bet · GF01FiU10 · 1991-12-05 00:00:00 — Inriktningen av den ekonomiska politiken(prop. 1991/92:38) I detta betänkande behandlar utskottet förslag till inriktning av denekonomiska politiken.Utskottet tillstyrker den i propositionen föreslagna allmänna inriktningen avden ekonomiska politiken. Utvecklingen i vår omvärld förstaår är oroande, anser utskottet. Återhämtningen i de länder som är viktigaavsättningsmarknader för svensk export går långsammare än väntat. För Sverigesdel är situationen bekymmersam. karakteriseras svensk ekonomi avnolltillväxt, fallande investeringar och en successivt stigande arbetslöshet.Utskottet understryker att om man inte nu vidtar strukturella åtgärder somstimulerar tillväxten blir det svårt att häva stagnationen och föra ekonominmot en tillväxt och utveckling som åter kan göra till en av de främstaindustrinationerna.Den finska devalveringen har skapat stor oro på valutamarknaden som kanpåverka de övriga nordiska länderna negativt. höjde den 5 decembermarginalräntan från 11,till 17,. Räntehöjningen skall ses mot bakgrundav den senaste tidens valutautflöden som visar på nödvändigheten att tydligtklargöra att svensk växelkurspolitik ligger fast.I betänkandet understryks kravet på en kraftfull omläggning av den ekonomiskapolitiken för att värna sysselsättningen samt att trygga och utvecklavälfärden. Strukturpolitiken måste riktas in mot följandefyra områden:att föra in i det europeiska samarbetet,att bryta den ekonomiska stagnationen och lägga grunden för en ny period avföretagande, utveckling och tillväxt,att genomföra en valfrihetsrevolution inom välfärdspolitiken för attförbättra servicen, förkorta köerna inom vårdsektorn och sätta den enskildesvalfrihet i första rummet,att skydda och förbättra miljön.De åtgärder som främst måste vidtas för att lösa strukturproblemen börinriktas på att successivt sänka skattetrycket, att föra en stram finanspolitikför att hålla tillbaka inflationen och att lägga om näringspolitiken för attstimulera ny- och småföretagandet. Om en sådan politik skall ha framgång måstede åtgärder som sätts in mot kortsiktiga stabiliseringsproblem stå i samklangmed vad som är långsiktigt nödvändigt. Åtgärder som skulle medföra en generellefterfrågeökning kan därför inte accepteras. En sådan skulle skapa störreunderskott i såväl bytesbalans som statsbudget och skulle dessutom leda tillhögre inflation och högre ränta. Detta skulle i sin tur försämra ekonominslångsiktiga utvecklingskraft. Oron för sysselsättningen och den ökandearbetslösheten får sålunda inte tillåtas motivera en svagare finanspolitik ochökade offentliga utgifter.Socialdemokraterna och förordar var för sig en alternativinriktning av den ekonomiska politiken.I betänkandet behandlar utskottet också följande förslag som tas upp ipropositionen.Utskottet biträder regeringens förslag att minskainvesteringsbidraget för bostadsbyggande från 9,3 till 3,. Påförslag av bostadsutskottet lägger utskottet också fram förslag tillbestämmelser om hur övergången till den nya, lägre bidragsnivån skallgenomföras. Socialdemokraterna och avvisar bidragssänkningen.En av regeringen föreslagen fördubbling av egenavgiften tillarbetslöshetsförsäkringen biträds av utskottet. Socialdemokraterna ochvänsterpartiet motsätter sig avgiftshöjningen.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag att begränsa uttaget avsärskild skatteutjämningsavgift. Därmed förhindras att vissa kommuner vid enökning av skatteunderlaget får betala mer i skatteutjämningsavgift än vadskatteinkomsterna ökar. Begränsningen avvisas av socialdemokraterna.Utskottet tillstyrker, i motsats till socialutskottet, regeringens förslagatt med senarelägga den av tidigare beslutade höjningenav barnbidraget och studiebidraget. Socialdemokraterna och vänsterpartietanser att höjningen bör genomföras enligt tidigare beslut.Utskottet motsätter sig regeringens planer på att avveckla stödet tillturistnäringen. Utskottet framhåller emellertid att turistrådet måsteutvecklas och omstruktureras som branschens delaktighet bör öka.Staten bör fortsätta att stödja ett omstrukturerat turistråd och främjaturismen i , skriver utskottet. Moderata samlingspartiet, folkpartietliberalerna, och kristdemokratiska samhällspartiet anser attsakbehandling av denna fråga bör anstå till dess att det konkreta förslagetföreligger.Utskottet ställer sig bakom det förslag till långsiktigutgiftsstrategi som regeringen redovisar i propositionen. Förslagetinnebär att statsmakterna skall lägga fast utgiftsutrymme och besparingskravför en treårsperiod i taget i en rullande process med årliga avstämningar.Utgiftsstrategin skall omfatta hela den offentliga sektorn, vilket innebär attsparkraven kan komma att beröra även kommunerna och socialförsäkringssystemet.Socialdemokraterna och avvisar den föreslagna strategin.Utan att ta ställning i sakfrågan avstyrker utskottet fyra motioner om denstatliga prospekteringen. Enligt utskottet bör regeringens förslag ibudgetpropositionen avvaktas. Motionärerna motsätter sig regeringens planer påatt avveckla prospekteringen och ().I betänkandet avvisar utskottet slutligen också ett antal motionsyrkanden ombehovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder inkl. stöd till byggande, omytterligare satsning på infrastruktur och utbildning, om det framtidapensionssystemet, miljöpolitik, livsmedelspriser, om vinstmedel frånvattenkraftsproducenter och behovet av sänkt skattetryck liksom om televerketstaxesättning. De motioner, som väckts av socialdemokraterna och ,stöds av resp. parti.InledningI detta betänkande behandlar finansutskottetdels proposition 1991/92:38 om inriktningen av den ekonomiska politiken,dels de med anledning av proposition 1991/92:38 väckta motionerna1991/92:Fi9 av m.fl. (s),1991/92:Fi10 av och (),1991/92:Fi11 av och (),1991/92:Fi12 av (),1991/92:Fi13 av och Bo G Jenevall (nyd),1991/92:Fi14 av och (),1991/92:Fi15 av m.fl. (v), i vad avser yrkandena 1 och6--20,1991/92:Fi16 av m.fl. (c),1991/92:Fi17 av och (),1991/92:Fi18 av m.fl. (s),1991/92:Fi19 av m.fl. (s),1991/92:Fi20 av m.fl. (s),1991/92:Fi21 av () och1991/92:Fi22 av (nyd),dels de med anledning av proposition 1991/92:25 väckta motionerna1991/92:A1 av och (), i vad avser yrkande1,1991/92:A2 av m.fl. (s), i vad avser yrkande 5,1991/92:Fi7 av m.fl. (s), i vad avser yrkande 2.Yttranden från andra utskott, m.m.Utskottet har berett socialutskottet, utbildningsutskottet, trafikutskottet,jordbruksutskottet, näringsutskottet, arbetsmarknadsutskottet ochbostadsutskottet tillfälle att yttra sig i ärendet. Yttrandena(1991/92:SoU1y, 1991/92:UbU1y, 1991/92:TU1y, 1991/92:JoU4y, 1991/92:NU2y,1991/92:AU1y och 1991/92:BoU2y) återfinns i bilagorna 2--8 i betänkandet.Under ärendets beredning har utskottet mottagit ett antal skrivelser frånorganisationer och företag angående den kommunala ekonomin, investeringsbidragför bostäder, telefontaxor, den statliga prospekteringen och Sverigesturistråd.Företrädare för och har införutskottet lämnat uppgifter om det kommunalekonomiska läget (se s. 48--49). I proposition 1991/92:38 föreslår regeringen () -- efterföredragning av statsråden , , Per , och --dels att antar de i propositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommunsoch annan menighets utdebitering av skatt, m.m.,2. lag om ändring i lagen (1987:561) om särskild skatteutjämningsavgift,3. lag om ändring i lagen (1991:486) om ändring i lagen (1991:233) om ändringi lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag,4. lag om ändring i lagen (1991:234) om ändring i lagen (1986:378) omförlängt barnbidrag,5. lag om ändring i lagen (1991:924) om ändring i studiestödslagen(1973:349),6. lag om ändring i lagen (1991:744) om ändring i lagen (1973:370) omarbetslöshetsförsäkring,dels att riksdagen7. godkänner den ekonomisk-politiska strategi som i propositionen förordatsför att återvinna utvecklings- och tillväxtkraften i svensk ekonomi (avsnitt3),8. godkänner de i propositionen föreslagna riktlinjerna för en långsiktigstrategi för utgifter inom den offentliga sektorn (avsnitt 4.2),9. godkänner de i propositionen föreslagna riktlinjerna för den kommunalaekonomin (avsnitt 4.3),10. godkänner vad i propositionen förordats i fråga om investeringsbidrag förbostäder (avsnitt 4.9).Propositionens lagförslag återfinns i bilaga 1 till detta betänkande. Riktlinjer för den ekonomiska politiken1991/92:Fi15 av m.fl. (v) vari yrkas1. att med avslag på regeringens förslag i motsvarande delgodkänner de riktlinjer för en ekonomisk politisk strategi som förordats imotionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inga försämringar skall genomföras i sjukförsäkringen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inga försämringar skall genomföras i arbetsskadeförsäkringen,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om näringspolitiken.1991/92:Fi18 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå proposition 1991/92:38, i denna del,2. att beslutar godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken som anges i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna att förslag tillgenomförande av konkurrenskommitténs förslag bör framläggas senast i sambandmed budgetpropositionen.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder1991/92:Fi7 av m.fl. (s) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att fördela medel så att en upprustning av kanalkan genomföras.1991/92:Fi15 av m.fl. (v) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om arbete åt alla.1991/92:Fi19 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna att en fortsattförnyelse av arbetslivet bör ske med den inriktning som anges i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna attArbetslivsfonden bör få ett uppdrag med den inriktning som anges i motionen.Åtgärder inom byggsektorn1991/92:A1 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till s.k. ROT-program enligtvad i motionen anförts.1991/92:A2 av m.fl. (s) vari yrkas5. att till Räntebidrag för ny- och ombyggnader inomarbetsmarknadsdepartementets område på tilläggsbudget I till statsbudgeten /92 anvisar ett reservationsanslag på 150 milj.kr.1991/92:Fi18 av m.fl. (s) vari yrkas6. att beslutar anvisa 500 milj.kr. att utgå som bidrag tillreparationer och ombyggnader av bostäder som påbörjas samt attbemyndiga regeringen att fastställa de närmare reglerna för detta särskildastöd.Forskning och utbildning1991/92:Fi13 av och Bo G Jenevall (nyd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastställande av ett långsiktigt mål för satsningen på utbildningoch infrastruktur, i denna del.1991/92:Fi18 av m.fl. (s) vari yrkas7. att hos regeringen begär förslag på insatser fr.o.m. 1 juli 1991inom utbildning och forskning för ytterligare 500 milj.kr. i enlighetmed motionens riktlinjer.Investeringar i trafikens infrastruktur1991/92:Fi13 av och Bo G Jenevall (nyd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om fastställande av ett långsiktigt mål för satsningen på utbildningoch infrastruktur, i denna del.1991/92:Fi15 av m.fl. (v) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trafiken.1991/92:Fi18 av m.fl. (s) vari yrkas8. att begär att regeringen låter utarbeta en plan förinfrastruktursatsningar om utöver tidigareramar och i enlighet med de syften som anges i motionen.Pensionssystemet1991/92:Fi13 av och Bo G Jenevall (nyd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om snara åtgärder för de ålderspensionärer som på grund avskattereformen hamnat under existensminimum.1991/92:Fi15 av m.fl. (v) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om förändringar i pensionssystemet,Övriga frågor1991/92:Fi11 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om återföring av vattenkraftensvinster till de vattenkraftsproducerande länen i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att hos regeringen begär förslag till principbeslut om enregionalt baserad vattenkraftsfond för förvaltning av dessa vattenkraftsmedel,3. att hos regeringen begär förslag om tillskott av ettstartkapital för i motionen nämnda fonder från löntagarfondsystemet om dessa ejsammanläggs med AP-fonderna.1991/92:Fi13 av och Bo G Jenevall (nyd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av kraftfulla miljösatsningar i Baltikum.1991/92:Fi15 av m.fl. (v) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om miljön.1991/92:Fi18 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna att, därest de s.k.Gattförhandlingarna inte leder till resultat under innevarande år, börregeringen senast i samband med budgetpropositionen framlägga förslag till enanpassning av gränsskyddet mot EGs priser,5. att beslutar att, med ändring av tidigare beslut, skjuta pågenomförandet av den för beslutade taxedelegeringen till den 1 juli1992 och hos regeringen begär förslag till ändring av taxepolitiken enligt deriktlinjer som redovisas i motionen.1991/92:Fi19 av m.fl. (s) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna att tidigarebeslutad höjning av bidraget till företagshälsovården skall liggafast,4. att som sin mening ger regeringen till känna att någon nyöversyn av företagshälsovårdens finansiering inte är erforderlig.Investeringsbidrag1991/92:Fi12 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna beträffandetidsgränsen för beslut om investeringsbidrag att ansökan ombostadslån skall vara likvärdig med ansökan om investeringsbidrag i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dispens när synnerliga skäl för detta föreligger.1991/92:Fi15 av m.fl. (v) vari yrkas12. att avslår regeringens förslag till sänkt investeringsbidragtill bostäder.1991/92:Fi18 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå proposition 1991/92:38, i denna del.Barnbidrag m.m.1991/92:Fi13 av och Bo G Jenevall (nyd) vari yrkas3. att avslår förslag till lagändringar som går ut på attsenarelägga höjningen av barnbidragen.1991/92:Fi15 av m.fl. (v) vari yrkas8. att avslår regeringens förslag om ändring i lagen om allmännabarnbidrag och att därmed barnbidraget höjs med från den 1januari 1992,9. att avslår regeringens förslag om ändring i lagen om förlängtbarnbidrag,10. att avslår regeringens förslag om ändring i studiestödslagen.1991/92:Fi18 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå proposition 1991/92:38, i denna del.Arbetslöshetsförsäkringen1991/92:Fi15 av m.fl. (v) vari yrkas11. att avslår regeringens förslag om ändring i lagen omarbetslöshetsförsäkring och att därmed "egenavgiften" inte höjs,16. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.1991/92:Fi18 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå proposition 1991/92:38, i denna del.Kommunal ekonomi1991/92:Fi15 av m.fl. (v) vari yrkas6. att med avslag på regeringens förslag i motsvarande delgodkänner de riktlinjer för den kommunala ekonomin som förordats i motionen.1991/92:Fi18 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå proposition 1991/92:38, i denna del,9. att godkänner de riktlinjer för den kommunala ekonomin som angesi motionen.Långsiktig utgiftsstrategi1991/92:Fi13 av och Bo G Jenevall (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det maximala skattetrycket skall nedbringas till av BNPinom eller /99.1991/92:Fi15 av m.fl. (v) vari yrkas7. att med avslag på regeringens förslag i motsvarande delgodkänner de riktlinjer för en långsiktig strategi för utgifter inom denoffentliga sektorn som förordas i motionen.1991/92:Fi18 av m.fl. (s) vari yrkas1. att beslutar avslå proposition 1991/92:38, i denna del.Besparingar rörande företagsstödDen statliga prospekteringen1991/92:Fi9 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avveckling av denstatliga prospekteringen och nedläggning av ,NSG.1991/92:Fi10 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavveckling av den statliga prospekteringen och av /92:Fi14 av och () vari yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag om avveckling av den statligaprospekteringsverksamheten.1991/92:Fi17 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavveckling av den statliga prospekteringen och av turistråd1991/92:Fi16 av m.fl. (c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den framtidasatsningen på utveckling av den svenska turistnäringen.1991/92:Fi20 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett nationellt turistråd,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en fortsatt statlig finansiering av verksamheten vidSveriges turistråd.1991/92:Fi21 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om det angelägna i att ombildaSveriges turistråd till ett aktiebolag.1991/92:Fi22 av (nyd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av ett statligt turistorgan som ges tydliga direktiv och somskall bedrivas kostnadseffektivt,2. att som sin mening ger regeringen till känna att såväl form somnamn för verksamheten bör omprövas.PropositionenSvensk ekonomi befinner sig i allvarlig kris. Utvecklingskraften harsuccessivt försvagats och resultatet är nu total stagnation. Den mest tydligaeffekten är den drastiskt ökande arbetslösheten.Det understryks i propositionen att var för sig kan inte de åtgärder somföreslås lösa problemen, men sammantaget lägger de en grund för en återhämtningi ekonomin och för framtida stabil tillväxt. Den väg regeringen anvisar ses somden enda som kan återupprätta som industrination och komma till rättamed såväl de samhällsekonomiska som de statsfinansiella obalanserna. Detta ären förutsättning för att bevara och utveckla välfärden. Avgörande är att denekonomiska politiken ges en långsiktig inriktning i syfte att förbättrautvecklingskraften. De åtgärder som sätts in mot kortsiktigastabiliseringsproblem måste stå i samklang med vad som är långsiktigtnödvändigt. Detta innebär att regeringen avvisar åtgärder som skulle medföra engenerell efterfrågeökning. En sådan skulle skapa större underskott i såvälbytesbalans som statsbudget och skulle leda till högre inflation och högreränta. Detta skulle i sin tur försämra ekonomins långsiktiga utvecklingskraft.Vidare framhålls att en internationell konjunkturuppgång ger vissdraghjälp men är inte lösningen på ekonomiska problem.Den ekonomisk-politiska strateginDen inriktning av den ekonomiska politiken som förordas i propositionen kansammanfattas på följande sätt.Ägandespridning och enskilt sparandeEn marknadsekonomi bygger på privat företagsamhet. Privat ägande och privatsparande är en förutsättning för ett fritt näringsliv och därmed framgångsrikaföretag. Regeringen avser genom ett tillägg i grundlagen att stärka detenskilda ägandet. Regeringen föreslår i proposition 1991/92:69 en privatiseringav statligt ägda företag och i proposition 1991/92:36 att löntagarfondernaavvecklas.I detta sammanhang bör också nämnas förslagen att ta bort omsättningsskattenpå aktier (prop. 1991/92:34) och förslaget att sänka kapitalbeskattningen(prop. 1991/92:60). Ett mål för sparpolitiken bör vara att hushållen skallkunna ha ett sparkapital motsvarande den genomsnittliga årslönen för enindustriarbetare. Regeringen avser att tillkalla en särskild utredare för attundersöka metoden att stimulera sparandet.Bättre villkor för småföretagI proposition 1991/92:51 om en ny småföretagspolitik föreslås en omläggningav näringspolitiken som skall gynna ny- och småföretagandet. slopad förmögenhetsskatt på arbetande kapital, avregleringar för demindre företagen och avveckling av vissa företags- och branschstöd. I vår avserregeringen att återkomma med förslag om förbättrad riskkapitalförsörjning.Skärpt konkurrens och avregleringTill avser regeringen att lägga fram förslag om skärptkonkurrenslagstiftning och lagändringar som undanröjer hinder för konkurrens ioffentlig sektor och vid offentlig upphandling. Avskaffande av hinder förutländska investeringar i företag och fast egendom föreslås i proposition1991/92:71.Skattepolitik för tillväxtInriktningen av skattepolitiken skall vara en successiv sänkning avskattetrycket. skall regeringen redovisa vilka krav som ställs påden svenska skattepolitiken för att skall bli medlem av EG.Inflationsbekämpning och åtgärder mot arbetslöshetVaraktig låg inflation kräver en stram finanspolitik, dvs. En norm bör vara att underskott i de offentliga finansernainte accepteras över en konjunkturcykel. Statlig inkomstpolitik måste avvisas.Arbetsmarknadens parter måste själva bära ansvaret för utfallet ilöneförhandlingarna. Arbetslöshet får aldrig bli ett medel i den ekonomiskapolitiken. Varje effektiv och ändamålsenlig del i den samladearbetsmarknadspolitiska arsenalen måste utnyttjas. Men några industripolitiskaräddningsaktioner för att hålla liv i företag som inte klarar marknadens kravkommer inte att genomföras.Förbättrad infrastruktur och utbildningRegeringen avser att öka medelstillförseln till investeringar i bl.a.järnvägar och vägar. En offensiv satsning på utbildning och forskning ärnödvändig. En del av avkastningen på löntagarfondernas kapital skall härvidutnyttjas. Universiteten skall ges en mer fristående ställning gentemotstatsmakterna.Fördelningspolitik och regional balansFördelningspolitiken måste bygga på en analys av både kortsiktiga ochlångsiktiga effekter. Sänkta kapitalskatter och minskade bidrag till hushållenkan i ett statiskt perspektiv framstå som fördelningspolitiskt orättvisa. Menom perspektivet vidgas till att inkludera även dynamiska effekter påsysselsättningen blir resultatet det omvända--det skulle varafördelningspolitiskt fel att inte vidta åtgärderna. En rättvis fördelning måstebygga på en framgångsrik ekonomisk politik, som skapar förutsättningar förföretagande och därmed sysselsättning i hela Sverige.Långsiktig utgiftsstrategiI propositionen framhålls att inriktningen av budgetpolitiken måste vara attbegränsa de offentliga utgifterna. Detta är en följd av det höga skattetrycketmen också tvingande nödvändighet med tanke på internationaliseringen av densvenska ekonomin och närmandet till EG. En långsiktig strategi för deoffentliga utgifternas utveckling bör läggas fast. Utgiftsutrymmen ochbesparingskrav bör läggas fast för en treårsperiod i taget.Stabiliseringspolitiska överväganden bör inte beaktas när målet fastställs.Minskningen av statens utgifter bör uppgå till 10--15miljarder kronor räknat på helår. Indragningen från kommunerna bedömsav regeringen uppgå till 5--. I propositionen aviseras engenomgripande översyn av pensionssystemen, sjuk-, arbetsskade- ocharbetslöshetsförsäkringen.På grund av att det statsfinansiella läget nu snabbt försämras föreslås i denaktuella propositionen att den tidigare av beslutadebarnbidragshöjningen, liksom den därmed sammanhängande studiebidragshöjningenflyttas fram till . Detta innebär att statsbudgeten 1991/92och 1992/93 engångsvis förstärks med totalt . Vidareföreslås att procentsatsen för investeringsbidragen vid bostadsbyggande sänksfrån 9,till 3,, vilket beräknas motsvara minskade utgifter istatsbudgeten på ca . bör investeringsbidragen heltavvecklas. Denna fråga bör dock behandlas tillsammans med utformningen av ettnytt förslag till en långsiktig lösning av bostadsstödet.