bet · GE01KU39 · 1991-05-28 00:00:00 — Resursfördelningen bör liksom hitintills görasav med utgångspunkt i de mål somstatsmakterna fastställer för verksamheten.Tilläggas kan att utskottet vid behandlingen avfrågor som rörde verksamhet under innevarandeavtalsperiod uttalade att innehållet i radio och TV skall kunnaspegla förhållandena någorlunda likvärdigt i olika delar avlandet och att detta skall kunna ske utan alltför storaresursmässiga skillnader (bet. KrU 1985/86:21 s. 24).Enligt de nu gällande avtalen gäller -- som tidigareredovisats -- att programbolagen beslutar om regional och lokalindelning av organisationen. Om en förändring av indelningenmedför ökade kostnader för ett programbolag eller televerketskall moderbolaget resp. moderbolaget och gemensamtbesluta i frågan.Det kan inte enligt utskottets mening komma i fråga att enåtergång skulle ske till vad som gällde före den nuvarandeavtalsperioden, nämligen att skulle besluta om TVsdistriktsorganisation.I enlighet med det anförda avstyrks förslag om riksdagsbeslutsyftande till vissa förändringar i den nuvarandedistriktsindelningen för . Utskottet villupplysa om följande med anledning av vad som i en motion anförsom att kulturutskottet i ett brev till Televison den 9juni 1988 skulle ha uttalat sig om distriktsindelningen i visstlän. Självfallet gör utskottet inte någon tolkning av innehålleti sina betänkanden i brev till organ, som besluten avser.Ifrågavarande brev har inte auktoriserats av utskottet utan harupprättats av en riksdagsledamot, som varledamot av utskottet.Frågan om nya uppgifter för Radiotjänst i Kiruna ABMed anledning av vad som anförs motionsvägen om ytterligarearbetsuppgifter för Radiotjänst i vill utskottetframhålla angelägenheten av att administration, samordning,kontroll och förvaltning i vad avser TV-avgifterna sker på ettrationellt sätt så att rundradiokontot får en god utveckling,något som är ägnat att begränsa framtida höjningar avavgifterna.Programverksamhetens inriktningI detta avsnitt behandlar kulturutskottet ett antalmotionsyrkanden som rör innehållet i programbolagens sändningar.Utskottet bedömer yrkandena med utgångspunkt i att de i förstahand har en inriktning mot de nya avtalen mellan staten ochSveriges Radio-företagen.I några motioner tas upp ansvar för bådesvenskarnas och invandrarnas kultur och språk. Behovet av enallsidig kulturbevakning betonas liksom den kulturpolitiskabetydelsen av att kan erbjuda ett mångfaldigtutbud av program som är både bildande och underhållande och somvärnar om såväl det svenska språket och kulturen som ominvandrarnas språk och kultur.I samband med behandlingen av regeringens riktlinjerför verksamhet under avtalsperioden1986/87--1991/92 (prop. 1985/86:99, bet. KrU21, rskr. 343) togkulturutskottet upp frågan om samspelet mellan Radiooch kulturlivet. Utskottet konstaterade bl.a. att radio och TVpå många områden av kulturlivet har en dominerande ställning ochförfogar över unika personella och tekniska resurser. De sätt påvilka programföretagen väljer att utforma sin verksamhet ochdisponera sina resurser får därför stor betydelse förkulturlivet i övrigt. Utskottet uttalade sig också om samarbetetmellan teaterinstitutionerna och och utgick frånatt ägnar frågan om televisering avteaterföreställningar stor uppmärksamhet. Utskottet villytterligare understryka denna uppfattning och förutsätter attSveriges Radios centrala ställning och kulturella ansvar beaktasi förberedelsearbetet med det nya avtalet.Enligt kulturutskottets mening accentueras Radioskulturella ansvar i då i allt större utsträckningdeltar i det europeiska integrationsarbetet. Den snabbautveckling av medierna som vi nu upplever och som bl.a. innebäratt allt fler svenska hem kan bli delaktiga i ettinternationellt programutbud medför ett ansvar för attdet nationella kulturarvet bevaras bl.a. genom att Radiohävdar de nationella programmens ställning. Utskottet har iolika sammanhang ställt sig positivt till åtgärder för attfrämja den svenska kulturen, medan däremot förslag om kvoteringav inhemska och från utlandet inköpta program avvisats. Igällande avtal med programbolagen sägs bl.a. att ett mångsidigtutbud av program på svenska språket skall tillhandahållas ochatt svenska artister och verk av svenska upphovsmän i betydandeomfattning skall förekomma i sändningarna. Enligt utskottetsuppfattning tillgodoses kravet i motionerna att den svenskakulturen och det svenska språket skall värnas bättre genom dennatyp av reglering än genom regler om kvotering. Det är uppenbartatt kvotering riskerar att leda till bl.a. besvärligagränsdragningsproblem då det gäller att bedöma huruvida ettprogram skall anses vara svenskt eller utländskt, något somsannolikt skulle motverka det avsedda syftet. Mot denna bakgrundär utskottet inte nu berett att ändra sitt ställningstagandebeträffande kvotering av svenska program. Utvecklingen påområdet bör dock noga följas.Som ovan nämnts har några motionärer också framhållit SverigesRadios ansvar för invandrarnas språk och kultur. I nuvarandeavtal med programföretagen stadgas rörande programverksamhetenatt särskild hänsyn skall tas till språkliga och etniskaminoriteter. Enligt utskottets uppfattning är det angeläget attäven inför den nya avtalsperioden framhålla betydelsen av attprogramutbudet skall spegla det mångkulturella samhälle somSverige numera är. Att också har ett ansvar förinvandrarnas språk och kultur innebär ingen motsättning till vadsom ovan anförts om att det svenska språket och den svenskakulturen skall värnas. Utskottet återkommer i det följande tillprogramverksamheten för invandrare och minoriteter.I likhet med utbildningsministern anser kulturutskottet attkraven på programverksamhet bör vara likaomfattande som är fallet även sedan ett nyttreklamfinansierat TV-företag etablerats (se närmare härom iprop. s. 42, 43 och 173). Public service-uppdraget bör såledesvara grundläggande även i en situation då nya programföretagkonkurrerar om tittarna. I public service-begreppet innefattasbl.a. uppgiften att tillhandahålla alla medborgare ettkvalificerat och mångsidigt utbud, även i kulturellt hänseende.Utskottet har då det gäller nuvarande avtalsperiod (KrU1985/86:21, s. 19) uttalat att det bör ankomma på att besluta i frågor om sändningstidens längdoch förläggning. Vidare har utskottet i ett tidigare avsnittberört motsvarande fråga då det gäller den kommandeavtalsperioden. Utskottet har därvid förordat att SverigesRadio-företagen skall ha kvar denna beslutanderätt även ifortsättningen. Det sagda står inte i motsättning till att det ipublic service-uppdraget -- som berörts ovan i vad avserSveriges Television -- bör ligga en skyldighet förprogramföretagen att beakta vilka möjligheter publiken har attta del av olika programtyper. Utskottet anser det viktigt attinte minst möjligheterna för TV-tittarna att följa kulturprogramoch andra s.k. smala program på vad som bedöms vara godsändningtid uppmärksammas.I ett antal motioner behandlas radio- och TV-sändningar påminoritets- och invandrarspråk samt program förhandikappade.Det bör enligt några motionärer finnas möjligheter att utökaresurserna till de finskspråkiga radioprogrammen i samband medatt lokalradion och riksradion förs samman. Vidare bör det påsikt finnas möjligheter att föra finska radiosändningar tillsamma kanal.Kraven i de motioner som rör handikappfrågor gårsammanfattningsvis ut på att programmen i radio och TV i störreutsträckning skall göras tillgängliga för personer medfunktionshinder.Utskottet vill erinra om att moderbolaget i nu gällande avtalhar ett samordnande ansvar för programbolagens insatser både närdet gäller program på minoritets- och invandrarspråk och programför handikappade. Enligt utskottets mening framstår det somsjälvklart att frågan om hur motsvarande samordning skall skeunder den nya avtalsperioden måste övervägas ingående. Isammanhanget vill utskottet också erinra om att av de språkligaminoriteterna den finskspråkiga gruppen intar en särställningdels på grund av de historiska banden mellan ochFinland, dels på grund av gruppens storlek. Gruppens rätt tillprogramservice har därför en något annan karaktär än övrigagruppers.I två motionsyrkanden framhålls radions och TVs ansvar när detgäller information om missbruk av alkohol i programmen.Utskottet har behandlat yrkandenmed samma syfte och har därvid understrukit att radions ochtelevisionens genomslagskraft medför att ett stort ansvar vilarpå programföretagen och att man i programverksamheten bör iakttavarsamhet vid speglingen av bruket av olika gifter, t.ex.alkohol. Utskottet hänvisar i övrigt till sitt uttalande ifjolårets betänkande om radio och television (1989/90:KrU25, s.26).I några motioner tas mer specifika frågor upp. Det gäller åena sidan förslag att programinslag på norska och danska iSveriges Television inte skall textas på svenska för atttittarna skall lära sig språken. Å andra sidan föreslås attaktualitetsprogram på serbokroatiska, grekiska och turkiskaskall översättas till svenska för att tittarna skall kunna följaprogrammen på två språk samtidigt.Enligt utskottets mening bör de frågor, som motionärerna tarupp om översättning av programmen, inte avtalsregleras. När detgäller frågan om danska och norska programinslag vill utskotteterinra om den nordiska språkkonvention som trädde i kraft år1987 och som bl.a. innebär ett särskilt ansvar i olikaoffentliga sammanhang för att medborgare i ett nordiskt landskall kunna använda sig av sitt modersmål i ett annat nordisktland. I linje härmed ligger att medborgarna bör få ökad träningi att förstå grannspråken. bör påpekas att textningenav TV-program är av stor betydelse för de hörselskadade. Då detgäller förslaget att utöka textning på svenska av vissainvandrarprogram vill utskottet framhålla att detta i förstahand är en fråga om vilka resurser som finns för ändamålet.Frågan om utbyte av TV-program mellan de nordiska ländernahar enligt kulturutskottets mening stor kulturpolitiskbetydelse. vill därför peka på betydelsen av attde upphovsrättsliga frågorna i dessa sammanhang får en lösning.I en motion föreslås att regeringen skall vidta åtgärder såatt sjöväderrapporterna i Riksradions P1 kan förbättrasenligt yrkesfiskets önskemål.Utskottet bedömer sjöväderrapporterna som angelägna men anseratt de inte bör bli föremål för avtalsreglering (se även bet.1989/90:KrU25, s. 27).Sveriges Radio , m.m.Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen ommedelsberäkningen för den avgiftsfinansierade verksamheten inomSveriges , radionämndens verksamhet ochteleverkets investerings- och driftskostnader. Ävenpropositionens förslag om dels höjning av TV-avgiften med 72 kr.till . fr.o.m. , dels höjning med84 kr. fr.o.m. den 1 januari 1992tillstyrks.Utskottet avstyrker motionsförslag om en alternativdelfinansiering av , nämligen -- efter en periodfinansierad genom upplåning till rundradiokontot -- genomreklam. Det är enligt utskottets mening inte motiverat att --vid detta ställningstagande -- gör något särskilttillkännagivande om storleken av framtida TV-avgifter.Krav på delfinansiering med reklam av lokalradioverksamhetenfr.o.m. Utskottet hänvisar till vad som i ettföregående avsnitt anförts om ett kommande parlamentarisktberedningsarbete i fråga om bl.a. den framtidaradioverksamheten.Också önskemål som direkt eller indirekt innebär att riksdagenskulle ta ställning till frågan om resurserna till avstyrks. Det ankommer påmoderbolaget att fördela de av beräknade medlen mellande olika företagen inom Radio-koncernen.I den mån yrkanden om distriktsindelningen för SverigesTelevision och om fördelningen mellan Kanal och av deekonomiska resurserna för företaget avser innevarandeavtalsperiod hänvisar utskottet till framställningen i avsnittetVissa frågor om tar här också upp frågan om bättremottagningsförhållanden för de regionala TV-nyheterna i vissadelar av län. Utskottet hänvisar i första hand till sittbetänkande 1988/89:KrU21 (s. 16). Utskottet har inhämtat att enny sändare i har färdigställts i enlighetmed gällande femårsplan för åtgärder mot brister iregional-TV-täckningen.I ett föregående avsnitt om programverksamhethar behandlats frågor om denna verksamhet under den kommandeavtalsperioden.I den mån väckta motionsyrkanden om programverksamheten avserinnevarande avtalsperiod hänvisar utskottet till att detankommer på att i programfrågor arbeta fritt ochsjälvständigt inom ramen för de allmänna riktlinjer som anges iradiolagen och i avtalen mellan staten och bolagen i (se. KrU1988/89:21 s. 17, ävensombet. KrU 1983/84:17 s. 22). Utskottet hänvisar också till attvissa yrkanden, likartade med de väckta, behandlades merautförligt i kulturutskottets betänkande 1989/90:KrU25om radio och television.Utskottet tillstyrker att regeringen får begärt bemyndigandeatt omfördela medel anvisade för investerings- ochdriftskostnader avseende år 1992.Övriga frågorUtskottet tillstyrker att den s.k. demokratibestämmelsen iradiolagen omformuleras i enlighet med vad som föreslås ipropositionen (se s. 135--139 och 218). Med anledning av ett motionsförslag om att medel urrundradiokontot skulle avsättas som grundkapital i en stiftelseför eterjournalistikens främjande vill utskottet framhålla attkontot inte bör få användas för annan utbildning äninternutbildning inom , eftersom demedel som tillförs kontot utgörs av TV-avgifter.Utskottet vill, då det gäller i propositionen framlagdaförslag rörande åtagande beträffande bidrag till svenskfilmproduktion för ett reklamfinansierat TV-företag, framhållaangelägenheten av att föreliggande möjligheter att stödja svenskfilmproduktion tas till vara (jfr bet. 1990/91:KrU29).Stockholm den 16 maj 1991På kulturutskottets vägnarIngrid SundbergNärvarande: (), (), MajaBäckström (s), (), (), AndersNilsson (s), (), (), ErkkiTammenoksa (s), (), (),(), (), (), (), () och ().Avvikande meningarl. rätt att sända sponsrade programAlexander Chrisopoulos (v) och () anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 111 börjar med"anser" och slutar med "till känna" bort haföljande lydelse:Det finns inte anledning att vidga rätten till sponsring förSveriges Radio-företagen utöver vad som sålunda angivits.2. övergripande bedömningJan Hyttring och (båda c) anser att den delav utskottets yttrande som på s. 113 börjar med "Kulturutskottetanser" och slutar med "" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de i propositionen angivna riktlinjerna,vilka redovisats i föregående avsnitt, i allt väsentligt börgodtas då det gäller uppdraget (1), företagsform (2),ägarförhållanden (3), sändarnät (4) -- där det bör påpekas attFM4-nätet inte kan riksmatas, RIKAB (7), avtal (8) ochstyrelserna i moderbolag och dotterbolag (9).Moderbolagets uppgifter (6) bör ses över ytterligare ienlighet med vad som anförts av företrädare för ien motion. Vidare bör övervägas möjligheterna att låtarundradiokontot (tidigare benämnt rundradiofonden) -- som börförses med en särskild styrelse -- fördela de medel som beräknasför Radio-företagen.Beträffande frågan om vilka programbolag som skall finnas (5)återkommer utskottet i det följande.3. Val av ledamöter av styrelserna inom SverigesRadio-koncernenKaj () anser att den del av utskottets yttrande sompå s. 114 börjar med "Då det" och slutar med "till känna" bortha följande lydelse:Vid utseende av ledamöter av styrelserna i moderbolaget ochprogrambolagen bör avseende fästas endast vid sakliga grunder,såsom visad skicklighet och sakkunskap på det aktuella området.4. Frågan om vilka programföretag som skall finnas och fråganom den framtida ljudradioverksamhetenJan Hyttring och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 115börjar med "konstaterar" och på s. 116 slutarmed "separata avtal" bort ha följande lydelse:Kulturutskottet anser -- i likhet med vad företrädare förcenterpartiet framfört i motioner -- att det är nödvändigt attmotverka lokala monopol på medieområdet. I en situation därantalet regionala och lokala tidningar minskar och kvarvarandetidningar i vissa fall uttryckt intresse för ett engagemang iradio- och TV-verksamhet är det viktigt att slå vakt om ensjälvständig lokalradioverksamhet. Lokalradion är ett viktigtkomplement till de dagliga tidningarna och medverkar till störremångfald i nyhetsutbudet. anser i likhet medmotionärerna att det bästa sättet att garanteralokalradioverksamhetens fortlevnad och att värna om lokalradionsredaktionella beslutanderätt och självständighet är attbibehålla som ett självständigtprogrambolag med eget avtal. bör därför som sin meningge regeringen till känna att det även under nästa avtalsperiodskall finnas fyra separata programbolag, dvs. ett programbolagför TV, ett för riksradio och ett för lokalradio samtUtbildningsradion.dels att den del av utskottets yttrande som på s. 116börjar med "Lokalradioverksamheten, som" och på s. 117 slutarmed "nästa avtalsperiod" bort ha följande lydelse:Genom att Lokalradion i enlighet med kulturutskottets förslagskall finnas kvar som separat programbolag tillgodoses deönskemål om självständighet för lokalradioverksamheten som förtsfram i ett stort antal motioner. Liksom bör var och en avde 25 lokalradiostationerna även fortsättningsvis sända på egenfrekvens i det s.k. FM4-nätet och själva disponerasändningstiden. Enligt utskottets uppfattning finns detförutsättningar för ett ökat samarbete mellan Lokalradions ochRiksradions regionala verksamhet. Riksradions behov av lokaltproducerade program av nationellt intresse bör kunna tillgodosesgenom att Riksradion i ökande omfattning köper program frånLokalradion. Ett intensifierat samarbete bör kunna underlättarationaliseringar och därmed medverka till minskade kostnader.Kulturutskottet föreslår att som sin mening gerregeringen till känna vad kulturutskottet anfört omljudradioverksamheten under nästa avtalsperiod.5. TappningsrättenJan Hyttring och (båda c) anser att den delav utskottets yttrande som på s. 117 börjar med "Utskottetanser" och slutar med "mellan kanalerna" bort ha följandelydelse:I likhet med vad som anförs motionsvägen anser utskottet attdet bör ankomma på varje station som sänder lokala program attvälja vilket av programmen i rikssändningarna som vid varjetillfälle skall tappas. Endast om en sådan fri tappningsrättfinns blir det möjligt för lokalradioverksamheten att effektivthävda sig mot kanaler som rymmer rikssändningar.Vad utskottet sålunda anfört om fri tappningsrätt börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.6. Kvotering av svenska programAlexander Chrisopoulos (v) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 119 börjar med "Enligt kulturutskottets" ochslutar med "noga följas" bort ha följande lydelse:Enligt kulturutskottets (= utskottet 7 rader) programmensställning. I ett gällande avtal med programbolaget sägs bl.a.att ett mångsidigt utbud av program på svenska språket skalltillhandahållas och att svenska artister och verk av svenskaupphovsmän i betydande omfattning skall förekomma isändningarna. Dessa avtalsbestämmelser har tyvärr inte visat sigvara särskilt effektiva. Andelen svenskproducerade program börvara betydligt högre . Detta kan enligt utskottetsmening uppnås endast genom kvotering. Enligt utskottetsuppfattning bör i avtalen med programföretagen fastställas atten hög andel av programmen skall vara svenska. Definitionen avdetta begrepp likaväl som bestämmandet av hur stor andel avsamtliga program som skall vara svenska bör övervägas under detkommande förberedelsearbetet inför den nya avtalsperioden. anfört om kvotering bör som sin mening geregeringen till känna.7. Medelsberäkningen för den avgiftsfinansierade verksamheteninom , m.m.Jan Hyttring och (båda c) anser att den delav utskottets yttrande som på s. 121 börjar med "Utskottettillstyrker" och på s. 122 slutar med "framtida TV-avgifter"bort ha följande lydelse:För år 1992 bör medelsberäkningen för Radio-koncernenvara den i propositionen föreslagna.I motsats till vad som föreslagits i propositionen bör dockTV-avgiften inte höjas . I stället börrundradiokontot tillföras erforderliga medel genom ökatlånebemyndigande i avvaktan på att reklampengar flyter in tillSveriges Radio i enlighet med förslag om reklam i TV2.8. Medelsberäkningen för den avgiftsfinansierade verksamheteninom , m.m.Alexander Chrisopoulos (v) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 121 börjar med "Utskottet tillstyrker" och pås. 122 slutar med "1992 tillstyrks" bort ha följande lydelse:Sveriges Radio-koncernen bör tillföras större resurser än vadsom föreslås i propositionen så att företaget kan hävda sig iden ökande konkurrensen på medieområdet.För år 1992 bör koncernen tilldelas . i1989 års genomsnittliga prisnivå.TV-avgiften bör som en följd härav höjas i vidare mån än vadregeringen föreslagit. Utskottet anser att avgiften bör höjasfr.o.m. för år och fr.o.m. den 1januari 1992 till 1 400 kr.Som företrädare för tidigare anfört börmöjligheterna till en skattefinansiering av delar av SverigesRadios verksamhet undersökas.9. Demokratibestämmelsen i radiolagenAlexander Chrisopoulos (v) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 122 börjar med "Utskottet tillstyrker" ochslutar med "och 218)" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den uppfattning som redovisats motionsvägenatt den s.k. demokratibestämmelsen i radiolagen inte bör ändras.Särskilda yttranden1. Utökad frihet på ljudradioområdetIngrid (), (), (), () och () anför:Vi beklagar att regeringen inte varit beredd att redan numedverka till en kraftigt utökad frihet på ljudradions område.De tekniska förutsättningarna finns redan, och ett starktintresse har anmälts från skilda håll för lokala radiosändningarsom skulle finansieras med reklam. Det är nu angeläget att detfortsatta arbetet med dessa frågor bedrivs med störstaskyndsamhet.2. NärradioverksamhetenIngrid (), (), (),(), (), () och () anför:Vi beklagar att regeringen inte förelagt förslag omutvidgade sändningsmöjligheter för närradion liksom omavreglering av dess organisation och verksamhet. Vi anser attdet är mycket angeläget att bereds möjlighetatt ta ställning till sådana förslag.