bet · GF01TU2 · 1991-11-12 00:00:00 — Det bör enligt motionärernaövervägas om inte körkortsprovet skulle kunna innehålla ettmoment med simulatorkörning. Vidare bör enligt motionärerna enkort obligatorisk kurs i första hjälpen vid olycksfall införas iförarutbildningen.En förarutbildning enligt det ovan redovisade förslaget avkommittén Körkort 2000 bör enligt utskottets mening kunnatillgodose önskemålet i motion T412 (mp) om en förbättradförarutbildning. I avvaktan på resultat av den fortsattaberedningen av kommitténs förslag bör därför här aktuell del avmotionen inte nu föranleda något initiativ av rikdagen. Motionenavstyrks därför i denna del.Enligt TSVs föreskrifter (TSVFS 1988:43) om kursplan förbehörighet B -- dvs. behörighet att föra personbil, lätt lastbiloch ett till sådant kopplat lätt släpfordon -- skall elevenefter teoriutbildningen bl.a. kunna redogöra för olika faror vidkörning i mörker och vid nedsatt sikt samt med hjälp av bildbeskriva de elementära åtgärderna vid svår kroppsskada enligtABC-metoden (som avser Andningsbefrämjande,Blodstillande och Chockförebyggande åtgärder). Efterkörutbildningen skall eleven uppfylla vissa krav beträffandeteknik och uppträdande vid mörkerkörning. Inom TSV överväger manför närvarande att införa krav på en obligatorisk praktiskutbildning i första hjälpen.Kommittén Körkort 2000, som haft att överväga om det ärlämpligt att införa körning i simulator som metod iförarutbildningen, konstaterar (SOU 1991:39 s. 78--79) attkostnaden för en körsimulator, i vilken åtminstone vissa enklareköruppgifter skulle kunna tränas, är sextio à sjuttio gångerhögre än för en personbil och ca tio gånger högre än för enlastbil samt att kostnaden för drift -- inkl. kostnaden för denkvalificerade personal som behövs för driften -- är avsevärthögre. Någon grund för särskild reglering av tekniska hjälpmedeli förarutbildningen har kommittén inte funnit.Mot bakgrund av vad ovan anförts är utskottet inte berettförorda något initiativ med anledning av förslagen imotion T424 (fp) om vissa inslag i förarutbildningen. Utskottetavstyrker således yrkande 4 i motionen.8.4 Behörighet för trafikskola att förrätta förarprovEnligt 16 § KKF skall förarprovet, som består av förhör ochkörprov, avläggas inför sådan tjänsteman hos TSV eller sådanbefattningshavare vid försvarsmakten som har förordnats attförrätta förarprov, eller inför sådan lärare i gymnasieskolansom ger utbildning för avläggande av förarprov.I motion T445 (c) yrkande 2 begärs att förarprov skall fåavläggas i trafikskola -- till en början vid ett antaltrafikskolor som försöksverksamhet. Förarprov vid trafikskolaskulle enligt motionärerna avdramatisera förarprovet.Kommittén Körkort 2000 föreslår som nämnts ovan att vidförarutbildning i trafikskola teori- och körproven i framtidenskall få avläggas hos utbildaren med TSV som tillsynsmyndighet.I avvaktan på den fortsatta behandlingen avkommittéförslaget, som torde tillgodose motionärernas häraktuella önskemål, bör motionsförslaget inte föranleda någotinitiativ av . Det avstyrks således.8.5 Omprövning av körkort (förarbehörighet) vid allvarligaretrafikförseelseI motion T412 (mp) yrkande 17 begärs att förarbehörighetenskall omprövas vid allvarligare förseelser i trafiken.Enligt 16 § KKL skall ett körkort återkallas bl.a. omkörkortshavaren har överskridit högsta tillåtna hastighet, körtmot rött ljus, underlåtit att iaktta stopplikt, kört om vidövergångsställe eller brutit mot någon annan fråntrafiksäkerhetssynpunkt väsentlig regel, allt underförutsättning att överträdelsen inte kan anses som ringa.Kommittén Körkort 2000 föreslår (SOU 1991:39 s. 118) attbrott mot en väsentlig trafikregel skall föranledakörkortsspärr.Mot bakgrund av den lämnade redogörelsen tordemotionsförslaget inte böra föranleda något initiativ avriksdagen. Det avstyrks därmed.8.6 Krav på hälsokontroll och förarprov för förnyelse avkörkortEnligt 15 § KKL blir ett körkort ogiltigt om det inte efteranmaning förnyas har förflutit från körkortetsutfärdande.I motion T424 (fp) yrkande 3 begärs att krav skall införas pågodkänd hälsokontroll, som innefattar syntest, för förnyelse avkörkort.I motion T412 (mp) i del av yrkande 16 begärs att godkäntförarprov skall krävas för förnyelse av körkort.Kommittén Körkort 2000 erinrar om att i diskussionerna omäldre bilförare förslag om olika slags åtgärder av tvingande ochgenerell natur har förts fram såsom obligatorisk fortbildning,obligatoriska tester av olika slag -- medicinska, psykologiska,körprov osv.Enligt kommittén visar forskning att äldre körkortshavare iregel kompenserar de ökade riskerna genom att anpassakörvanor och körsätt till sina funktionsbrister. Kommittén hardärför inte funnit skäl att införa generella, åldersbetingadebegränsningar i behörigheten att köra bil. Generella omprov ochlämplighetstester har enligt kommittén inte heller visat sig habetydelse för trafiksäkerheten i rimlig proportion till deresurser som fordras om läkarundersökning eller omprov skullegöras obligatoriska vid viss ålder.Mot bakgrund av vad kommittén Körkort 2000 sålunda haranfört är utskottet inte berett att ställa sig bakommotionsförslagen. Utskottet avstyrker således desamma.8.7 Vidareutbildning för äldre bilförareI motion T424 (fp) yrkande 5 begärs att äldre bilförare skallstimuleras till vidareutbildning. TSV bör enligt motionärerna fåi uppdrag att tillsammans med studieförbunden utarbetakursmaterial för studiecirklar riktade till äldre bilförare.Kommittén Körkort 2000 har inte funnit behov av särskildreglerad fortbildning för bilförare. Kommittén anför (SOU1991:39 s. 76--77) att fortbildning i syfte att öka kunskaper,insikter eller förmåga hos bilförare i olika former harförekommit såväl i som utomlands.Erfarenheterna av fortbildningens trafiksäkerhetsnytta är enligtkommittén med få undantag negativa. Enligt kommitténsuppfattning kan frivillig fortbildning och liknande åtgärdervara befogade för förare som dokumenterat trafiksäkerhetsproblemgenom att begå trafikbrott.Mot denna bakgrund är utskottet inte berett förorda någotriksdagens initiativ med anledning av motionsförslaget.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om att TSV har tagitfram och distribuerat informationsmaterial om risker för äldrebilförare m.m. och har tillsammans medtrafiksäkerhetsföreningar/förbund erbjudit äldre attvidareutbilda sig som trafikanter. NTF har tagit framstudiecirkelmaterial särskilt anpassat till de äldre. Sådantmaterial distribuerades till ca 20000 cirkeldeltagare.Utskottet avstyrker därmed motionsförslaget.8.8 Stöd till uppbyggnad av visst utbildningscentrum påYtongbanan i KumlaPå mark som tillhör Kumla kommun driver vid en trafikövningsplats,benämnd Ytongbanan. Ytongbanan har halkövningsbanor samt enkurvbana och en rakbana. Ca 5000--6000 eleverper år får där utbildning i halkkörning, och ca 2000--3000anställda i företag genomgår där endagskurser för att förkovrasig i bilkörning.I motion T410 (c, m) anförs att verksamheten på Ytongbananefter hand har kompletterats så att utbildning kan ske där förden tunga trafikens behov. Personell kompetens har enligtmotionärerna byggts upp och lämpliga markområden finns förutvidgning av anläggningen. Kommunen och har tillsammans projekterat enutbyggnad av Ytongbanan. Motionärerna begär -- med hänsyn tillvikten av att en komplett anläggning för utbildning avyrkeschaufförer kommer till stånd -- statligt stöd tilluppbyggnaden av ett utbildningscenter för den tunga trafikensbehov vid Ytongbanan.Vid behandlingen i betänkande 1990/91:TU5 (s. 48) av ettmotionsförslag som var likartat med det här aktuella pekadeutskottet på att yrkesutbildning för lastbilsförare, bussförareoch taxiförare bedrivs inom gymnasieskolan, inomarbetsmarknadsutbildningen och vid större trafikföretag.Utskottet var inte berett att förorda något initiativ avriksdagen om ekonomiskt stöd till utbyggnad av Ytongbanan.Utskottet vidhåller detta ställningstagande och avstyrkersåledes även det nu aktuella motionsförslaget.8.9 Behörighet att föra vissa mopeder för handikappadeMotorfordon på tre hjul -- som (a) har en tjänstevikt,beräknad såsom för moped, av högst , (b) är konstrueratför en hastighet av högst och (c) drivs avförbränningsmotor med en slagvolym av högst -- ärenligt trafiklagstiftningen moped. För att få föra moped krävsej körkort. Enligt TSVs föreskrifter om drivsystem för mopeder(TSVFS 1985:76) får motorns effekt inte överstiga 0,9 kW.Motorfordon på tre hjul -- som (a) har en tjänstevikt,beräknad såsom för moped, av högst och (b) ej är moped --är motorcykel. För att få föra motorcykel krävs körkort.I motion T418 (m) anförs att trehjuliga mopeder används avhandikappade men att motorstyrkan hos dessa mopeder är alltförsvag i motlut. Motionären begär att trehjuliga mopeder förhandikappade får vara utrustade med motorer med en slagvolym avhögst utan att körkort krävs för att få förafordonet.Från TSV har inhämtats att verket kan medge att moped fårgodkännas vid typ- och mopedbesiktning trots att motoreffektenär högre än kW. TSV har sålunda -- med bifall ansökan av ett företag -- medgett att en transportmoped avett visst fabrikat får godkännas vid besiktning som sagtstrots att motoreffekten har ökats till 1,9 kW.Med hänsyn till det anförda synes motionsförslaget inte böraföranleda något initiativ av . Motionsförslagetavstyrks således.8.10 Medicinska krav för "CE-behörighet" för diabetikerFörarbehörigheten C avser behörighet att föra tung lastbil ochett till sådan kopplat lätt släpfordon, förarbehörighetenE släpfordon, oavsett antal och vikt.Enligt föreskrifter om medicinska krav förinnehav av körkort, traktorkort eller taxibehörighet (SOSFS1984:31) gällde beträffande diabetiker fram till den 1 juli 1991följande för innehav av körkort med behörigheten CE.Vid diabetes kunde körkortsinnehav med behörighet CE medgesendast om sjukdomen kunde balanseras utan behandling medinsulin. Innehavare av körkortsbehörigheten CE som hade diabetesskulle stå under fortlöpande läkarkontroll. Omprövning avbehörigheten skulle ske minst . Sedan sjukdomenhade varat skulle omprövning ske minst vartannat år.Innehavare av körkortsbehörigheten CE, som drabbades avdiabetes, fick beviljas fortsatt körkortsinnehav även ombehandling skedde med insulin under förutsättning att hansdiabetes var väl balanserad och att några påtagligatrafiksäkerhetsrisker inte bedömdes föreligga.Enligt 16 § punkt 7 KKL gäller att ett körkort återkallas omkörkortshavarens förutsättningar för att föra körkortspliktigtfordon är så väsentligt begränsade genom sjukdom, skada e.d. atthan från trafiksäkerhetssynpunkt ej vidare bör ha körkort.I motion T432 (m) kritiseras den olika behandlingen avdiabetiker i de ovannämnda -- vid avgivandet av motionengällande -- föreskrifterna om medicinska körkortskrav, vilkainnebar att diabetiker som sökte CE-behörighet fick medges dennabehörighet om sjukdomen kunde balanseras utan insulin medanden som drabbades av diabetes fick behålla CE-behörigheten ävenom behandling skedde med insulin.Motionären begär att alla insulinberoende diabetiker medbalanserad diabetes skall behandlas lika i fråga omCE-behörighet.TSV har, såvitt avser diabetes, efter motionens avgivandebeslutat om ändring av föreskrifterna om medicinska krav förinnehav av körkort m.m. (TSVFS 1991:29). De ändradeföreskrifterna, som trädde i kraft , innehållerföljande huvudregel.Diabetessjukdom som inte kan balanseras utan behandling medinsulin utgör hinder för innehav av körkort med behörigheternaC, CE, DE och TAXI. Under förutsättning att sjukdomen är välbalanserad får dock behörigheten C medges om körkortet förenasmed villkoret att tung lastbil inte får föras i trafik som äratt anse som yrkesmässig enligt yrkestrafiklagen (1988:263).Omprövning av körkortsinnehavet skall alltid ske efter ett årvarvid innehavaren skall förete intyg av visst slag. Därefterskall omprövning ske minst och minst vartannat årsedan sjukdomen har varat i tio år.Utan hinder av huvudregeln får den som innehar körkort medbehörigheten C eller CE, och som drabbas av diabetes som kräverbehandling med insulin, medges fortsatt körkortsinnehav om detföreligger särskilda skäl.Enligt en övergångsbestämmelse skall huvudregeln dock ejgälla om körkortsmyndigheten före ikraftträdandet av de ändradeföreskrifterna har beviljat fortsatt körkortsinnehav medbehörigheterna C och CE och därvid har känt till att sjukdomenkräver behandling med insulin och att sjukdomen är välbalanserad.De ändrade föreskrifterna om körkortskrav vid diabetes utgörresultat av en översyn, som tillkommit efter en uppvaktning avSvenska diabetesförbundet. De ändrade föreskrifterna torde motdenna bakgrund få anses som resultatet av en sammanvägning avdiabetikernas intresse och trafiksäkerhetens intresse. Utskottetär därför inte berett att förorda någon vidare åtgärdmed anledning av motionen. Den avstyrks således.8.11 Krav för utbyte av utländskt körkort mot svensktEnligt förordningen (1981:96) om godkännande och utbyte avutländska körkort gäller ett utländskt körkort i ienlighet med sitt innehåll, dock inte då innehavaren har varitkyrkobokförd i sedan mer än ett år.Fram till fick ett utländskt körkort, somgällde i , bytas ut mot ett motsvarande svenskt körkortom innehavaren uppfyllde de personliga och medicinska krav somanges i 7§ KKL och var kyrkobokförd i . Om utbytetavsåg ett körkort som var utfärdat i annat land än ,, eller fick det svenska körkortet utfärdasendast i klassen B.Kommittén Körkort 2000 föreslog i sitt avgivnadelbetänkande (SOU 1990:52) Utbyte av utländska körkort att iprincip endast ett nordiskt körkort skulle få bytas mot ettsvenskt körkort. Kunde utbyte ej ske skulle innehavaren av ettutländskt körkort ha att söka svenskt körkort i vanlig ordning.I motion T425 (m) yrkande 6 föreslås att för utbyte av körkortsom är utfärdat i annan stat än en europeisk stat skall krävasgenomgånget teoriprov och körprov.På grundval av kommittén Körkort 2000s betänkande ochremissbehandlingen av detta beslutade regeringen i maj i årvissa ändringar i förordningen om godkännande och utbyte avutländska körkort, vilka trädde i kraft (SFS1991:741).Enligt 7 § i förordningen i dess ändrade lydelse får bytetill svenskt körkort endast ske av körkort som är utfärdat iNorden, inom den Europeiska ekonomiska gemenskapen, iLiechtenstein, i eller i . Den som har körkortutfärdat i annan stat än nu nämnd har numera att i vanligordning söka svenskt körkort. Frågor om utbyte av körkort prövassåsom har gällt av i det län där sökandenär kyrkobokförd.Den redovisade ändringen i här aktuell förordning torde ihuvudsak tillgodose motionärernas önskemål, varförmotionsförslaget kan lämnas utan någon vidare åtgärd.Det avstyrks sålunda.9 Vägmärkesfrågor m.m.9.1 Problem med vägskyltningen och lokala trafikföreskrifterI motion T409 (fp) framhålls att mängden vägmärken kan göra enredan komplicerad trafikmiljö än mer komplicerad förtrafikanterna och att kommunerna har mycket varierande lokalatrafikföreskrifter. Motionärerna begär därför i yrkande 1 enöversyn av gällande ordning med trafikskyltar i avsikt att manskall minska antalet skyltar, åstadkomma förenklingar ochklarare riktlinjer samt i yrkande 2 mer enhetliga och förenkladebestämmelser för den lokala trafikregleringen.I motion T425 (m) begärs i yrkande 2 att som sinmening skall ge regeringen till känna att vägmärken kan skapaproblem i trafikmiljön. Enligt motionärerna kan ett alltförstort antal vägskyltar, dåliga ortsangivelser, vägmärken på felavstånd från avtagsväg, översnöade skyltar och skyltar medalltför dålig tydlighet i mörker bli orsak till atttrafikanterna gör hastiga ändringar i körmönstret eller på annatsätt gör felbedömningar.Utskottet behandlade senast i betänkande 1990/91:TU5 (s.51--52) motionsförslag som var likartat de här aktuella.Utskottet erinrade om att kommunikationsministern iproposition 1978/79:111 om åtgärder mot krångel och onödigbyråkrati m.m. (bil.5 s.19--20) pekade på betydelsen av undviker alltför detaljerade lokala trafikföreskrifter ochav att föreskrifterna avvägs så att man inte behöver göra flerautmärkningar på samma plats eller på en kort vägsträcka.Sammanfattningsvis framhöll kommmunikationsministern att det ärväsentligt att de myndigheter som meddelar olika typer avtrafikföreskrifter beaktar konsekvenserna för vägutmärkningen avsina beslut.Utskottet erinrade vidare om att TSV verkar för att lokalatrafikföreskrifter skall bli enhetliga.TSV presenterade sålunda i promemorian(Trafikbyrån PM 1986:2) Färre vägmärken en redovisning avmöjligheterna att minska antalet vägmärken.I handboken om vägmärken och trafik (RVT) har TSVtagit in grundregler i VTK, TSVs föreskrifter, rekommendationer,exempel, tips samt mallar för lokala trafikföreskrifter i frågaom vägmärken m.m. I TSVs verksamhetsplanering har man somriktlinje för arbetet bl.a. en minskning av antalet vägmärken.Man hänvisar till att olika studier visar att trafikanternasförmåga att observera och tillgodogöra sig information som gesgenom vägmärken är begränsad. Enligt Trafiksäkerhetsprogram 1990(s.55) skulle man redan inom gällande lagstiftnings ram kunnata bort 30--av onödiga och inaktuella utmärkningar.Enligt utskottets mening torde TSVs arbete beträffandevägmärken kunna tillgodose önskemålen bakom här aktuellamotionsförslag, varför de inte bör föranleda något initiativ avriksdagen. Motionsförslagen kan därför avslås.9.2 Utmärkning av vägar för transporter av farligt godsEnligt 147 § andra stycket VTK får kommunen meddela lokalatrafikföreskrifter om förbud mot bl.a. trafik med last av vissbeskaffenhet, och enligt tredje stycket i samma paragraf fårockså meddela lokala trafikföreskrifter förtransport av farligt gods.Frågor om vägvalsstyrning för transporter av farligt godsligger inom statens räddningsverks myndighetsområde.I motion T412 (mp) yrkande 18 begärs att vägar på vilkafarligt gods transporteras skall utmärkas med särskilt vägmärke.Vid behandlingen i betänkande 1990/91:TU5 (s. 52) av ettmotionsförslag som var likartat med det här aktuella pekadeutskottet på att i 25§ VMF är som märke 1.5.20 upptaget ettlokaliseringsmärke för farligt gods. Märket anger rekommenderadfärdväg för fordon lastade med farligt gods. Beslut omuppsättning av märket fattas av väghållaren, dvs. av vägverketeller av kommunen.Någon åtgärd med anledning av motionsförslagettorde sålunda inte vara erforderlig. Motionsförslaget avstyrks.10 Övriga trafiksäkerhetsfrågor m.m.10.1 Förbättring av gångbanerenhållningen under vinternEnligt 18 § renhållningslagen (1979:596) skall kommunen hållarent, röja snö, skaffa undan snö och is, sanda eller vidta annanåtgärd på gångbana för att motverka halka. Enligt 19 § i lagenkan kommun ålägga fastighetsägare att svara härför på gångbanautanför fastigheten.I motion T412 (mp) anförs att -- även om gångbanerenhållningenåvilar kommunen -- bör uttala att gångbanorna undervintern bör röjas och sandas i större utsträckning än som sker.Motionärerna begär i yrkande 10 att som sin meningskall ge regeringen till känna vad de anfört om behovet avförbättrat underhåll av gångbanor.Utskottet behandlade i betänkande 1990/91:TU5 (s. 54) ettmotionsförslag som var likartat med det här aktuella.Utskottet erinrade om att man i Trafiksäkerhetsprogram 1990hade uppmärksammat halt väglag som ett stort problem förfotgängare. Som prioriterade åtgärder för oskyddade trafikanterangavs i trafiksäkerhetsprogrammet bl.a. snöröjning ochhalkbekämpning. Vidare framhöll utskottet att kommunerna kundeuppmärksammas på brister i gångbanerenhållningen genom dettrafiksäkerhetsarbete som bedrivs lokalt och regionalt -- bl.a.av de i NTF ingående trafiksäkerhetsförbunden/föreningarna.Med samma motivering avstyrker utskottet det här aktuellamotionsförslaget.10.2 Separering av gångbanor från cykelbanorI två motioner framförs förslag om separering av gångtrafikfrån cykeltrafikI motion T426 (c) framhålls att blandningen av gångtrafikoch cykeltrafik på gemensamma vägar är ett problem. Det ärenligt motionärerna endast de cyklande som har fått ökadsäkerhet på de för de båda trafikantkategorierna gemensammavägarna medan situationen för de gående har försämrats.Motionärerna begär i yrkande 4 insatser för separering avgångtrafik från cykeltrafik.I motion T412 (mp) påpekas att de moderna, snabbare cyklarnahar lett till ett ökat antal olyckor med cyklande och fotgängareinblandade. Motionärerna begär i yrkande 11 att skalluttala sig för att gångbanor skall skiljas från cykelbanor.Utskottet behandlade i betänkande 1990/91:TU5 (s. 54) ettmotionsförslag som var likartat med de här aktuella. I likhetmed vad utskottet därvid gjorde vill utskottet framhålla att detutgår från att väghållarna uppmärksammar de i motionernapåtalade olycksriskerna, varför något initiativ av medanledning av motionsförslagen inte torde vara erforderligt. Ävende nu aktuella motionsförslagen avstyrks således.10.3 Kontrollmärke beträffande trafikförsäkringenKontrollmärke för en bil utfärdas enligt 28 § BRK underförutsättning bl.a. att föreskriven trafikförsäkring finns, ochdet gäller till utgången av den kalendermånad då uppbörd avvägtrafikskatt närmast skall ske enligt 3§vägtrafikskatteförordningen (1988:1065). Utfärdande avkontrollmärke prövas enligt 29§ BRK av TSV när föreskrivenvägtrafikskatt och registerhållningsavgift har betalats. Enligt30§ BRK skall fordonsägare som har erhållit kontrollmärke utanoskäligt dröjsmål anbringa det på den bakreregistreringsskylten.I motion T403 (s) påpekas när det gäller trafikförsäkringenatt kontrollmärket bara visar att sådan fanns vid tiden förutfärdandet av kontrollmärket men att -- i fall dåvägtrafikskatten och registerhållningsavgiften skall betalas påtidigare tidpunkt än premien för bibehållande avtrafikförsäkring på bilen -- bilägare som har betalatvägtrafikskatten och registerhållningsavgiften och erhållitkontrollmärke kan underlåta att genom premiebetalning bibehållatrafikförsäkringen utan att detta framgår, såsom genomavsaknaden av ett märke på bilen. Motionären begär att man skallinföra krav på att bilarna skall vara försedda med ett märke --att anbringas på t.ex. bakrutan -- av vilket skall framgågiltighetstiden för trafikförsäkringen.Utskottet behandlade i betänkande 1990/91:TU5 (s. 45--46) ettmotionsyrkande som var likartat med det här aktuella.Utskottet redogjorde i betänkandet för gällande ordningbeträffande registrering av uppgifter om trafikförsäkring samtom skydd för andra trafikanter m.fl. vid trafikolycka med fordonsom saknar trafikförsäkring.Ett införande av den av motionärerna önskade ordningen medkontrollmärken beträffande trafikförsäkringen syntes enligtutskottet inte vara erforderligt mot bakgrund av vad som gällerbeträffande registrering av uppgifter om trafikförsäkring m.m.och skydd för andra trafikanter m.fl. vid trafikolycka medfordon som saknar trafikförsäkring. Utskottet ansåg att det dåaktuella motionsförslaget därför inte borde föranleda någonsärskild åtgärd av och avstyrkte detsamma.Utskottet är av samma mening beträffande det nu aktuellamotionsförslaget. Detta avstyrks således också.10.4 Anordningar för varning för blixthalkaLängs våra vägar har satt upp drygt 500 mätstationersom består av stolpar på vilka finns sensorer (givare) som gerdata om vindhastighet, vindriktning, nederbörd, lufttemperaturoch luftfuktighet till en centralenhet på stolparna. Tillcentralenheten ger också sensorer i vägbanan data om vägytanstemperatur och fryspunkt.Mätstationerna är anknutna till centraler. Centralernasdatorer insamlar varje halvtimma via radio eller telefon datafrån mätstationerna.