bet · GF01JuU1 · 1991-11-12 00:00:00 — 1990/91:Ju408 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom säkerhetssal på i Stockholm.1990/91:Ju410 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att öka skyddet och tryggheten förnämndemän och personal vid våra domstolar.MotionernaI motion Ju408 aktualiseras frågan om en s.k. säkerhetssal påRiddarholmen i . Motionären anför bl.a. att Sveahovrätts sessionssalar från polisiär synpunkt är olämpliga förrättegångar där särskild säkerhet krävs. Hovrätten har inteheller någon tillräckligt stor sessionssal för de vidlyftiga målsom förekommer allt oftare. Kammarrätten i har enligtmotionären motsvarande lokalproblem. Motionären anser att detfrån rättsordningens synpunkt är ytterst angeläget att samtligaöverdomstolar på har tillgång till lämpliga lokalerför att kunna handlägga alla slags mål. Regeringen böruppmärksammas på den otillfredsställande lokalsituationen.I motion Ju410 tas en annan aspekt på säkerhetsfrågorna upp.Motionärerna pekar på att domstolarna i Stockholmsområdetuppvisar ett bristfälligt skydd för den anställda personalen.När det finns uppenbar anledning att frukta någon form av våldhar man visserligen, anför motionärerna, tillgång tillsäkerhetssalen i . Det finns emellertidingen garanti för att våldsamheter inte skulle kunna förekommavid ordinära brottmål eller vid vilka mål som helst, och detförekommer allt oftare att hot uttalas mot framför allt domareoch åklagare. Motionärerna anser att det bör utredas hur man pålämpligt sätt kan öka skyddet och tryggheten för nämndemän ochpersonal vid domstolarna.Motionerna har remissbehandlats. BakgrundUnder har säkerhetskraven inom domstolarna ökat.Risken för sabotage och väpnade fritagningsförsök har tvingatfram särskilda säkerhetssalar på några ställen i landet, och vidett tjugotal domstolar har installerats överfallslarm ochsärskilda tekniska säkerhetssystem som begränsar besökarestillträde till kansliutrymmen.I finns en provisorisk säkerhetssal sedanår 1981. Planering av en permanent säkerhetssal med mycket högsäkerhet pågår, och har gjort enframställning till regeringen om projektering. Enligt planernakommer den permanenta säkerhetssalen, som får ett annat läge änden provisoriska salen, att kunna tas i bruk under våren 1994.Avsikten är att säkerhetssalen skall vara gemensam fördomstolarna i . Också tingsrättdisponerar en säkerhetssal, och regeringen har beslutatom ombyggnadsarbeten i som omfattar även ensäkerhetssal.Domstolsverket har aktualiserat olika säkerhetshöjandeåtgärder för domstolarna i sina anslagsframställningar under enlång följd av år, och en hel del åtgärder har som framgåttvidtagits. Härutöver bör nämnas att avser attgöra en översyn av tidigare utfärdade föreskrifter om åtgärdervid bombhot vid domstolarna.På senare år har också i ökande omfattning förekommit att hotriktats mot bl.a. åklagare och domare efterdomstolsförhandling som de deltagit i.Aktuell lagstiftning m.m.Enligt 5 kap. 9 § (RB) åligger det rättensordförande att upprätthålla ordningen vid rättens sammanträdenoch att meddela de föreskrifter som behövs. Bl.a. får en personsom stör förhandlingen utvisas, och antalet åhörare i rättssalenfår begränsas för att undvika trängsel. Den som inte efterkommermeddelade föreskrifter kan tas i häkte och kvarhållas där tillssammanträdet avslutats, dock högst i tre dagar.Enligt lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll viddomstolsförhandlingar får rättens ordförande besluta omsäkerhetskontroll i anslutning till sådana förhandlingar där dettill följd av särskilda omständigheter finns risk för att det isamband med förhandlingen kan komma att förövas brott sominnebär en allvarlig fara för någons liv, hälsa eller friheteller för omfattande förstörelse av egendom. Kontrollen omfattaråhörare och, med vissa undantag, den som kallats tillförhandlingen. Vid kontrollen, som skall utföras av polisman,skall vapen m.m. eftersökas. Kroppsvisitation får äga rum, ochväskor och andra föremål som medförts till eller påträffas irättssalen får undersökas. Den som inte underkastar sigkontrollen skall i princip vägras tillträde till förhandlingen.Det finns också några bestämmelser i (BrB) somsärskilt tar sikte på förhållandena bl.a. i samband medrättegångar. Det gäller bestämmelsen i 16 kap. 4 § BrB omstörande av förrättning eller allmän sammankomst. Enligt denbestämmelsen skall den som genom våldshandling m.m. stör t.ex.en domstolsförhandling dömas till böter eller fängelse . En annan sådan bestämmelse återfinns i 17 kap. 10 §BrB om övergrepp i rättssak. Enligt det lagrummet skall bl.a.den dömas till böter eller fängelse i högst som med våldeller hot om våld angriper någon för det han hos domstol ellerannan myndighet gjort anmälan, fört talan, avlagt vittnesmåleller eljest vid förhör avgivit utsaga eller för att hindrahonom från sådan åtgärd.Också andra bestämmelser i som syftar till att skyddanågons fysiska eller psykiska integritet kan bli tillämpliga.Det gäller t.ex. bestämmelserna i 17 kap. 1 § om våld eller hotmot tjänsteman, i 4 kap. 5 § om olaga hot och i 3 kap. 5 § ommisshandel.Våldskommissionen har i sitt betänkande Våld och brottsoffer(SOU 1990:92) utförligt behandlat vissa hithörande frågor (s.157 f). Kommissionen tar dock främst upp frågor som rör skyddetav hörda personer efter domstolsförhandlingen.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade en motion om en säkerhetssal i Sveahovrätt i samband med behandlingen av anslag tilldomstolsväsendet (1989/90:JuU24 s. 8 f). Utskottetkonstaterade då att frågan om en sal som uppfyller högt ställdasäkerhetskrav redan var aktualiserad och att det saknadesanledning för utskottet att göra en annan bedömning avsäkerhetssalens lokalisering än vad som kommit till uttryck iett regeringsbeslut om en säkerhetssal belägen i Stockholmstingsrätt. Utskottet avstyrkte bifall till motionen. Riksdagenföljde utskottet.RemissyttrandenaUtskottet har inhämtat remissyttranden över motionerna frånhögsta domstolen, riksåklagaren, ,, , kammarrätten i ,, , ,och byggnadsstyrelsen.Flertalet remissinstanser förordar att frågan om ytterligareen säkerhetssal i bereds vidare med sikte på attbehovet av en tillräckligt stor sådan sal tillgodoses.Remissinstanserna är också med något enstaka undantag överens omatt det behövs en översyn av frågan om säkerheten viddomstolarna i ett vidare perspektiv.Högsta domstolen anser det viktigt att en säkerhetssalinrättas på eller i dess närhet, och högstadomstolen anmärker att den framställt önskemål härom i sinanslagsframställning för nästkommande budgetår. Högsta domstolenanser vidare att det är angeläget att i någon form utreda hurskyddet och tryggheten för all vid domstolarna tjänstgörandepersonal skall kunna ökas. Vidare bör personalens riskmedvetandehöjas genom lämplig utbildning.Riksåklagaren hänvisar till yttranden från överåklagarnavid regionåklagarmyndigheten i i som fogats till remissvaret ochanför att han finner starka skäl för en samlad lösning av fråganom nya säkerhetssalar för domstolarna i Stockholmsområdet.Överåklagaren vid regionåklagarmyndigheten anser attsäkerheten i rättssalarna behöver ses över. En målsättning börvara, anför hon, att öka skyddet för ledamöter, parter ochvittnen utan att domstolarna för den skull förvandlas tillbevakade fort. Hon anför vidare att den enda domstol iStorstockholmsområdet som har en rättssal med tillfredsställandesäkerhet är . Enligt hennes mening börytterligare lokaler av samma slag som säkerhetssalen iStockholms tingsrätt iordningställas. Hon tillägger att dettainte innebär att det behövs säkerhetssalar vid alla domstolarmen att säkerheten i många fall kan höjas med relativt enklaåtgärder.Överåklagaren i , som för fram argument motlokaliseringen av den planerade säkerhetssalen i Stockholmstingsrätt, anser att hithörande frågor kan vara värda engenomgripande analys innan man genom ett kostsamtbyggnadsprojekt låser positionerna för överskådlig tid. I frågaom den mer begränsade frågan om en säkerhetssal på Riddarholmenframhåller han att en sådan skulle ha både fördelar ochnackdelar. En säkerhetssal där skulle vara lättbevakad men åandra sidan medföra bl.a. säkerhetsproblem när det gällertransporterna till och från . När det gäller denallmänna säkerheten vid domstolarna anser överåklagaren detangeläget att berörda instanser noggrant följer utvecklingen påområdet för att snabbt kunna vidta åtgärder om det skulle visasig erforderligt.Rikspolisstyrelsen, som bifogat yttranden frånsäkerhetspolisen och från , anför att Sveahovrätts sessionssalar från polisiär synpunkt är olämpliga förrättegångar där särskild säkerhet krävs. Berörda myndigheter börse långsiktigt på problemet och inrätta ett antal salar somdomstolarna kan disponera för mål där särskild säkerhet krävs,förslagsvis inom kvarteret anser att det bör finnas säkerhetssalar i destörre städerna, och instämmer i bedömningenatt det behövs en säkerhetssal på konstaterar att haren från säkerhetssynpunkt sett mindre lämplig utformning och attingen av hovrättens sessionssalar är tillräckligt stor för attmål med ett stort antal tilltalade eller med många åhörare skallkunna handläggas på ett tillfredsställande sätt. Den planeradesäkerhetssalen i kvarteret kommer att tillgodosemycket högt ställda krav vad gäller utformning och kapacitet förhandläggning av stora mål och mål med uttalade krav påsäkerhetsarrangemang. Det är synnerligen angeläget att denplaneringen fullföljs både för och för berördatingsrätters del. Härutöver bör hovrätten förses med ytterligareen sessionssal med biutrymmen för i första hand mål med mångaparter eller mål av stort allmänt intresse. En sådan sessionssalbör ligga i så nära anslutning till hovrättens lokaler att denockså kan utnyttjas för att avhjälpa den brist påförhandlingsutrymmen som hovrätten har.I fråga om den allmänna säkerheten vid domstolarna anfördomstolsverket att hot och våld mot myndigheter ochmyndighetspersoner tilltagit under de senaste decennierna.Åtgärder för att förbättra säkerhetsförhållandena för personal,åklagare och nämndemän har måst övervägas. För att höjasäkerheten har det bl.a. visat sig nödvändigt att begränsaallmänhetens tillträde till förhandlingsutrymmen och attavgränsa kansliutrymmena från förhandlingsutrymmena.Domstolsverket konstaterar vidare att åtskilliga domstolslokalerhar brister i säkerhetshänseende. Detta är en följd av att mångadomstolar är inrymda i äldre byggnader som utformats vid en tiddå säkerhetsaspekterna inte behövde särskilt beaktas. Undersenare år har en hel del gjorts för att förbättrasäkerhetsförhållandena i domstolarna. Bl.a. har Stockholmstingsrätt en provisorisk säkerhetssal, ochsäkerhetsaspekterna har beaktats vid den alltjämt pågående om-och tillbyggnaden av . Arbetet med att höjasäkerheten i domstolarna bör enligt meningfortsätta och intensifieras till dess att samtliga domstolar hartillfredsställande förhållanden.Svea hovrätt understryker att hovrättens sessionssalarfrån polisiär synpunkt är olämpliga för rättegångar där särskildsäkerhet krävs. Sådana rättegångar har också under senare årblivit allt vanligare. Hovrätten konstaterar att det förekommitatt säkerhetssalen i varit upptagen närhovrätten skulle ha behövt den, och hovrätten tar vidare upp deolägenheter som uppstår när hovrätten har förhandlingar utanförsina ordinarie lokaler. Hovrätten framhåller också att antaletmål med många parter och mål som uppmärksammas i massmediatenderar att öka vilket reser nya anspråk på sessionssalarna.Hovrätten anser vidare att säkerheten vid förhandlingar idomstolarna är ett generellt problem som inte bara berördomstolspersonalen utan även vittnen, målsägande och åklagare.Hovrätten finner det angeläget att säkerhetsfrågorna utredsnärmare. Hovrätten har , delvis tillsammans medkammarrätten i , fört diskussioner med domstolsverketom lokalfrågorna.Kammarrätten i framför likartade synpunkter ochtillägger att skyddet av personal och nämndemän mot bakgrund avdet stegrade våldet och den av allt att döma ständigt ökandeanvändningen av vapen i kriminella sammanhang är ett allvarligtproblem. Det är önskvärt att frågan utreds. Kammarrättenföreslår att en arbetsgrupp tillsätts med representanter fördomstolsverket och . I arbetsgruppen börockså, anser kammarrätten, ingå åtminstone någon aktiv domareeller annan person med särskilda förutsättningar att på etttillfredsställande sätt avväga säkerhets-, integritets- ochoffentlighetsaspekterna i förhållande till varandra.Stockholms tingsrätt, som inhämtat yttrande frånStockholms nämndemannaförening, redogör för den planeradepermanenta säkerhetssalen vid tingsrätten och anser att denlokalen alltid kommer att vara överlägsen andra alternativ närkrav på mycket hög säkerhet ställs. Tingsrätten ansluter sigemellertid också till uppfattningen att det på Riddarholmenbehövs sessionssalar för mål med många tilltalade eller someljest ställer stora krav på utrymmen och ingenting hindrar,framhåller tingsrätten, att man i diskussionerna om lokaler föromfattande mål på också för in säkerhetsaspekter.När det gäller den allmänna säkerheten vid domstolarnakonstaterar tingsrätten först att antalet förhandlingar medsäkerhetskontroll och polisbevakning ökat under det senastedecenniet. Tingsrätten redogör vidare för de byggnadstekniskaoch andra åtgärder som vidtagits för att höja säkerheten itingsrättens lokaler. Inom tingsrätten har igångsatts ett arbetei samarbete med statshälsan för att utarbeta ettberedskapsprogram för hjälp och stöd till personer som varitutsatta för våld, hot eller andra liknande situationer i sittarbete i domstolen. Tingsrätten konstaterar avslutningsvis attmycket har gjorts för att öka säkerheten för anställda ochnämndemän men att mer säkert behöver göras.Stockholms nämndemannaförening anser det angeläget attöverdomstolarna på bereds tillgång tilllokaler som ur säkerhetssynpunkt fyller rimliga krav och anseratt nuvarande förhållanden är oacceptabla.Malmö tingsrätt konstaterar att den säkerhetssal somtingsrätten disponerar fyller ett angeläget behov. Tingsrättenhar vidare låtit göra en enkätundersökning på sinabrottmålsavdelningar och bland nämndemännen. Härvid har inteframkommit något som enligt tingsrättens uppfattning börföranleda att en utredning om säkerheten vid domstolarnatillsätts.Göteborgs tingsrätt anser att det kan förutses attöverrätternas möjligheter att använda säkerhetssalen iStockholms tingsrätt kommer att bli alltmer begränsade. Mot denbakgrunden måste behovet av ytterligare en säkerhetssal iStockholm bedömas vara stort. När det gäller den allmännasäkerheten vid domstolarna tillstyrker tingsrätten en utredningsom bör ta sikte på personer av alla kategorier som uppträdervid domstolarna. Tingsrättens uppfattning är att hot mot domareoch annan personal blivit vanligare. Detta går dock inte attbelägga eftersom statistik saknas. Tingsrätten upplyser om attsäkerhetsföreskrifter har utarbetats för tingsrätten.Sveriges advokatsamfund anser det självklart att ocksåöverrätterna har tillgång till lämpliga lokaler för alla slagsmål och har ingen erinran mot att frågan om den allmännasäkerheten vid domstolarna utreds.Byggnadsstyrelsen konstaterar att det finnsen provisorisk säkerhetssal i och att enpermanent lösning nu planeras. Den nya salen kommer att täckabehovet av sessionssalar för stora mål med krav på hög säkerhetinom Stockholms- och . Beträffande domstolarnapå pågår, anför , planering föratt förse kammarrätten med de nya lokaler som krävs på grund avförsäkringsrättsreformen. I samband med det arbetet undersöksmöjligheterna att inom kammarrättens lokaler dels höjasäkerheten, dels skapa större salar för mål där många personerär inblandade. förklarar sig också beredd attutreda möjligheterna att tillskapa en större sessionssal förSvea hovrätt på . Inriktningen bör enligtbyggnadsstyrelsen vara att en sådan sal skall disponerasgemensamt av domstolarna i och på Riddarholmen.Byggnadsstyrelsen förklarar slutligen att den avser att i samrådmed utreda vilka åtgärder som behövs för att höjasäkerheten inom befintliga domstolslokaler.BedömningFrågorna kring säkerheten i domstolarna har påett drastiskt sätt belysts genom de omfattande säkerhetsåtgärdersom bedömts nödvändiga i några få mycket uppmärksammade mål. Somflera av remissinstanserna framhåller gäller här aktuella frågoremellertid inte endast säkerhetsarrangemangen kring sådana mål;minst lika viktigt är att det mer vardagliga arbetet idomstolarna kan utföras under säkerhetsmässigt acceptablaförhållanden. Problemen härvidlag är omfattande och kan tillstor del hänföras till att flertalet av landets domstolarbyggdes då särskilda överväganden om säkerheteninte behövde göras.Mot den bakgrunden ser utskottet med tillfredsställelse attbyggnadsstyrelsen nu avser att i samråd med domstolsverketutreda vilka åtgärder som behövs för att höja säkerheten inomdomstolarnas lokaler, och utskottet vill för sin del understrykavikten av att en sådan översyn ges prioritet. Att översynenockså sker i samarbete med berörda fackliga organisationer anserutskottet vara en självklarhet. Utskottet utgår vidare från attdomstolsverket under arbetet också uppmärksammar de problem somsammanhänger med att våld och hot om våld riktas mot bl.a.åklagare och domare efter den förhandling de deltagit i. Idet beredningsläge saken befinner sig erfordras emellertid intenågot initiativ från sida. Med dessa uttalandenavstyrker utskottet bifall till motion Ju410.När det sedan gäller den mer begränsade frågan i motion Ju408om en säkerhetssal i konstaterar utskottet förstatt det givetvis är nödvändigt att domstolarna har erforderligaoch lämpliga lokaler för handläggning av alla sorters mål. I detsammanhanget måste skilda aspekter vägas in. Det handlar inteenbart om säkerheten i rättssalen. Det måste också, när såerfordras, finnas utrymme för massmedia och det måste finnasmöjlighet att undvika konfrontationer t.ex. mellan parter ochvittnen utanför rättssalen. Givetvis underlättas domstolarnasarbete om rättssalarna, där så är möjligt, är belägna ianslutning till övriga domstolslokaler, och det är ocksåangeläget att behovet av kostnadskrävande bevakning begränsasgenom en ändamålsenlig utformning av lokalerna. Som framgår avbyggnadsstyrelsens remissvar är detta också förhållanden sombeaktas i planering. Inom byggnadsstyrelsenpågår, enligt vad som anförs i remissvaret, planeringsarbete fören säkerhetssal i , och byggnadsstyrelsenarbetar också med lokalfrågorna på . I detsammanhanget kommer också behov av en storrättssal att aktualiseras. Utskottet vill för sin delunderstryka vikten av att säkerhetsfrågorna uppmärksammassärskilt i samband med att lokalfrågorna för domstolarna påRiddarholmen ges en lösning. Mot den här angivna bakgrundenerfordras enligt utskottets mening inte något riksdagsuttalandemed anledning av motion Ju408. Utskottet avstyrker bifall tillmotionen. Utskottet hemställerbeträffande säkerheten i domstolarnaatt avslår motionerna 1990/91:Ju408 och1990/91:Ju410.Stockholm den 12 november 1991På justitieutskottets vägnarBritta BjelleI beslutet har deltagit: (), Lars-ErikLövdén (s), (), (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), BirgitHenriksson (m), (), (), KarlGustaf (nyd), (), (),() och ().