viktiga utbildningsform som yrkesutbildningen föryrkesfiskarena utgör under en lång följd av år inte kunnatmotsvara behovet. som myndigheterna ställer störrekrav på skeppare och maskinister framstår också behovet avräddningskurser och kurser i ekonomi som mycket stort för dennagrupp småföretagare. Yrkesfiskarna har inte samma möjlighetersom de flesta andra yrkeskategorier att följa den undervisningsom anordnas av kommuner och studieförbund. Fiskeristyrelsenutbildning däremot är anpassad såväl till fiskarenas arbetstidersom till behovet av räddnings- och ekonomikurser. Utskottet, somdärvid ansluter sig till motion Jo45 yrkande9, anser attanslaget för detta ändamål för /92 bör höjas med300000kr. utöver regeringens förslag.dels att utskottets hemställan under22 bort ha följandelydelse:22. beträffande fiskarenas yrkesutbildningatt med bifall till motion 1990/91:Jo45 yrkande9till Fiskarenas yrkesutbildning för /92anvisar ett förslagsanslag på 300000kr.,19. Fond för yrkesfiskare (mom.23)och (bådac) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.25börjar med "Vid flera" och slutar med "yrkande3" bort haföljande lydelse:Havsföroreningarna har blivit så allvarliga att storahavsområden saknar fisk, vilket medför ekonomiska förluster förde yrkesverksamma fiskarena. Det är därför enligt utskottetsmening nödvändigt att ett ekonomiskt skydd införs för dem somdrabbas av allvarliga ekonomiska förluster orsakade avmiljöförstöring. Efter modell från den kompensation som utgick isamband med Tjernobylkatastrofen bör ett katastrofskydd förfiskerinäringen inrättas. Med det anförda tillstyrker utskottetmotion Jo52 yrkande3. För ändamålet bör således anslås5milj.kr. för /92.dels att utskottets hemställan under23 bort ha följandelydelse:23. beträffande fond för yrkesfiskareatt med bifall till motion 1990/91:Jo52 yrkande3och med avslag på motion 1990/91:Jo54 yrkande13 till Fondför yrkesfiskare för /92 anvisar ettreservationsanslag på 5000000kr.,20. Fond för yrkesfiskare (mom.23)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.25börjar med "På samma" och slutar med "yrkande13" bort haföljande lydelse:För fiskare som drabbas av korta eller långvariga störningarav fisket på grund av miljöbelastningar bör enligt utskottetsmening samhället ha ett kollektivt ansvar. Regeringen böråterkomma till med förslag om hur dessa fiskare skallkompenseras ekonomiskt. Vad utskottet anfört med anledning avmotion Jo54 yrkande13 bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under23 bort ha följandelydelse:23. beträffande fond för yrkesfiskareatt med anledning av motion 1990/91:Jo54 yrkande13och med avslag på motion 1990/91:Jo52 yrkande3 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Undersökningsfartyget (mom.25)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.25börjar med "Som anförs" och slutar med "yrkande4" bort haföljande lydelse:För att övervakningen av den miljön och Sverigesinternationella åtaganden på detta område skall kunna fullgöraspå ett tillfredsställande sätt krävs nu en upprustning avundersökningsfartyget . Kostnaden, som beräknas till12milj.kr., kan fördelas . I enlighet med motion Jo41yrkande6 bör för /92 6milj.kr. Härutöver behövs ytterligare 2milj.kr. för driftenav fartyget. Med det anförda avstyrker utskottet motion Jo47yrkande4 i den mån motionsyrkandet inte kan ansestillgodosett.dels att utskottets hemställan under25 bort ha följandelydelse:25. beträffande undersökningsfartyget med bifall till motion 1990/91:Jo41 yrkande6och med avslag på motion 1990/91:Jo47 yrkande4 tillUndersökningsfartyget för /92 anvisarett förslagsanslag på 8000000kr.,22.