bet · GE01AU22 · 1991-05-14 00:00:00 — är detviktigast att stimulera utvecklingen av metoder genomförsöksverksamhet i stället för att införa ett stelbentobligatorium.I sin kommittémotion A42 instämmer med regeringenatt personalekonomiska redovisningar bör bli allmäntförekommande. Efter en systematisk försöksverksamhet kan detvara läge att gå längre än vad regeringen nu föreslår.Karin m.fl. (c) anför i motion A255 från denallmänna motionstiden att en personalekonomisk redovisning kanfungera som en varningssignal för försämrade arbetsmiljöer. Förstora arbetsplatser bör sådan redovisning ges i anslutning tillden ekonomiska årsredovisningen och för offentlig verksamhet ianslutning till den årliga verksamhetsberättelsen.Utskottet har ovan beskrivit regeringens planer på enpersonalekonomisk redovisning. Utskottet har inhämtat attregeringen beslutat tillkalla en arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet med uppdrag att utarbeta förslagtill lagreglering av personalekonomiska redovisningar.Arbetsgruppen skall i sitt arbete samråda med arbetsmarknadensparter och med företrädare för näringsliv, stat och kommun. Enutgångspunkt bör vara att regler om personalekonomiskaredovisningar skall gälla för hela arbetsmarknaden. De småföretagens situation måste beaktas. Arbetsgruppen skall bl.a.analysera hur den personalekonomiska redovisningen skallsamordnas med företagens/förvaltningarnas övriga redovisning.Arbetet skall vara avslutat . Medhänsyn till det pågående beredningsarbetet bör motionerna A42(fp), A255 (c) och A493 (fp) inte påkalla någon riksdagensåtgärd.ArbetslivsfondenDen inrättade arbetslivsfonden (prop. 1989/90:62bil. 2 (), SfU12, AU2y, rskr. 327)har till uppgift att genom stöd till arbetsgivarna främja delsarbetsmiljöförbättrande åtgärder ute på arbetsplatserna("arbetsplatsåtgärder"), dels rehabilitering ocharbetsanpassningsåtgärder ("individinriktade åtgärder"). Förverksamheten gäller -- förutom lagen (1989:484) omarbetsmiljöavgift -- förordningen (1990:130) med instruktion förarbetslivsfonden. Verksamheten bedrivs av en centralarbetslivsfond med säte i kommun och länsvis inrättaderegionala arbetslivsfonder.Fonden har byggts upp av medel från en arbetsmiljöavgift på1,som togs ut på lönesumman september1989--. Vid lagens tillkomst beräknadesavgifterna tillföra arbetslivsfonden ,vartill kommer avkastningen på fondmedlen.Riksdagsbeslutet om den särskilda arbetsmiljöavgiftenoch om att inrätta en arbetslivsfond tillkom efteröverläggningar mellan socialdemokraterna och centern.Med anledning av ett förslag i den ovannämnda propositionen1989/90:62 bil. 1 () beslöt vidareatt försäkringskassorna skulle få möjlighet att köpayrkesinriktade rehabiliteringstjänster inom en årlig ram påhögst 500 milj.kr., att bekostas från anslaget D 1. Bidrag tillsjukförsäkringen och inkomsttiteln 1221 Sjukförsäkringsavgift,netto.Regeringen föreslår i årets budgetproposition att medel urarbetslivsfonden skall få disponeras för att finansieraförsäkringskassornas köp av yrkesinriktad rehabilitering undernästa budgetår. Medlen -- 500 milj.kr. -- är avsedda attöverföras till en inkomsttitel (2811 Statens övriga inkomster)på statsbudgeten. För att möjliggöra den avsedda finansieringenföreslår regeringen att skall anta ett tillpropositionen fogat förslag till lag om tillfällig avvikelsefrån lagen om arbetsmiljöavgift.Regeringens förslag avstyrks av , medan det tillstyrks-- från skilda utgångspunkter -- av moderata samlingspartiet ochfolkpartiet liberalerna. I motionerna från ochfolkpartiet anförs följande.Centern motiverar sitt avslagsyrkande i partimotionen A208 medatt regeringsförslaget innebär ett avsteg från denöverenskommelse som träffades med om att enarbetslivsfond skulle inrättas. Detta avsteg avvisas bestämt avcentern, som föreslår att medel från arbetslivsfonden inom enram av 500 milj.kr. i stället skall få användas av fonden föratt upphandla även medicinsk rehabilitering, framför alltinriktad på rörelseorganen.Folkpartiet liberalerna godtar, som nämnts, regeringensförslag men anser i motion A493 att ytterligare 500 milj.kr. böröverföras till statsbudgeten för att med regeringensfinansieringsteknik täcka de kostnader som avses med anslagen C4. och C 5. till yrkesinriktad rehabilitering och därtill knutnautbildningsbidrag. I motionen föreslås sålunda att beloppet 500milj.kr. i regeringens lagförslag byts ut mot beloppet 1 miljardkronor.Utskottet vill för sin del anföra följande.Vid riksdagsbeslutet om arbetsmiljöavgiften ocharbetslivsfonden uttalade finansutskottet att fondens tillgångar"skall i sin helhet användas till bidrag åt arbetsgivare förolika rehabiliteringsinsatser och arbetsmiljöförbättrandeåtgärder" (se 1988/89:FiU30 s. 72). Samma sak framgår av den avriksdagen antagna lagen (1989:484) om arbetsmiljöavgift. Ilagens 2 § heter det att arbetsmiljöavgiften skall föras till enfond benämnd arbetslivsfonden "vars tillgångar skall utgörabidrag till arbetsgivare" för de i paragrafen angivna ändamålen.En överföring av fondmedel till statskassan i förevarande fallär således ett avsteg från den nu angivna principen förfondmedlens användning. Detta framgår också av att regeringenansett det vara nödvändigt att för sitt förslag anvisalagstiftning.Arbetslivsfondens verksamhet inleddes under andra halvåret1990. Fonden är således bara i början av sin verksamhet, ochutskottet anser att man i ett sådant skede inte skall övervägaförändringar i medelsanvändning och verksamhetsinriktning.I sammanhanget vill utskottet på nytt understryka gällandemålsättning för fondens verksamhet, nämligen att främjarehabilitering av arbetsskadade genom förändringar påarbetsplatserna och medverka till att nya skador förebyggs genomförbättringar av arbetsmiljö och arbetsorganisation. Med hänsynhärtill liksom till övriga i ärendet föreliggandeomständigheter, som ovan redovisats, anser utskottet attregeringens lagförslag inte bör antas av . I denna delbör följaktligen centermotionen A208 bifallas. Härav följer attutskottet däremot avstyrker yrkandena i folkpartimotionen A493att ta i anspråk av arbetslivsfondsmedel föratt täcka även kostnaderna för reguljär verksamhet vidarbetsmarknadsinstituten m.m.Moderaterna föreslår i kommittémotionen A226 attarbetslivsfonden avvecklas från medmotiveringen att fonden är dåligt lämpad för att förbättraarbetsmiljön och i stället utgör en beskattning av företagen somförsvårar för dem att vidta de arbetsmiljöåtgärder som åliggerdem enligt arbetsmiljölagen.Huvuddelen av de medel företagen betalat in i form avarbetsmiljöavgift, fortsätter motionärerna, bör betalas tillbakagenom att den allmänna löneavgiften avskaffas ochbarnomsorgsavgiften sänks. Som kompensation för uteblivnaavgiftsintäkter skall statskassan tillföras motsvarande beloppfrån arbetslivsfonden. Återstående medel i fonden förutsättermotionärerna kunna täcka den medelsöverföring på 500 milj.kr.som regeringen har föreslagit och kostnaderna för att avvecklafondens byråkrati och för bidrag till påbörjade projekt.I motsats till anser utskottet att det inte finnsanledning för att i detta sammanhang ompröva 1989 årsbeslut om att införa en temporär arbetsmiljöavgift och förraårets beslut om den med denna avgift finansieradearbetslivsfonden. Fonden bör få fortsätta sin verksamhet, ochutskottet avstyrker därmed motion A226.Samma utgångspunkt som ovan angivits -- att det är för tidigtatt överväga förändringar i fondverksamheten -- leder till attutskottet avstyrker att gör det i centermotionen A208begärda uttalandet om arbetslivsfondens möjligheter attupphandla medicinsk rehabilitering. Utskottet kan härutöverhänvisa till att utskottet uttalat sig i frågan vid förra åretsriksdagsbehandling (se 1989/90:AU2y s. 3)I fråga om arbetslivsfondens fortsatta verksamhetunderstryker liberalerna i motion A493 vikten av attregeringen noga följer densamma. I motionen erinras vidare omfolkpartiets framförda förslag att återföra medel urarbetslivsfonden till företagen med rätt för skyddskommittéernaatt besluta om medelsanvändningen. Motionärerna föreslår etttillkännagivande till regeringen av vad de anfört.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är angelägetatt följa arbetslivsfondens verksamhet och utveckling. Utskottetförutsätter att detta sker för regeringens del utan särskiltpåpekande från sida. När det gäller en återföring avarbetslivsfondsmedel till lokala fonder knutna till företag ochförvaltningar har utskottet i yttrande 1989/90:AU2y (s. 4--5)redovisat skälen för att en sådan ordning inte bör realiseras.Med hänvisning härtill och vad i övrigt anförts avstyrkerutskottet att gör det i motion A493 begärdatillkännagivandet till regeringen.Slutligen i detta avsnitt har utskottet att redovisa yrkandeti motion A234 av och (bådac) att arbetslivsfondsmedel skall få bekosta utbildning imiljökunskap.Ett motsvarande yrkande avstyrktes av utskottet (se1989/90:AU2y). Utskottet är inte heller nu berett att föreslåett initiativ till lagändring med föreslaget syfte utanavstyrker motionen. beträffande inriktningen av arbetsmiljöarbetetatt med avslag på motionerna 1990/91:A41 yrkandena1, 2 och 3, 1990/91:A42 yrkande 1, 1990/91:A206 yrkande 1,1990/91:A211, 1990/91:A265 yrkande 1 och 1990/91:A493 yrkande 1lägger till handlingarna vad som anförts i proposition1990/91:140 i motsvarande del,res. 1 (m)res. 2 (fp)res. 3 (v)res. 4 (mp)2. beträffande arbetsmiljölagens ändamålatt antar 1 kap. 1 § i det till propositionen fogadeförslaget till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160),3. beträffande arbetsmiljöns beskaffenhetatt med avslag på motion 1990/91:A41 yrkandena 22,39, 42 och 43 antar 2 kap. 1 § och 3 kap. 4 § i regeringensförslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen,res. 5 (v)4. beträffande tillämpningen av 2 kap. 1 §arbetsmiljölagenatt avslår motion 1990/91:A40 yrkande 1,res. 6 (m)5. beträffande yrkesförarnas arbetsmiljö och löneformeratt avslår motion 1990/91:A253,6. beträffande rättsliga krav på arbetsmiljöförhållandenaför enskilda arbetstagare, m.m.att avslår motion 1990/91:A41 yrkandena 18, 19, 23,24 och 25,res. 7 (v, mp)7. beträffande åtgärder mot psykiska arbetsmiljöproblematt avslår motionerna 1990/91:A204 och 1990/91:A265yrkande 3,res. 8 (m)res. 9 (v)8. beträffande rehabiliteringsprogram för mobbadeatt avslår motion 1990/91:A232,9. beträffande förbud mot avstängning från meningsfullaarbetsuppgifteratt avslår motion 1990/91:A713,res. 10 (mp)10. beträffande sexuella trakasserieratt avslår motion 1990/91:A41 yrkande 44,res. 11 (v)11. beträffande alkohol- och andra drogproblem påarbetsplatsernaatt avslår motion 1990/91:A255 yrkande 4,12. beträffande kamratstödjande verksamhetatt avslår motion 1990/91:A602,13. beträffande kartläggning av nya hälsoproblematt avslår motion 1990/91:A45 yrkande 2,res. 12 (mp)14. beträffande gränsvärden för fysisk arbetsbelastningm.m.att avslår motion 1990/91:A255 yrkandena 1 och 3,15. beträffande arbetsdelningatt avslår motion 1990/91:A41 yrkande 45,res. 13 (v)16. beträffande det goda arbetet som rättesnöre vidEG-förhandlingarnaatt avslår motion 1990/91:A45 yrkande 1,res. 14 (mp)17. beträffande internationell samverkanatt avslår motion 1990/91:A493 yrkande 10,res. 15 (fp)18. beträffande arbetsgivarens ansvar för arbetsmiljönsbeskaffenhetatt antar 3 kap. 2a § första och andra styckena iregeringens förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen,19. beträffande utformningen av förordningar med stöd av 3kap. 2a § arbetsmiljölagenatt avslår motion 1990/91:A40 yrkande 2,res. 16 (v)20. beträffande straffsanktionering av allmänna bestämmelseri arbetsmiljölagen m.m.att avslår motion 1990/91:A41 yrkandena 6, 7, 14, 15och 16,res. 17 (v)21. beträffande arbetsgivaransvaret för arbetsanpassning ochrehabiliteringatt antar 3 kap. 2a § tredje stycket och 3 § iregeringens förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen,22. beträffande utredning om skyddsombudssystemetatt avslår motion 1990/91:A265 yrkande 9,res. 18 (m)23. beträffande vidgad stoppningsrätt för skyddsombud m.m.att avslår motion 1990/91:A41 yrkandena 20, 21, 26,27, 32 och 33,res. 19 (v)24. beträffande partssamarbetet i övrigtatt antar 6 kap. 1, 4, 6a och 9 §§ i regeringensförslag till ändring i arbetsmiljölagen,25. beträffande övriga ändringar i arbetsmiljölagenatt med avslag på motion 1990/91:A219 antarregeringens förslag till ändring i arbetsmiljölagen i den månfrågan inte har behandlats i föregående moment,26. beträffande föräldraledighetslagenatt antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn, m.m.,27. beträffande om byggnads- ochanläggningsarbeteatt godkänner ILOs konvention (nr 167) om säkerhetoch hälsa vid byggnads- och anläggningsarbete,28. beträffande arbetsmiljöbrottatt med avslag på motionerna 1990/91:A41 yrkande 28och 1990/91:A42 yrkandena 6 och 7 antar regeringens förslag tilllag om ändring i ,res. 20 (fp)res. 21 (v)29. beträffande företagsbot m.m.att avslår motion 1990/91:A41 yrkandena 29, 30 och31,res. 22 (v)30. beträffande bättre uppföljning av arbetsmiljöbrottatt avslår motion 1990/91:A259,31. beträffande kvinnors arbetsmiljöatt avslår motion 1990/91:A42 yrkande 2,32. beträffande kvinnan som normatt avslår motion 1990/91:A45 yrkande 3,33. beträffande passiv rökningatt avslår motion 1990/91:A270,34. beträffande arbetsmiljön inom den offentliga sektornatt avslår motion 1990/91:A493 yrkandena 8 och 9,35. beträffande tandvårdspersonal och amalgamatt avslår motion 1990/91:A247,res. 23 (v)36. beträffande asbestos och silikosatt avslår motion 1990/91:A203,37. beträffande elöverkänslighetatt avslår motion 1990/91:A43,res. 24 (c)38. beträffande klassificering av lok- och förarhytter somarbetslokalatt avslår motion 1990/91:A225,res. 25 (v)39. beträffande analys av ensamarbetetatt avslår motion 1990/91:A271 yrkande 1,res. 26 (mp)40. beträffande motorsågar och röjsågaratt avslår motion 1990/91:A751,41. beträffande företagshälsovårdens inriktning påförebyggande vård--sjukvårdatt avslår motionerna 1990/91:A40 yrkande 4 imotsvarande del, 1990/91:A42 yrkande 3 i motsvarande del och1990/91:A265 yrkande 4,res. 27 (m)res. 28 (fp)42. beträffande företagshälsovårdens personalatt avslår motion 1990/91:A41 yrkandena 34, 35 och36,res. 29 (v)43. beträffande utbildningsfrågor i företagshälsovårdenatt avslår motion 1990/91:A42 yrkande 5,res. 30 (fp)44. beträffande utbyggnaden av företagshälsovårdenatt med avslag på motionerna 1990/91:A41 yrkande 37och 1990/91:A493 yrkande 3 lägger till handlingarna vad somanförts i propositionen i motsvarande del (avsnitt 4.6),res. 31 (fp)res. 32 (v)45. beträffande grundläggande villkor för statsbidrag tillföretagshälsovårdenatt med avslag på motion 1990/91:A40 yrkande 3 imotsvarande del godkänner vad som föreslagits i propositionen imotsvarande del (avsnitt 4.7.1),res. 33 (m)46. beträffande patientavgift inom företagshälsovårdenatt med avslag på motionerna 1990/91:A40 yrkande 3 imotsvarande del, 1990/91:A42 yrkande 3 i motsvarande del och1990/91:A44 godkänner vad som föreslagits i propositionen imotsvarande del (avsnitt 4.7.2),res. 34 (m, fp, c)47. beträffande statsbidrag till företagshälsovårdenatt avslår motion 1990/91:A265 yrkandena 5 och 8,res. 35 (m)48. beträffande finansiering av centralt organatt med avslag på motionerna 1990/91:A40 yrkande 4 imotsvarande del och 1990/91:A42 yrkande 4 godkänner vad somföreslagits i propositionen i motsvarande del (avsnitt 4.10),res. 36 (m, fp)49. beträffande villkor för bidrag till företagshälsovårdeni återstående delaratt godkänner vad som i propositionen föreslagits omvillkor för bidrag till företagshälsovården (avsnitten4.7--4.10) i den mån frågan inte behandlats i föregående moment,res. 37 (m) - villk. 3550. beträffande konsekvensbeskrivningar avtillämpningsbestämmelseratt avslår motion 1990/91:A265 yrkande 10,res. 38 (m)51. beträffande yrkesinspektionens kontrollerande funktionatt avslår motionerna 1990/91:A41 yrkandena 4, 5, 9,11, 12 och 17 samt 1990/91:A265 yrkande 2,res. 39 (m)res. 40 (v)52. beträffande särskilda frågor i arbetarskyddsverketsverksamhetatt avslår motion 1990/91:A41 yrkandena 8, 10 och13,res. 41 (v)53. beträffande samordning av arbetsmiljöfrågorna och deyttre miljöfrågornaatt avslår motion 1990/91:A215,54. beträffande informationsspridning på arbetsplatsernaatt avslår motion 1990/91:A41 yrkande 38,res. 42 (v)55. beträffande personalekonomiska redovisningaratt avslår motionerna 1990/91:A42 yrkande 8,1990/91:A255 yrkande 2 och 1990/91:A493 yrkande 2,56. beträffande medel ur arbetslivsfonden för att finansierakostnader för försäkringskassornas köp av yrkesinriktadrehabiliteringatt med bifall till motion 1990/91:A208 yrkande 3avslår dels det till proposition 1990/91:100 bilaga 12 fogadeförslaget till lag om tillfällig avvikelse från lagen (1989:484)om arbetsmiljöavgift, dels motion 1990/91:A493 yrkandena 5 och6,res. 43 (fp)57. beträffande avveckling av arbetslivsfondenatt avslår motion 1990/91:A226,res. 44 (m)58. betäffande upphandling av medicinsk rehabilitering genomarbetslivsfondenatt avslår motion 1990/91:A208 yrkande 4,59. beträffande arbetslivsfondens fortsatta verksamhetatt avslår motion 1990/91:A493 yrkande 4,res. 45 (fp)60. beträffande arbetslivsfondsmedel till utbildning imiljökunskapatt avslår motion 1990/91:A234.Stockholm den 14 maj 1991På arbetsmarknadsutskottets vägnarLars UlanderNärvarande: (), (), LahjaExner (s), (), (), (), (), (), (), (), (), afRantzien (mp), (), (), InesUusmann (s) och (). Inriktningen av arbetsmiljöarbetet (mom. 1), och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet vill" och på s. 13 slutar med "tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:Allt större insatser görs för att skapa goda arbetsmiljöer.Samtidigt ökar kunskaperna om olika faror och därmed ocksåskyldigheten att åtgärda skadliga arbetsmiljöer. Utskottet anseri likhet med moderata samlingspartiet i motion A265 attansvarsfördelningen för arbetsmiljöfrågor är oklar. Ett stortantal myndigheter och andra organ är ansvariga ellerdelansvariga för olika delar av arbetsmiljöarbetet. En sådanorganisation ger dels upphov till konflikter och dubbelarbetemellan aktörerna, dels svårigheter för den enskilde att fåinformation etc. Det kan också förekomma kollisioner mellanarbetsmiljömyndigheternas krav och krav som andra myndigheteruppställer med hänsyn till bl.a. yttre miljö ellerenergibesparing. bör hela området bli föremål för enförutsättningslös översyn i syfte att skapa en klarareansvarsfördelning och att underlätta för såväl anställda somföretag.Det primära ansvaret för arbetsmiljön måste dock åvilaarbetsgivaren. Det är viktigt att denna princip inte gårförlorad. God arbetsmiljö kommer att vara ettkonkurrensmedel för att få arbetskraft, inte minst med tanke påde krympande ungdomskullarna. Enligt utskottets uppfattning ären fullsysselsättningsekonomi där arbetstagarna har möjlighetatt avvisa dåliga arbetsmiljöer en förutsättning för enförbättrad arbetsmiljö. Vantrivsel i arbetet är en alltvanligare orsak till psykosociala störningar. För specielltkvinnor inom de offentliga vårdmonopolen skulle en valfrihet påen breddad arbetsmarknad kunna förebygga uppkomstenav dylika arbetsmiljöproblem.Utskottet ställer sig bakom de principer förarbetsmiljöarbetet som förs fram i motion A265 (m). I viss måntillgodoses motionerna A42 (fp) och A493 (fp) av utskottetsställningstagande. Övriga behandlade yrkanden har en annangrundsyn och avstyrks av utskottet. Propositionens framställningi övrigt i fråga om inriktningen av arbetsmiljöarbetet lämnasutan erinran av utskottet. Propositionen i denna del bör därmedav kunna läggas till handlingarna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande inriktningen av arbetsmiljöarbetetatt riksdagendels med bifall till motion 1990/91:A265 yrkande 1 och medanledning av motionerna 1990/91:A42 yrkande 1 och 1990/91:A493yrkande 1 samt med avslag på motionerna 1990/91:A41 yrkandena 1,2 och 3, 1990/91:A206 yrkande 1 och 1990/91:A211 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,dels lägger till handlingarna vad som anförts iproposition 1990/91:140 i motsvarande del,2. Inriktningen av arbetsmiljöarbetet (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet vill" och på s. 13 slutar med "tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med liberalernas motionA493 att arbetsmiljöpolitiken bör baseras på följande principer:Decentralisering. Tyngdpunkten i arbetet för en bättrearbetsmiljö måste ligga lokalt. Det är på det lokala planet somkunskaperna om de konkreta förhållandena finns, och det är därsom steget är kortast från identifiering av risker till behov avåtgärder. Detta innebär bl.a. att rehabiliteringsarbetet börorganiseras så att det i ökad grad kan initieras lokalt. Dennasynsätt präglar också regeringens proposition 1990/91:141 omrehabilitering och rehabiliteringsersättning. Utskottet ser medviss oro på att arbetsmiljöarbetet är uppsplittrat på enrad organ och att tydliga samordningsproblem kan konstateras.Ekonomiska styrmedel. Genom ett system av ekonomiskastyrmedel bör de samhällsekonomiska kostnaderna för brister iarbetsmiljön avspeglas i det enskilda företagets/den enskildamyndighetens kalkyler.Preciserat arbetsgivaransvar. Arbetsgivarens ansvar förundersökning av arbetsmiljön, planering och genomförande avåtgärder, redovisning av åtgärderna samt initiering avrehabilitering bör preciseras. Propositionens förslag ligger iviss mån i linje med dessa krav.God arbetsmiljö kommer att vara ettkonkurrensmedel för att få arbetskraft, inte minst med tanke påde krympande ungdomskullarna. Utskottet instämmer medmotion A42 (fp) att en fullsysselsättningsekonomi därarbetstagarna har möjlighet att avvisa dåliga arbetsmiljöer ären förutsättning för en förbättrad arbetsmiljö. Även av dennaanledning bör den offentliga sektorns monopol brytas upp.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna A42 (fp) ochA493 (fp) i aktuella delar. Genom utskottets ställningstagandeblir motion A265 i motsvarande del i viss mån tillgodosedd.Övriga behandlade yrkanden har en annan grundsyn och avstyrks avutskottet. Propositionens framställning i övrigt i fråga ominriktningen av arbetsmiljöarbetet lämnas utan erinran avutskottet. Propositionen i denna del bör därmed av riksdagenkunna läggas till handlingarna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande inriktningen av arbetsmiljöarbetetatt riksdagendels med bifall till motionerna 1990/91:A42 yrkande 1 och1990/91:A493 yrkande 1 och med anledning av motion 1990/91:A265yrkande 1 samt med avslag på motionerna 1990/91:A41 yrkandena 1,2 och 3, 1990/91:A206 yrkande 1 och 1990/91:A211 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,dels lägger till handlingarna vad som anförts iproposition 1990/91:140 i motsvarande del,3. Inriktningen av arbetsmiljöarbetet (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet vill" och på s. 13 slutar med "tillhandlingarna" bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till uppfattningen i vänsterpartietsmotioner A41 och A206 att det är dags att makten överarbetsmiljön förskjuts från arbetsgivaren till de anställda ochfacket. Man kan i detta sammanhang inte utgå från attarbetsgivare och arbetstagare har ett gemensamt intresse av attarbetsmiljön förbättras. Det står helt klart att det föreliggeren konflikt mellan företagens kortsiktiga vinstkalkyler ochsatsningar på arbetsmiljön och människors hälsa. Detstatsmakterna å sin sida kan göra är att stifta lagar somålägger företagen vissa skyldigheter.Den nu föreliggande propositionen är emellertid alltförotillräcklig -- inte minst med hänsyn till alla de resultat somföreligger efter arbetsmiljökommissionens arbete.I lagstiftningsarbetet bör man vara medveten om de brister somfinns i dagens undersöknings- och mätmetoder. Bristen på kunskapär dels ett problem för den enskilde som drabbas av ohälsa, delsett samhälleligt problem. Upplevda sjukdomssymptom måste tas påallvar.