bet · GE01JoU27 · 1991-04-19 00:00:00 — Stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norraSverige, m.m. Utskottet behandlar i detta betänkande proposition 1990/91:99om stödet till jordbruket och livsmedelsindustrin i norraSverige, m.m. Vidare behandlas 50 motionsyrkanden.Utskottet föreslår att den lönsamhetsförsämring som drabbatdet norrländska jordbruket till den del den kan hänföras tilltvåprissystemets avskaffande i sin helhet skall kompenseras. Somkompensation för denna effekt föreslår utskottet en extrauppräkning av prisstödet för mjölk med 68 milj.kr. Detta innebäratt utskottet förordar en uppräkning av stödet till jordbruketoch livsmedelsindustrin i norra med 34 milj.kr. Med anledning av två motioner (fp, v)föreslår utskottet vidare att stödet till jordbruksproduktioneni norra blir föremål för en förutsättningslös ochgenomgripande översyn. Översynen bör enligt utskottets meninggenomföras av en arbetsgrupp med parlamentarisk sammansättning.Utskottet tillstyrker de i propositionen redovisade förslagentill lagändringar. Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats 6 reservationer och 5 särskildayttranden. Regeringen () har i proposition1990/91:99 föreslagit att riksdagendels1. antar förslagen till1. lag om ändring i lagen (1965:61) om behörighet att utövaveterinäryrket m.m.,2. lag om ändring i lagen (1970:299) om skydd mot flyghavre,3. lag om ändring i lagen (1990:1489) om ändring i lagen(1970:299) om skydd mot flyghavre,4. lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1971:392),5. lag om ändring i lagen (1990:1490) om ändring irennäringslagen (1971:437),6. lag om ändring i lagen (1972:114) med anledning avkonventionen mellan och omrenbetning,7. lag om ändring i växtskyddslagen (1972:318),8. lag om ändring i bisjukdomslagen (1974:211),9. lag om ändring i lagen (1974:226) om prisreglering påfiskets område,10. lag om ändring i berberislagen (1976:451),11. lag om ändring i lagen (1990:1493) om ändring i lagen(1979:425) om skötsel av jordbruksmark,12. lag om ändring i epizootilagen (1980:369),13. lag om ändring i lagen (1981:292) om tjänsteplikt förhälso- och sjukvårdspersonal samt veterinärpersonal m.m.,14. lag om ändring i vattenlagen (1983:291),15. lag om ändring i lagen (1983:738) om bekämpande avsalmonella hos djur,16. lag om ändring i lagen (1990:1494) om ändring i lagen(1983:738) om bekämpande av salmonella hos djur,17. lag om ändring i lagen (1984:409) om avgift pågödselmedel,18. lag om ändring i lagen (1985:295) om foder,19. lag om ändring i lagen (1990:1495) om ändring i lagen(1985:295) om foder,20. lag om ändring i lagen (1985:342) om kontroll av husdjurm.m.,21. lag om ändring i tullagen (1987:1065),22. lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534),23. lag om ändring i tullregisterlagen (1990:137),24. lag om ändring i lagen (1990:615) om avgifter på vissajordbruksprodukter m.m.,25. lag om ändring i lagen (1990:616) om införande av lagen(1990:615) om avgifter på vissa jordbruksprodukter m.m.dels2. godkänner vad som förordats om områdesindelningen förstödet till norra (avsnitt 2.3.1),3. godkänner vad som förordats om stödet till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra (avsnitt 2.3.2),4. tar del av vad som anförts om stödet efter budgetåret1991/92 (avsnitt 2.4),5. tar del av vad som anförts om avtalspart i fråga om vissdjurförsöksforskning (avsnitt3),Under rubriken anslagsfrågor för /92 harregeringen föreslagit att under nionde huvudtiteln6. till Stöd till jordbruket och livsmedelsindustrin i norraSverige för /92 anvisar ett förslagsanslag på839000000kr.,7. under förslagsanslaget Omställningsåtgärder i jordbruketm.m. för /92 anvisar 15000000kr. utöver vadsom föreslagits i prop. 1990/91:100, bil.11.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen läggs fram förslag om stöd till jordbruket ochviss livsmedelsindustri i norra för tiden den 1 juli1991--. Den nuvarande stödområdesindelningenbehålls. Stödet till jordbruket i norra höjs med igenomsnitt . Det stöd till viss livsmedelsindustri som förnärvarande finansieras med s.k. prisregleringsmedel finansierasfr.o.m. /92 över statsbudgeten.Vidare tas frågan upp om ett avtal mellan staten ochläkemedelsföretag om forskning rörande alternativa ochkompletterande metoder till djurförsök. Vidare lämnas förslag omstartkapital för en ny branschorganisation för kontroll avkvaliteten på matpotatis. Slutligen innehåller propositionen deförslag till lagändringar som föranleds av regeringens förslag i1991 års budgetproposition om en ny myndighet, statensjordbruksverk.Lagförslagen bifogas som bilaga till detta betänkande. Motioner väckta med anledning av propositionen1990/91:Jo125 av och () variyrkas att beslutar om uppräkning av det s.k.Norrlandsstödet i enlighet med vad som i motionen anförts.1990/91:Jo126 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar göra förändringar i stödområdesindelningen på så sättsom redovisas i motionen.1990/91:Jo127 av i och MarianneAndersson i (c) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändradstödområdesindelning i skogs- och mellanbygder.1990/91:Jo128 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en förskjutning av sydgränsen söderöver så att norraVästmanland (Bergslagsdelen) hänförs till stödområde 4.1990/91:Jo129 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stödet till Norrlandsjordbruket,2. att anslår 130 milj.kr. utöver regeringensförslag i proposition 1990/91:99, Stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra B 10, dvs. 969 milj.kr.1990/91:Jo130 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en parlamentarisk arbetsgrupp meduppdrag att utforma ett nytt Norrlandsstöd.1990/91:Jo131 av m.fl. (c, m, fp) vari yrkas1. att beslutar höja stödet till jordbruket i norraSverige så att det når upp till den nivå som var avsikten iriksdagsbeslutet ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stödet till industrin,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om justering av stödområdena,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av ytterligare resurser föravbytare,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om stöd till potatisodlingen.1990/91:Jo132 av m.fl. (v) vari yrkas1. att till stödet till jordbruket i norra /92 anslår . utöver vadregeringen föreslagit,2. att begär att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning med uppgift att göra en genomgripandeöversyn av Norrlandsstödet enligt vad som anförts i motionen,3. att beslutar om förändringar avstödområdesindelningen enligt jordbruksnämndens tidigareförslag,4. att hos regeringen begär förslag till ändring avavbytarsystemet enligt vad som anförts i motionen.1990/91:Jo133 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändring av avbytarsystemetenligt vad som anförts i motionen.1990/91:Jo134 av m.fl. (c) vari yrkas1. att till extra regionalt stöd till jordbruket inorra anvisar 76 milj.kr. för /92 ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att till Stöd till jordbrukare i norra /92 anvisar 187 milj.kr. utöver vadregeringen föreslagit eller således 950 milj.kr.,3. att med avslag på proposition 1990/91:99 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna att den långsiktiganivån för stödet till jordbrukare i norra börfastställas utifrån kostnadstäckningsgrad,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om justering av suggstödet,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om höjning av stödtaket för suggor,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om merkostnadskompensation försvinavelsproduktionen i norra /91:Jo135 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utformningen av jordbruksstödet till norraSverige samt behovet av kontroll och uppföljning av stödetsanvändning.1990/91:Jo136 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den framtida områdesindelningen.1990/91:Jo137 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödet till jordbruket i norra /91:Jo138 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom omprövning av regler för utbetalning av djurbidrag.1990/91:Jo139 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavelsproduktion av svin i Norrland.1990/91:Jo140 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om Norrlandsjordbruket.1990/91:Jo141 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att ytterligare minskningar av produktionoch åkerareal inom jordbruket i norra ej skall tillåtasske,2. att med avslag på proposition 1990/91:99 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att utgångspunkten för stödet till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra skall varakostnadstäckningsgraden som gällde /90, dvs.57%,3. att till stöd till jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra för /92anvisar ett förslagsanslag på . utöver vadregeringen har föreslagit eller således ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att områdesindelningen skall gälla underminst ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att genomföra förändringar avstödområdesindelningen i och ienlighet med vad i motionen anförts.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19911990/91:Jo202 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en förskjutning av sydgränsen söderöver så att norraVästmanland (Bergslagsdelen) hänförs till stödområde 4.1990/91:Jo206 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förändringar i områdesgränser inte fårleda till försämringar för Västerbottensjordbruket,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att korrigeringar i stället bör görasgenom att vissa utsatta områden överförs till högre pristillägg.1990/91:Jo210 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom nödvändigheten av ett ökat nyföretagande inom jordbruket i denorra länen i allmänhet och i i synnerhet.1990/91:Jo225 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om fäbodbruket och dess roll i ett levandekulturlandskap,2. att hos regeringen begär förslag om hurfäbodbruket skall kunna utvecklas,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vad en ökning av antalet fäbodar betyderur sårbarhets- och beredskapssynpunkt,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av en snabb handläggning av frågandå antalet fäbodar minskar katastrofalt ,5. att hos regeringen begär en översyn avförvärvstillståndshandläggningen rörande försäljning av fäbodar,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att fäbodarnas betydelse bör uppmärksammasvad gäller gamla lantraser.1990/91:Jo226 av m.fl. (mp) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna attprisstödet till hela det nuvarande Norrlandsstödområdet skallmotiveras utifrån beredskapsskäl och för att minska sårbarheteni livsmedelsförsörjningen,12. att som sin mening ger regeringen till känna attNorrlandsstödet skall justeras efter konsumtionsnivån inomNorrlandsstödområdet.1990/91:Jo231 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombibehållande av nuvarande områdesindelning.1990/91:Jo251 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om jordbrukets situation och behov iVärmland.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Sk436.1990/91:Jo258 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskning och utvecklingsarbete om densvenska getnäringen,2. att hos regeringen begär förslag till omräkningav prisstödet till getnäringen inom ramen för prisstödet tilljordbruket i norra m.m.Utskottet har anordnat en utfrågning med departementsrådetLena , sakkunnige ochdepartementssekreteraren ,jordbruksdepartementet.Utskottet har uppvaktats av representanter förlantbruksnämnderna i , ochVästernorrlands län samt representanter för (), den s.k. Norrlandsgruppen. Allmänna utgångspunkterPropositionenI propositionen framhålls att det är den samlade bedömningenav fördelarna med en produktion även i norra , som liggertill grund för det särskilda prisstödet till produktionen idessa landsdelar. Det är således inte enbart sämre avkastningsom motiverar ett särskilt stöd. Avgörande är de samladeregional-, sysselsättnings-, miljö- och beredskapspolitiskaövervägandena. Därvidlag ger merkostnaderna, som även beror påandra faktorer än avkastning, ett underlag för att bedömastödets nivå. Enligt jordbruksministern bör ettregionalpolitiskt motiverat prisstöd, till en avgränsad del avlandet eller en begränsad produktion, kunna tillhöra denkategori som inte omfattas av åtaganden om neddragningar enligtGATT. Frågan kommer att avgöras i ett jordbruksavtal inom GATT.Utfallet av förhandlingarna har således stor betydelse för denframtida utformningen av stödet till norra . Mot bakgrundhärav är det olämpligt att genomföra störreförändringar av prisstödet eller stödet tillförädlingsindustrin i norra . Detta gäller såvälstödets konstruktion som områdesindelningen.MotionernaEnligt motion Jo210 (m) krävs insatser utöver det vanliga föratt vi också skall ha kvar en levande landsbygd.Följande åtgärder behöver vidtas. Hinder för nyetablering måsteundanröjas. Räntekostnaderna över tiden måste ses över.Lönsamhetsutvecklingen måste stabiliseras utan alltför kraftigasvängningar. Särbestämmelser till skydd för Norrlandsjordbruketmåste skapas inför EG-anpassningen. Ansvar och kostnader förlandskapsmiljö och landskapsvård skall inte utan ersättningläggas på de aktiva jordbrukarna. Ur beredskapssynpunkt är detviktigt och önskvärt att produktionen av livsmedel är någorlundajämnt fördelad över landet. Det norrländska jordbruket får intetunnas ut ytterligare. Produktionen av livsmedel bör om möjligtinnebära att varje region i landet, även Norrlandslänen, blirsjälvförsörjande när det gäller de viktigaste basmatvarorna. Imotion Jo251 (m) yrkande 1 konstateras att det råder storvillrådighet inom det värmländska jordbruket. Detlivsmedelspolitiska beslut som antog i början av juni1990 ger klart besked om omställningens villkor ochersättningsbelopp. Man överlåter dock till jordbrukaren att sökarätt bland alternativa markanvändningsidéer. Framtiden i detvärmländska jordbruket upplevs som ett vanskligt lotteri. Hoppetstår till bönderna och att de fortsätter att bruka jorden på detsätt som skett . Jordbrukare och andralandsbygdsbor måste fortsätta att hålla kreatur, hästar, får ochandra djur som kräver vall eller odling. Annars kommerlandskapet att växa igen eller förmörkas av granskog.Mjölkbesättningarna minskar i antal. Mejerihanteringens framtidi länet diskuteras. Mjölkproducenterna frågar sig om det finnsnågon framtid för deras näringsfång i . Regering ochriksdag har svaret. Om det s.k. Norrlandsstödet försämras förvärmländskt vidkommande försvinner en ännu större del avmjölkproducenterna i länet och slakteriet i hotas. Icenterpartiets motion Jo141 yrkas att ytterligare minskningar avproduktion och åkerareal inom jordbruket i norra inteskall tillåtas ske (yrkande 1). Enligt motionärerna utgörjordbruket det norrländska näringslivets ryggrad. I många delarav den norrländska landsbygden är jordbruket den enda näringen.Det är därför angeläget att slå vakt om jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra . Med hänsyn till den starktutglesade produktionen i denna del av är det viktigt attbibehålla eller t.o.m. i vissa områden öka produktionen. Enligtmotion Jo226 (mp) talas det nu om livsmedelsöverskott i mångaländer. Framtiden är dock osäker. Vissa länders folkmängder ökarkraftigt. Markförstöring i olika former och brist på vattenhotar den framtida livsmedelsförsörjningen. För att garanteraförsörjningstryggheten och i eventuella krislägenär det viktigt att ha en hög självförsörjningsgrad av livsmedel.Det är också viktigt att ha en regionalt spriddlivsmedelsproduktion. Ett produktionsmål för norra börupprättas eftersom delar av Norrlandsstödet kan motiveras medberedskapsskäl (yrkande 11).I motion Jo225 har framfört ett antal synpunkterpå det svenska fäbodbruket. Enligt motionen (yrkande1) satsasdet i framför allt på en handfull stora ochvälreklamerade fäbodar. Dessa fäbodar ägs framför allt avkommuner och drivs av turistföreningar eller hembygdsföreningar.Besökarna är många och projekten lovvärda. De få verkligtlevande fäbodarna, som ägs och brukas av dem som bor i bygden,kommer att försvinna. Kvar blir endast några turistinriktadeprojekt samt fäbodar ombyggda till sommarstugor. Med enutveckling som går mot ett biologiskt jordbruk, utan kemikalieroch konstgödning, kan fäbodarna bli ett såväl lönsamt sompraktiskt alternativ. Fäbodbruket har en stor ekonomiskbetydelse. Småjordbruket med tillhörande fäbodbruk gerfamiljerna möjlighet att stanna kvar i bygderna. Ett höjtNOLA-stöd bör gå till alla fäbodbrukare. Investerings- ochglesbygdsstödet fungerar inte. Fäbodbrukarna kan inte komma uppi de inkomster som krävs för att stöd skall kunna ges. Detekologiska fäbodbruket klarar inte av att uppfylla de regler somfinns för andra företag. bör hos regeringen begäraförslag om hur fäbodbruket skall kunna utvecklas (yrkande 2).Enligt motionen (yrkande 3) kan fäbodarna betyda mycket frånberedskaps- och sårbarhetssynpunkt genom bl.a. bibehållandet avgamla kunskaper. De spridda brukningsenheterna ger också gottunderlag för ökad produktion av kött- och mjölkprodukter vidbehov. innebär fäbodbruket en resurssparande ochekologiskt riktig djurhållning. En snabb handläggning av fråganom fäbodbrukets framtid krävs eftersom antalet fäbodar minskarför (yrkande 4). Jordbrukspolitiken med bl.a.handläggningen av förvärvstillstånd har gjort att det i principär den som betalar bäst som får köpa jordbruksfastigheter.Fäbodbrukens fastigheter är som regel små och populära sominvesteringsobjekt. Fritidsbostäder och s.k. hästgårdarprioriteras framför fortsatt småjordbruk. Detta hindrar kommandebrukare att förvärva jordbruksfastigheter. Om riksdagenförklarar att fäbodbruket utgör ett riksintresse skulleerforderlig hänsyn kunna tas vid handläggningen av ifrågavarandeförvärvstillstånd. Dessutom förhindras därmed en ojämlikhantering av fäbodbrukarna sinsemellan. bör hosregeringen begära en översyn av förvärvstillståndshanteringennär det gäller fäbodar (yrkande 5). I motionen framhålls vidareatt fäbodbruket utgör sista utposten för Svensk Rödkulla,fjällkor och lantrasgetter i ursprunglig miljö. Det fria betethjälper dessutom till att bevara de sista resterna av enurgammal svensk flora och fauna (yrkande 6).Utskottets övervägandenDen regionalpolitiska målsättningen för den nyalivsmedelspolitiken innebär att denna skall bidra till regionalutjämning av sysselsättning och välfärd. En regional fördelningav produktionen skall i huvudsak nås med riktade åtgärder. Somredovisats i propositionen innebär riksdagenslivsmedelspolitiska beslut (prop. 1989/90:146, JoU25, rskr. 327)en skärpning av den regionalpolitiska profilen ilivsmedelspolitiken. Stödet till jordbruket kanaliseras i störreutsträckning till norra och till glesbygder. När detgäller jordbruket i norra innebär beslutet attprisstödets konstruktion i huvudsak skall behållas. Avstämningenav merkostnaderna skall ske en gång för att upprätthållalönsamheten i det norrländska jordbruket. undantasdärmed i princip från den produktionsanpassning som följer avden livsmedelspolitiska reformen. I samband med beslutetkonstaterade utskottet bl.a. att en väl differentieradjordbrukspolitik i landet bidrar till möjligheten att bevara envarierad och levande landsbygd. Beträffande produktionsmålet förNorrlandsjordbruket framhölls att antalet företag och dessasgeografiska spridning är sådan i norra att enfortsatt nedläggning av företag skulle få långtgående effekter.Med hänsyn till den stora betydelse jordbruket har församhällsutvecklingen i fanns det anledning att nogafölja den fortsatta utvecklingen. Ersättningen tillproducenterna bör justeras till en nivå som gör det möjligt attdriva ett rationellt skött företag med acceptabel lönsamhet.Åtgärderna bör i första hand riktas mot att geanimalieproducenterna möjlighet att få rimlig lönsamhet.Utskottet betonade att särskilda insatser bör göras förglesbygden och att stöd bör lämnas till kombinationsverksamhet.Utskottet erinrar dessutom om att i samband med detlivmedelspolitiska beslutet, på förslag av utskottet, beslutadeom en uppföljning av det s.k. åtgärdsprogrammet förjordbruket i norra . För detta ändamål anvisades 50milj.kr. för /91. Förslag om ytterligare 50milj.kr. för /92 har bifallits avriksdagen (prop. 1990/91:100, bil. 11, JoU22). Vidare förordadeutskottet i samband med livsmedelspolitiska beslut attett belopp om 600 milj.kr. utöver regeringens förslag skulletillföras jordbruket i form av ett bidrag per ko. För jordbruketinom stödområdet beräknades detta innebära en ökning av stödetmed ca 115 milj. kr. beslutade i enlighet medförslaget. Genom beslut 1990(prop. 1989/90:76, AU13, rskr. 346) gavs länsstyrelsernamöjlighet att inom en given ram använda medel för regionalautvecklingsinsatser (anslaget Regionala utvecklingsinsatser, seprop. 1990/91:100, bil. 14) till av dem beslutade lokaliserings-och utvecklingsbidrag, till glesbygdsstöd i form av stöd tillföretag och kommersiell service samt till regionalprojektverksamhet. Det anförda ger enligt utskottets meninganledning att anta att möjligheterna kan förväntas öka atttillgodose syftet med motionerna Jo141 yrkande 1, Jo210 ochJo251 yrkande 1. Motionsyrkandena bör inte föranleda någonriksdagens ytterligare åtgärd.Utskottet anser i likhet med den mening som framförts i motionJo226 att Norrlandsstödet är motiverat av beredskapsskäl. tidigare konstaterat (1989/90:JoU25) är stödetmotiverat även av andra skäl. Utskottet har för övrigt heltnyligen i ett yttrande till försvarsutskottet behandlat vissaberedskapsfrågor i anslutning till proposition 1990/91:102 omverksamhet och anslag inom totalförsvaret. Med hänsyn härtilloch mot bakgrund av vad utskottet i övrigt anfört i detföregående bör yrkande 11 i motionen inte föranleda någotsärskilt uttalande från sida.Utskottet erinrar om att kulturutskottet under föregåenderiksmöte behandlat frågor om bevarande av fäbodbruket och därvidframhållit bl.a. att fäbodkulturen är en väsentlig del av vårtkulturarv (1989/90:KrU1). anser i likhet medkulturutskottet det angeläget att fäbodkulturen bevaras. Somframgår av kulturutskottets betänkande har frågan uppmärksammatsav olika myndigheter och organisationer. Utskottet är inteberett att föreslå att gör något ytterligare uttalandemed anledning av motion Jo225. Motionen avstyrks.OmrådesindelningenPropositionenEnligt jordbruksministern måste en ny områdesindelning inteinföras redan nästa budgetår. Inte heller de justeringar inomden nuvarande stödområdesindelningen, som jordbruksnämndenföreslår, bör genomföras . Förutsättningarna för att behålladen nuvarande stödområdesindelningen bedöms åtminstone för enperiod framåt som relativt goda. I propositionen redovisas dekriterier som enligt jordbruksnämnden bör utgöra utgångspunktför en framtida stödområdesindelning. Indelningen skallgrundas på statistiska uppgifter och antalet områden bör varalitet. Indelningen bör vara robust så att den kan förblioförändrad och den bör inte strida motinternationella åtaganden. Enligt jordbruksministern börjordbruksnämnden vidareutveckla ett förslag utifrån de angivnakriterierna.