bet · GE01UbU18 · 1991-05-21 00:00:00 — Imotion 1990/91:Ub97 (mp) yrkande 7 begärs att skalluttala sig om vilka kriterier som skall ligga till grund förutvärdering. Motionärerna anser att kvalitet, antaletbidragsveckor och möjlighet att starta nya förbund och skolorborde vara några viktiga kriterier. Det måste enligt motion1990/91:Ub101 (c) yrkande 3 ankomma på folkbildningsrådet attavgöra hur studieförbunden har lyckats uppnå de mål som desjälva uppställt. Det är alltså enligt motionärernasuppfattning inte regeringen som skall utvärdera egna uppställdamål för folkbildningen.Utskottet vill understryka betydelsen av uppföljning ochutvärdering av folkbildningsverksamheten, om statsbidraget tillfolkbildningen från att ha varit statligt detaljreglerat nuskall målstyras och överlämnas åt folkbildningen själv attadministrera. För staten är det viktigt att kunna värderaresultatet av verksamheten i relation till de mål somfastställts för statsbidragsgivningen. För folkbildningsrådetutgör uppföljning och utvärdering viktiga instrument vidfördelningen av statsbidraget på olika anordnare avfolkbildning.För sin del vill utskottet betona att avsikten med att slopaen detaljreglering som premierat en kvantitativ verksamhet äratt ge folkbildningsanordnarna bättre möjligheter att satsa påkvalitet utan att för den skull riskera minskat statsbidrag.Utskottet instämmer alltså med uttalandet i propositionen attdet med det föreslagna nya statsbidragssystemet inte längreautomatiskt bör följa att volymökningar ökar statsbidragetsstorlek.När det gäller olika kvalitetskriterier och former förutvärdering hänvisar utskottet till att i propositionenberäknats särskilda medel under det samlade statsbidraget tillfolkbildningen för mer djupgående kvalitativa studier inför denfördjupade utvärderingen samt för forsknings- ochutvecklingsinsatser från folkbildningsrådets sida. Det ärenligt utskottet av stor vikt att metoder för ettutvärderingsarbete som tar fram kvalitativa data får utvecklasunder med ett nyttstatsbidragssystem.Utskottet anser vidare att förslaget i propositionen om attregeringen skall låta utvärderafolkbildningsverksamheten genom uppdrag till t.ex. enforskningsinstitution tillgodoser motionsyrkandet om en frånfolkbildningen åtskild utvärdering.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motionerna 1990/91:Ub97 yrkande 7, 1990/91:Ub101 yrkande3, 1990/91:Ub106 yrkandena 4 och 6 samt 1990/91:Ub109 yrkande3. bör således godkänna regeringens förslag i frågaom riktlinjer för uppföljning och utvärdering.5. Lärartjänster m.m. i folkhögskolanI propositionen föreslås godkänna att den statligaregleringen av tjänster som rektor och lärare vidfolkhögskola skall upphöra med utgången av budgetåret1990/91. För innehavare av sådana tjänster gäller nu att de äranställda av huvudmannen för resp. folkhögskola, medan statenförhandlar och sluter avtal om deras avlöningsförmåner ochövriga anställningsvillkor. Staten utfärdar också vissaföreskrifter om deras anställningar. För övriga anställda vidfolkhögskolor svarar huvudmännen ensamma för förhandlingar omanställnings- och lönevillkor, m.m.Som en betydande fördel med ett enhetligt personalansvar inomfolkhögskolan framhålls att en samordning av lärartjänstgöringvid folkhögskola och i det fria bildningsarbetet dåunderlättas. Föredragande statsrådet uppger att förberederbildandet av en arbetsgivarkommitté, som tillsammans medLandstingsförbundet och kommer att förhandlamed arbetstagarparterna om ett nytt avtal för folkhögskolanslärare och rektorer. Dessutom avses huvudmännen, i samråd medde avtalsslutande parterna, få avgöra behörighetsfrågor förlärare och rektorer vid folkhögskolorna.I motion 1990/91:Ub107 (c) yrkande 1 påpekas attbehörighetsvillkoren för rektorer och lärare vidfolkhögskolorna bör vara enhetliga, vilket kanske inte blirfallet med den ordning regeringen anger.Utskottet anser för sin del att det bör åvila huvudmannen förfolkhögskola att utifrån skolans särskilda profil ansvara föratt lärarkåren har den kompetens som behövs. Motion1990/91:Ub107 yrkande 1 avstyrks därför. bör enligtutskottet godkänna regeringens förslag om att den statligaregleringen av folkhögskolans rektors- och lärartjänster skallupphöra.Enligt motion 1990/91:Ub106 (c) yrkande 2 bör hosregeringen begära att en utredning tillsätts med uppgift attföreslå en förbättrad fortbildning av folkbildningenspersonal. Motionärerna hänvisar till den vikt som ipropositionen läggs på samordningen av lärartjänstgöring vidfolkhögskolan och inom folkbildningen.Utskottet är inte berett att förorda en sådan statligutredning som motionärerna begär. Utskottet bedömer att i detpersonalansvar som i sin helhet överlämnas tillfolkbildningen själv också måste ligga ett ansvar för den egnapersonalens kompetensutveckling, bl.a. i form av fortbildning.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1990/91:Ub106yrkande 2.6. Samernas folkhögskolaSamernas folkhögskola i har haftsvårigheter att rekrytera elever till allmän kurs. Ipropositionen understryks det angelägna i att den samiskakulturen i dess olika former och uttryckssätt ges reellamöjligheter att föras vidare. För verksamheten vid bör därför statsbidrag utgå även fortsättningsvisoch i särskild ordning. Bidraget bör utgå i form av etttotalbelopp, som får disponeras av skolans styrelse för sådanundervisning, som efter styrelsens bedömning bäst tjänarsamernas sak.Under innevarande budgetår utgår statsbidrag till Samernasfolkhögskola ur anslaget Bidrag till driften av folkhögskolorm.m. Det särskilda statsbidraget till börenligt propositionen anvisas under anslaget B 12. Sameskolormed totalt 4 023 000 kr.Riksdagen har tidigare beslutat (bet. 1990/91:UbU8, rskr.223) att till Sameskolor för nästa budgetår anvisa 23 509 000kr. Regeringens förslag innebär att ytterligare medel behöveranvisas under detta anslag.Utskottet föreslår att godkänner vad ipropositionen förordats om särskilt statsbidrag till Samernasfolkhögskola och med ändring av sitt tidigare beslut tillSameskolor för /92 anvisar ett förslagsanslag på(. =) 27532000 kr.Samernas folkhögskola har i skrivelse till utskottet anmältbehov av tilläggsmedel för att täcka det underskott iverksamheten som kommer att uppstå innevarande budgetår.Utskottet noterar att i propositionen under anslaget Bidragtill folkbildningen medel har beräknats för en engångsviskompensation till studieförbund och folkhögskolor.Kompensationen avser slutreglering av statsbidrag /91 inför övergången till ett nyttstatsbidragssystem. Utskottet utgår från att det i dettasammanhang kommer att prövas i vilken mån Samernas folkhögskolaär berättigad till ytterligare medel för /91.Det ankommer på styrelsen att i fortsättningen anpassaverksamheten till det anslagsbelopp som anvisat.7. Bidrag till folkbildningenFöredragande statsrådet anför att han vid medelsberäkningenunder anslaget till folkbildningen i första hand utgått ifrånde resurser som för innevarande budgetår totalt beräknats understudieförbunds- och folkhögskoleanslagen. Från dettatotalbelopp har, i enlighet med olika förslag i propositionen,förts bort medel för vissa verksamheter som inte skall belastadet nya folkbildningsanslaget, nämligen visskontakttolkutbildning, Samernas folkhögskola och i samt bidragen tillföreläsningsföreningar och andra ideella föreningar, tilllänsbildningsförbunden och till vissa handikappåtgärder.Det nya anslaget till folkbildningen har bl.a. tillförtsmedel från det nuvarande reservationsanslaget B 7. Forskninginom skolväsendet (ca 1,7 milj.kr.) för vissa forskningsprojektavseende folkbildning och från det nuvarandereservationsanslaget B 8. Fortbildning m.m.Vidare föreslås i propositionen, i linje med regeringenssträvan att begränsa de offentliga utgifterna, att även desamlade resurserna till folkbildningen skall minskas. Enbesparing på 100 milj.kr. bör därför enligt förslaget görasunder anslaget.Medel till bidrag till länsbildningsförbunden m.fl. börenligt motion 1990/91:Ub109 (m) yrkande 12 ingå i det samladeanslaget till folkbildningen och inte, som regeringen föreslår,i fortsättningen anvisas under anslaget G 2. Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m., som disponerasav statens kulturråd.Utskottet vill erinra om att avslagit ettmotsvarande motionsyrkande av samma motionärer (motion1990/91:Kr19, bet. KrU20, rskr. 229) och under anslaget G 2anvisat av regeringen begärda medel. Alltså bör ävenavslå motion 1990/91:Ub109 yrkande 12.Regeringens förslag att folkbildningen skall få egna medelför forskning rörande folkbildning avvisas i motion1990/91:Ub109 (m) yrkande 11. Det aktuella beloppet, ca 1,7milj.kr., bör i stället anvisas tillhumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet.Utskottet har vid sin behandling av riktlinjer föruppföljning och utvärdering sett det som positivt att särskildamedel för forskning beräknats under det samladefolkbildningsanslaget. Utskottet vill ånyo framhålla att ettfortlöpande forsknings- och utvecklingsarbete är enförutsättning för att intentionerna bakom den föreslagnareformen skall kunna förverkligas. Självfallet kan inte baraintern utan även extern utvärdering avfolkbildningsverksamheten komma i fråga, t.ex. av forskare viduniversitetsinstitutioner, med utnyttjande av dessa medel.Riksdagen bör således med avslag på motion 1990/91:Ub109yrkande 11 under anslaget beräkna medel för forskning ienlighet med vad som förordats i propositionen.Särskilda medel till folkbildningsrådet yrkas i tremotioner, nämligen i motionerna 1990/91:Ub99 (v) yrkande 7,1990/91:Ub101 (c) yrkande 4 och 1990/91:Ub106 (c) yrkande 3.Motionärerna anför att rådet skall överta tidigare statligauppgifter. Det är därför enligt motionärernas uppfattningrimligt att staten tillskjuter särskilda medel förfolkbildningsrådets administration av verksamheten. I denförstnämnda motionen yrkas att hos regeringen begärförslag om medel för folkbildningsrådets verksamhet översärskilt anslag. I de båda senare motionsyrkandena preciserasatt bör till för budgetåret1991/92 anvisa 5 milj.kr.Utskottet anser att staten inte genom ett särskilt anslag börstyra storleken på folkbildningsrådets kanslifunktion. Rådetbör självt bestämma om sin egen administrativa uppbyggnad. Ilikhet med föredragande statsrådet utgår utskottet emellertidifrån att folkbildningsrådet så långt det är möjligt kommer attbegränsa sina förvaltningskostnader med hänsyn till att dessabelastar det samlade folkbildningsanslaget. Utskottet avstyrkermot bakgrund av det anförda motionerna 1990/91:Ub99 yrkande 7,1990/91:Ub101 yrkande 4 och 1990/91:Ub106 yrkande 3.Av de medel som tillfaller statsverket genomvuxenutbildningsavgiften för /92föreslås i propositionen 70 milj.kr. användas till att delvisfinansiera anslaget Bidrag till folkbildningen.I motionerna 1990/91:Ub824 (m) yrkande 21 och 1990/91:Ub109(m) yrkande 14 hemställs att ytterligare 255 milj.kr. avavgiftsmedlen skall tillföras detta anslag.En ökad finansiering av bidraget till folkbildningen medmedel från vuxenutbildningsavgiften skulle enligt utskottetsmening få starkt negativa och omfattande följder för övrigaverksamheter som finansieras genom avgiften. bördärför med avslag på motionerna 1990/91:Ub109 yrkande 14 och1990/91:Ub824 yrkande 21 godkänna regeringens förslagbeträffande vuxenutbildningsavgiften.Föredragande statsrådet beräknar medelsbehovet underanslaget Bidrag till folkbildningen till totalt 2 148 644 000kr. för nästa budgetår.I motion 1990/91:Ub97 (mp) yrkande 9 begärs att riksdagenskall återföra den av regeringen föreslagna besparingen om 100milj.kr. till anslaget och därvid som sin mening ge regeringentill känna att de återförda medlen skall användas till att genya folkhögskolor och studieförbund möjlighet att startafolkbildningsverksamhet (yrkande 10).Såväl i motion 1990/91:Ub824 (m) yrkande 23, väckt underallmänna motionstiden, som i motion 1990/91:Ub109 (m) yrkande13 redovisar motionärerna hur de anser att bidragen tillstudieförbundens verksamhet kan beräknas i syfte att uppnå enbesparing. Denna besparing anges i motion 1990/91:Ub109 medhänsyn till nu föreliggande uppgifter till 242 milj.kr.Sammantaget innebär motionärernas olika förslag till ändringarav medelsberäkningen under anslaget, att till Bidrag tillfolkbildningen för nästa budgetår enligt yrkande 13 i motion1990/91:Ub109 bör anvisas 1 910 648 000 kr.Utskottet kan inte biträda vare sig motionsyrkandet om attbesparingen skall återföras till anslaget eller en så kraftigminskning av folkbildningsanslaget som det senaremotionsyrkandet innebär. I enlighet härmed föreslår utskottetatt med avslag på motionerna 1990/91:Ub97 yrkandena 9och 10, 1990/91:Ub109 yrkande 13 och 1990/91:Ub824 yrkande 23anvisar de av regeringen begärda medlen, ,under anslaget.8. Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningenI propositionen föreslås att /92 skall disponera de statsbidrag som utgårur folkhögskoleanslaget för särskilt kostnadskrävandeutbildningsinsatser för personer med funktionshinder. Nämndenskall även disponera och till utbetaladet särskilda statsbidrag som utgår urstudieförbundsanslaget för bidrag till teknisk anpassning avstudiematerial för synskadade och dövblinda. De angivnastatsbidragen förs fr.o.m. /92 samman i ett nyttanslag, C 2. Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen.Vissa synpunkter på huvudmannaskapsfrågan har framförts tillutskottet från , , ochSveriges teckenspråkstolkars förening.Mot bakgrund härav föreslår utskottet en ändring avregeringens förslag så till vida att de särskilda medel underanslaget Bidrag till vissa handikappåtgärder inomfolkbildningen som beräknas för teckentolkutbildning ochteckenspråkslärarutbildning i stället skall disponeras avuniversitetet i . ()bör därvid enligt utskottet ha ett övergripande ansvar fördessa utbildningar i linje med vad som enligt propositionen börgälla för kontakttolkutbildningen. I vad avser övriga medelunder anslaget tillstyrker utskottet att de skall disponeras . Vad utskottet här anfört börriksdagen med anledning av propositionen som sin mening geregeringen till känna.I motion 1990/91:Ub822 (mp), väckt , begärs (yrkande 6) att denstatsbidragsberättigade undervisningsvolymen för folkhögskolanskall ökas med ytterligare bidragsveckor för attfolkhögskolornas teckenspråksundervisning för anhöriga tilldöva eller hörselskadade skall få tillräcklig omfattning.Utskottet noterar att nuvarande detaljreglering avfolkhögskolans undervisningsvolym upphör genom regeringens nuframlagda förslag. Medelsberäkningen under anslaget Bidragtill vissa handikappåtgärder inom folkbildningen har integett utskottet anledning till erinran. Utskottet föreslårsåledes att med avslag på motion 1990/91:Ub822yrkande 6 för nästa budgetår anvisar ett anslag på 43569000kr. i enlighet med förslaget i propositionen.9. Bidrag till viss central kursverksamhet, m.m.Föredragande statsrådet föreslår att anslaget nästa budgetårförs upp med . Statsrådet har därvid beräknat . till Föreningen i , varsstatsbidrag fr.o.m. /92 föreslås utgå underdetta anslag. Liksom innevarande budgetår bör anslaget, förutomanslagsposten till Genèveskolan, finansieras av medel somtillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften.På grund av att med utgången av juni 1991ersätts av statens skolverk med delvis andra uppgifter föreslåsatt medlen under anslaget fr.o.m. /92 skalldisponeras av centrala studiestödsnämnden.I motionerna 1990/91:Ub105 (fp) yrkande 5, 1990/91:Ub109 (m)yrkande 15 och 1990/91:Ub824 (m) yrkande 22 hemställs attanslaget skall upphöra.Utskottet har behandlat motsvarande motionsyrkanden under enlång följd av år. Med hänvisning till vad som anfördes under1987/(UbU 1987/88:18 s. 28, rskr. 242) föreslårutskottet att med avslag på motionerna 1990/91:Ub105yrkande 5, 1990/91:Ub109 yrkande 15 och 1990/91:Ub824 yrkande22 anvisar det belopp som regeringen begärt under anslaget.Därmed bör också godkänna att föreslagna medel frånvuxenutbildningsavgiften används till att finansiera anslaget.10. Bidrag till kontakttolkutbildningMedlen under förevarande anslag disponeras innevarandebudgetår av (), som med utgången av juni1991 avvecklas och ersätts av statens skolverk. Uppgiften attfördela statsbidragen för kontakttolkutbildningen anses intepassa in i den nya myndighetens uppdrag. I propositionenföreslås därför att anslaget fr.o.m. /92 skalldisponeras av i . () skall därvid ha ett övergripandeansvar för utbildningen och fördela statsbidrag på olikaanordnare av kontakttolkutbildning.Som en följd av omorganisationen föreslås vidare att anslagettillförs vissa medel som tidigare beräknats under folkhögskole-och studieförbundsanslagen och anslaget till skolöverstyrelsen.Utskottet föreslår att godkänner vad ipropositionen förordats om statsbidrag tillkontakttolkutbildning samt under anslaget anvisar ettreservationsanslag på . i enlighet med regeringensförslag.11. Övriga frågorI propositionen anges i fråga om fritidsledarutbildningenatt grundutbildning för fritidsledare även i fortsättningen fårbedrivas vid folkhögskolor. Föredragande statsrådet strykerunder att det inte är fråga om ett folkhögskolans monopol påfritidsledarutbildning, utan snarare ett tillstånd attstatsbidraget får användas för sådan utbildning. I likhet medvad som föreslås gälla för folkhögskolans övriga verksamhet,bör också i vad avser fritidsledarutbildningen skolorna självata ställning till hur undervisningen m.m. bör utformas.Statsrådets uttalanden om fritidsledarutbildningen har gettanledning till några motionsyrkanden. I motion 1990/91:Ub103(c, m, fp, v, mp) vill motionärerna (yrkande 1) attfritidsledarutbildningen enbart skall vara förlagd tillfolkhögskolorna. Enligt yrkande 2 i samma motion bör klarläggasatt fritidsledarutbildningen bör omfatta 80 poäng. Även enligtmotion 1990/91:Ub105 (fp) yrkande 4 bör fritidsledarutbildningvid folkhögskola värderas till 80 poäng vid vidareutbildning. Imotion 1990/91:Ub93 (s) ger motionärerna sin syn påfritidssektorns forskning och utbildning. Bl.a. påpekas attfolkhögskolornas fritidsledarutbildningar måste ha stöd i envetenskaplig forskning för att kunna föra in ny kunskap och nyaperspektiv i utbildningen.Utskottet vill först erinra om att folkhögskolekommittén (SOU1990:65, s. 103) konstaterade att fritidsledarutbildningenspoängangivelse bara anger utbildningens längd, dvs. ,och inte utgör ett kvalitativt mått. Enligt utskottetsuppfattning bör det stå folkhögskolorna fritt att, också ifråga om fritidsledarutbildningen, utveckla en egen profil närdet gäller undervisningsformer m.m. utifrån olika avnämaresbehov. Att fritidsledarutbildningen enbart skall få varaförlagd till folkhögskola anser sig utskottet inte kunnaförorda. I vad slutligen gäller behovet av resurser förforskning inom fritidssektorn bör enligt utskottets meningnästa forskningsproposition avvaktas. Med det anförda avstyrkerutskottet bifall till motionerna 1990/91:Ub93, 1990/91:Ub103och 1990/91:Ub105 yrkande 4.Studieomdömet vid folkhögskolorna är ett urvalsinstrumentför sökande till högskolan inom folkhögskolekvoten. Somnormeringsinstrument för studieomdömet har sedan ett tiotal åranvänts en specialkonstruerad version av högskoleprovet, dets.k. konstaterade attdet tidigare använda systemet har mist en stor del av sittvärde genom att mer än hälften av skolorna inte deltar ifolkhögskoleprovet. Föredragande statsrådet anser i likhet medkommittén att det inte längre behövs ett särskiltnormeringsprov för att studieomdömen skall kunna ges.Lärarkollektivets bedömningar skall enligt hans mening varatillräckliga. Om erfarenheterna av de nya reglerna förtillträde till högskolan visar att det inte längre finns skälatt ha graderade studieomdömen och en särskild kvotgrupp förfolkhögskolesökande, bör en förändring av urvalsreglerna tillhögskolan i detta avseende övervägas.En jämförbar bedömning av kunskaper i folkhögskolan behövs,framhålls det i motion 1990/91:Ub109 (m) yrkande 9, så länge ensärskild kvotgrupp för folkhögskoleelever vid urval till högreutbildning finns kvar. Motionärerna kan alltså inte accepteraatt det s.k. folkhögskoleprovet nu avskaffas. I motion1990/91:Ub205 (m) vill motionären att studieförbunden skall gesrätt att utfärda betyg i vissa delar av sin verksamhet. Därmedskulle studieförbunden på mera lika villkor kunna konkurreramed den kommunala vuxenutbildningen om eleverna. Motionärenräknar med att det allmänna bör utöva en viss kontroll avverksamheten vid dessa skall kunna gesrätt att utfärda betyg. Det finns enligt motion 1990/91:Ub96(fp) också ett behov av en särskild kvotgrupp förfolkhögskoleelever då de söker till högskolan. Enligt motion1990/91:Ub97 (mp) yrkande 5 bör studieomdömen, efterlärarkollektivets bedömningar, godtas vid antagning till bl.a.högskolan.Utskottet har inte något att erinra mot de bedömningar somgjorts i propositionen i fråga om studieomdöme vidfolkhögskolorna och avstyrker således motionsyrkandet ombibehållande av normeringsprovet.Det statliga stödet till studieförbunden motiveras bl.a. avatt studiecirklar ger möjlighet till gemensamt kunskapssökandeutan formella meriter som mål. Större likhet än nu mellanstudier i vuxenutbildning och i studieförbund ärenligt utskottets mening inte önskvärd. Motionsyrkandet att istudieförbundens verksamhet införs prov och kunskapstest kanutskottet således inte biträda.Övriga motionsyrkanden innebär enligt utskottets mening intenågon ändring i nuvarande ordning. Utskottet föreslår, motbakgrund av det anförda, att avslår motionerna1990/91:Ub96, 1990/91:Ub97 yrkande 5, 1990/91:Ub109 yrkande 9och 1990/91:Ub205.Behovet av bidrag till folkbildningen från kommuner ochlandsting framhålls i motionerna 1990/91:Ub106 (c) yrkande 10och 1990/91:Ub101 (c) yrkande 7. Motionärerna anser attkommuner och landsting även i fortsättningen måste ta sin del iansvaret för att en väl fungerande folkbildning skall kunnabedrivas i hela landet. Det är också enligt motionärernaviktigt att markera de politiska partiernas ansvar att lokaltverka för att kommuner och landsting tar detta ekonomiskaansvar.Utskottet finner att motionärerna har samma uppfattning somregeringen (prop. s. 16 f.) i fråga om kommunernas ochlandstingens ansvar för finansieringen av folkbildningen.Riksdagen bör enligt utskottets mening inte göra något särskiltuttalande i frågan, utan avslå motionerna 1990/91:Ub101 yrkande7 och 1990/91:Ub106 yrkande 10.En överföring av de landstingsägda folkhögskolorna tillannan huvudman bör enligt motion 1990/91:Ub109 (m)yrkande 7 eftersträvas. Landstingens huvuduppgift bör renodlastill att gälla frågor rörande vård.Utskottet vill framhålla att det ankommer på landstingensjälva att avgöra om de vill driva folkhögskolor eller inte.Motionsyrkandet avstyrks således av utskottet.Ett yrkande som rör folkbildningen och distansöverbryggandeteknik framställs i motion 1990/91:Ub94 (s). Motionären anseratt ett kompetenscenter för sådan teknik bör förläggas till enfolkhögskola i och finansieras avfolkbildningsrådet.Enligt utskottet är grundtanken bakom den föreslagna reformenatt folkbildningen bör ges frihet att själv ansvara bl.a. försitt eget utvecklingsarbete, varför motion 1990/91:Ub94 böravslås av riksdagen.Frågan om ekonomiskt stöd till vuxenstuderande tas upp imotion 1990/91:Ub106 (c) yrkande 9. Motionärerna understrykeratt om korttidsutbildade skall kunna rekryteras tillfolkhögskolan måste möjligheterna att erhålla vuxenstudiestödförbättras.Utskottet vill påminna om att utredningen om vuxnasmöjligheter att finansiera studier, Finvux (dir. 1990:2),beräknas lägga fram sitt förslag . Det kan ocksånämnas att folkhögskolekommittén i en skrivelse till Finvuxnärmare beskrivit de folkhögskolestuderandesstudiefinansieringsproblem. Utskottet anser att utredningensförslag bör avvaktas och avstyrker därför motion 1990/91:Ub106yrkande 9.I två motioner behandlas frågor som bl.a. rörutvecklingsarbete och pedagogisk forskning inomfolkbildningsområdet. Enligt motion 1990/91:Kr20 (s) börriksdagen uttala sig för resursförstärkningar tillutvecklingsarbete, pedagogisk forskning och folkligt förankradkultur.