bet · GF01JoU10 · 1991-12-10 00:00:00 — Detta synsätt har i principvarit vägledande för hittillsvarande agerande ide planfrågor som berör området kring bedömer emellertid att det inte i första hand ärbristen på skyddsinstrument som skapar svårigheterna att ge deberörda områdena ett långsiktigt skydd. Både plan- ochbygglagens möjligheter att styra bebyggelseutvecklingen samtnaturvårdslagens och kulturminneslagens möjligheter tillförordnanden med skyddsföreskrifter torde vara tillräckliga omsamhället på ett medvetet sätt bestämmer sig för att skyddaområdena.Osäkerheten kring områdenas framtid torde snarare hänga sammanmed bristen på en samordnad och väl förankrad syn på områdenasutveckling. Om alla berörda intressenter förenas kring engemensam målsättning -- en vision -- beträffande områdenasutveckling, ökar förutsättningarna att åstadkomma den typ avskydd som motionärerna strävar efter. Enligt länsstyrelsensuppfattning bör en sådan vision inte begränsa sig till behovetav skyddsinsatser utan bör i lika hög grad ange hur områdetsattraktivitet kan ökas genom aktiva åtgärder.De berörda kommunerna har en betydande roll när det gäller attta ställning till områdets framtida användning och fåintentionerna diskuterade med och förankrade hos medborgarna.Ett utrednings- och planeringsarbete som resulterar i bl.a.fördjupningar av respektive översiktsplan torde vara enlämplig arbetsform för detta. Ett "åtgärdsprogram" som omfattarkonkreta genomförandeåtgärder och som inte minst klarläggeransvaret för ekonomiska åtaganden är ett angeläget komplementtill den fysiska planeringen.Trots kommunernas självklart starka ställning i dessa frågorhar staten, som dominerande markägare i området, en strategiskroll. Det är betydelsefullt att staten, även i sin egenskap avmarkägare, agerar på ett sätt som är förenligt med en meraövergripande gemensam idé beträffande områdets framtid. Ianslutning till motionernas behandling bör kunna geregeringen till känna sin uppfattning om hur ett samlat statligtagerande i området kan främjas.Länsstyrelsen har en myndighetsroll när det gällertillämpningen av gällande lagstiftning och har därvid attsamordna alla statliga myndigheters intressen.Ståthållarämbetet/är förvaltare av storadelar av marken och svarar för vård och skötsel av dessamarkområden. Det kan konstateras att det råder stor brist påmedel för aktiva åtgärder som kan höja områdenas attraktivitet.Byggnadsstyrelsen som har ett lokalförsörjningsansvar förcivila statliga myndigheter har anspråk på exploateringsåtgärderpå sin mark inom området. Genom att lokalförsörjning ochförvaltning ska genomföras på ett för staten effektivt sätt gerdetta ramar för vilka hänsyn som kan tas till andra allmännaintressen. De beslut som har fattat, och förväntadeföljdbeslut om att lokalförsörjningsuppgifteroch dess förvaltningsuppgifter ska skiljas åt medför att antaletstatliga aktörer i dessa frågor kan komma att öka väsentligt.En uttrycklig vilja om ett samordnat agerande på den statligasidan bör öka förutsättningarna för samordning med också andraparter, i första hand de berörda kommunerna men också landsting,näringsliv och intresseorganisationer.I arbetet med en samordnad syn på områdets utveckling börföljande frågeställningar vara av intresse att få belysta.Vilka åtgärder är direkt önskvärda om området runt Brunnsvikenska utvecklas till en nationell och internationell "pärla" -- enkulturpark? Förbättrad tillgänglighet till och inom området(kollektivtrafik, gång- och cykelvägnät, parkeringsplatser)?Färjetrafik ? Upprustning eller eventuell rivning avvissa byggnader och anläggningar? Gemensam förvaltning?Stimulans till etablering av aktiviteter och särskildaattraktioner? Aktiva informationsinsatser och marknadsföring? för områdets utformning?Inom vilka delar bör ett skydd mot exploateringar medtvingande bestämmelser åstadkommas?Inom vilka delar i eller i anslutning till området kanexploateringar och andra åtgärder accepteras? Ställs därvidsärskilda krav på placering, utformning m.m.?Samarbetsprojekt ""Fördjupningar av översiktsplanerna för i första hand områdetkring kan -- med utgångspunkt i omnämndafrågeställningar -- precisera hur kultur- ochrekreationsintressena, inklusive turismens intressen, kanförenas med andra mark- och vattenanvändningsintressen, t.ex.vissa exploaterings- och förändringsåtgärder.Med anledning av vad framfört i tidigareyttranden om behovet av samplanering av Haga-Brunnsvikenområdet,har underhand diskuterat behovet av ett särskiltsamarbetsprojekt med berörda kommuner och med . Dessadiskussioner har främst koncentrerats till samordning av denfysiska planeringen i kommunerna. Framtagandet av ett gemensamtplaneringsunderlag har därvid ansetts vara en viktig uppgift.Länsstyrelsen bedömer -- efter fortsatta underhandsdiskussionermed och kommun -- att kommunerna nu ärigång med ett gemensamt planeringsarbete. Inriktningen av dettaåterspeglas i kommunernas yttrande till jordbruksutskottet.Länsstyrelsen är beredd att medverka i detta arbete, t.ex. genomprecisering av riksintressets innebörd eller genom deltagande idiskussioner om metoderna att belysa miljökonsekvenserna avförändringsåtgärden.Det kan finnas anledning att nu vidga diskussionen och föreslåett samarbetsprojekt i vidare mening. En organisation och ettramprogram för en aktiv utveckling av turism, kultur- ochfriluftsliv i området -- ""-- kan behövaläggas fast. är beredd delta i och vid behov ledaett samarbetsprojekt med en sådan inriktning. I arbetet bör ingåatt lägga förslag om huvudmannaskap och former för samverkanmellan skilda parter. Utredningsarbetet bör ske i samverkan medbyggnadsstyrelsen, berörda kommuner, landstingoch eventuella privata intressenter. Utredningsarbetet får visaom det finns behov av ändring eller komplettering av gällandelagstiftning i syfte att erhålla ett tillräckligt skydd för detaktuella området.Länsstyrelsen anser att statsmakterna bör ge direktiv förbyggnadsstyrelsens deltagande i arbetet med avseende påkonsekvenserna för staten som markägare samt anslå erforderligamedel för projektet.Beslut i detta ärende har fattats av styrelsen. I avgörandetdeltog landshövdingen , ordförande, ledamöternaBosse , , , ,, , , ,, Per och samt tjänstgörandesuppleanterna , och () gjorde ett särskilt uttalande.I den slutliga handläggningen deltog även länsöverdirektörenBirgitta , länsarkitekten ,planeringsdirektören , t.f. miljövårdsdirektörenSvante , , förstelänsassessorn Per Evaeus och byrådirektören ,föredragande.Pia och , personalföreträdare, varnärvarande vid styrelsens behandling av ärendet.Lennart /yttrande fogade kartbilagor återfinns sombilaga 1--5 till utskottets betänkande. Bilaga 4 återges enligtriksantikvarieämbetets version.Särskilt yttrande (mp)Hoten mot friluftslivet i StockholmEnligt kommerbefolkningen i att öka med ca 10 000 invånareper år . Om detta blir verklighet kommermånga av värdefullaste grönområden att exploateras.Bilismen väntas öka vilket innebär att nya trafikledermåste byggas. Så länge växer och trafiken ökar blirdet allt angelägnare för samhället att skydda och bevarafrilufts- och naturvärdena. Det gäller särskilt närmiljön kringbostäderna.Regionplanekontorets rapport skogsbacke i handen pekarpå att över 240 000 hushåll i regionen saknar tillgång tillströvområde inom rimligt räckhåll från bostaden. Sämst gynnadeär de invånare som bor i en zon närmast utanför Stockholmsinnerstad. I detta "halvcentrala band" saknar 32 000 hushållpromenadområde och hela 144 000 hushåll strövområde!Ett av de allra värdefullaste grönområdena i "halvcentralabandet" i är ovannämnda sammanhängande område sominkluderar bl.a. marken kring . utgör dettaområde ett andningshål för bl.a. barnfamiljer och äldre.Exploateringshoten mot det aktuella området utgörs framförallt av kontor i och vid den gamla SAS-terminalen,ett planerat japanskt storhotell intill , ettkontorsbygge vid gymnasium, 1000 lägenheter norrom , 6000 lägenheter vid samt den såkallade Österleden.Det aktuella områdets bevarande värdeI förslaget till ny regionplan -91 för anges attområdet kring inte bör exploateras ytterligare medhänsyn till starka riksintressen och regionala intressen förbevarande. Områdets samband med bör inteförsvagas. ingår i ett större viktigtströvområde i de centrala delarna av nämligenJärvafältet med dalgång.För att bevara områdets stora värden för bl.a. naturvården kandessa skyddas t.ex. genom en kombination av åtgärder enligtnaturvårdslagen, kulturminnesvårdslagen och naturresurslagen.Härvidlag bör nybebyggelse eller annan exploatering inte kunnagenomföras.Det sammanhängande grönområdet är unikt när det gällervariationsrikedom och närhet till storstaden och är sedanårhundraden tillbaka ett viktigt rekreationsområde förhundratals stockholmare. Mycket av djurlivet och växtlighetenfinns intakt än idag.Avslutningsvis konstaterar vi att konkurrensen om marken iStockholm är stor. Tyvärr har i hög grad frilufts- ochmiljöintressena fått stå tillbaka för andra samhällsbehov sombostäder, arbetsplatser och trafikanläggningar.När det gäller det aktuella områdets framtid har docksamhället tillfälle att mera planmässigt bevara och skydda ettav allra värdefullaste grönområden och på så sätttillgodose invånarnas berättigade krav och behov av bostadsnärafritidsområden.Om det skulle visa sig att vissa exploateringsintressen ansesha större värden än bevarandeintressena bör detta föregås av enmiljökonsekvensbeskrivning över det aktuella området.Stockholms läns landsting, regionplane- och trafiknämndenDe tre motionerna gäller något olika områdesavgränsningar ochhar något olika inriktningar. Författarna till motion1990/91:Jo704 anser att Haga-Brunnsvikenområdet -- varmed härfrämst torde förstås sjön och dess närmasteomgivningar -- bör utvecklas till en nationell kulturpark samtatt området bör skyddas från miljöstörande nybebyggelse ellerannan exploatering.Motion 1990/91:Jo807 avser ett något större område somavgränsas av i väster och i öster ochsträcker sig från och i söder tillUlriksdals slott i norr. Området föreslås av motionärerna blinationell kulturpark och skyddet föreslås bestå av enkombination av kulturminneslagens bestämmelser om byggnadsminneoch naturvårdslagens bestämmelser om naturreservat. Områdetföreslås knytas ihop genom att till någon delläggs i tunnel.Motion 1990/91:Jo727 avser ett avsevärt större område än debåda andra motionerna. Området sträcker sig från ochSörentorp i nordväst över och och i sydost. Detinkluderar bl.a. bostadsstadsdelarna , i , iFrescati, Tekniska Högskolan och många andra statligainstitutioner samt hamnområdena . Motionärernavill ha nationalparksskydd eller ett lagförslag om bevarandet avnatur- och kulturvärdet i hela detta område. Vidare villmotionärerna att kostnaderna för att helt eller delvis läggaRoslagsvägen i tunnel mellan och skall utredas.Gemensamt för alla tre motionerna är att de vill avvärjaexploateringshot med bl.a. kontor, hotell ochtrafikanläggningar i det område som avses i respektive motion.Genom att författarna till motion 1990/91:Jo727 avser ett såmycket större område berörs dock fler planerade objekt bl.a.Österleden och Husarviken.Landstinget behandlade en motion omutvidgning av och stopp för det planeradestorhotellet vid m.fl. byggnader. beslutadeatt anse motionen besvarad med följande:"Flera exploateringsprojekt kring Brunnsvikenområdet hardiskuterats . Om de realiseras kommerBrunnsvikens karaktär helt att förändras och värdet somrekreationsområde avsevärt minska. Därför är det angeläget attfå en samlad syn på hela området. Staten som huvudsakligmarkägare bör därför tillsammans med och studerahur exploateringstrycket kan begränsas och rekreationsområdetrunt rustas upp. har för avsikt attöverlämna dessa synpunkter till ,, och kommuner. "Förslag till Regionplan 1991 för har varitutställt för granskning enligt (PBL).Utställningstiden har varit --30 september 1991.Regionplane- och trafiknämndens beslut att ställa utregionplaneförslaget har även varit ett politisktställningstagande till de behandlade frågorna. Avsikten är attlandstinget därefter skall antaga regionplanen.I Regionplan 1991 ingår såväl Brunnsvikenområdet som Ulriksdali bevarandeområdet . Även Norraoch utgör bevarandeområden. Sombevarandeområden i regionplanen anges områden av riksintresseför naturvården, friluftslivet och för kulturminnesvården, andraregionalt viktiga rekreationsområden och kulturområden samtdet s.k. gröna bältet och de gröna kilarna i inredelar.Om bevarandeområdet angerregionplanen att grönkilen kring den inre delen av Järvafältetlängs dalgång bör hållas öppen. Särskild hänsynmåste tas till detta vid angränsande utbyggnader. bör enligt regionplanen ej exploateras ytterligaremed hänsyn till starka riksintressen och regionala intressen förbevarande. Områdets samband med ochIgelbäcksdalen bör inte försvagas.Haga-Ulriksdal och utgör områden av riksintresseför kulturminnesvården men ej för naturvården ellerfriluftslivet. har dock i länsstyrelsensnaturvårdsprogram bedömts ha mycket högt naturvärde. Enligtstadens förslag till avgränsning i översiktsplanen utgör bl.a.Södra och institutionsbältet på av riksintresse.I förslag till översiktsplan för anges att större delenav riksintresseområdet för kulturminnesvården bör tillgodoses.Till viss del -- bl.a. vid Frösundavik och --skall dock riksintresset avvägas mot andra intressen. Ett störrekompletteringsområde för arbetsplatser anges vid Frösundavik.Det ligger inom bevarandeområdet och anges inte iregionalplanen eftersom det skulle komma i konflikt medbevarandeintressena inom området. kan enligtgranskningsyttrandet inte utifrån översiktsplaneförslaget avgörahuruvida eventuella exploateringar kommer att påtagligt skadariksintresset för kulturminnesvård, utan anser att eventuellbebyggelse bör studeras i en fördjupning av översiktsplanen.En del av Brunnsvikenområdet ingår i utredningsområdetFrescati-Albano-Tekniska högskolan i översiktsplan.Översiktsplanen innebär här att det finns exploateringsintressensom kan komma i konflikt med regionala bevarandeintressen.Området avses bli studerat i en fördjupning av översiktsplanen.Länsstyrelsen anser att utbyggnad bör ske med restriktivitet medhänsyn till regional balans och till kulturminnesvården.Länsstyrelsen har avgränsat riksintresset för kulturminnesvårdvid något vidare än i sinöversiktsplan.För de övriga delar av Norra och samtLadugårdsgärde som anges som bevarandeområden i regionplanenanser vi att områdets behandling i översiktsplanen tillgodoserbevarandeintressena. Kommunen anger i översiktsplanen att dessaområden bör säkerställas som naturreservat.Intentionerna bakom motionerna 1990/91:Jo704 och 1990/91:Jo807stämmer väl överens med regionplanen. Däremot innefattar detstörre område som avses i motion 1990/91:Jo727 såväl befintligbebyggelse som flera utbyggnadsobjekt i regionplanen, vilkaockså ingår i den s.k. Dennisöverenskommelsen.Utbyggnadsobjekten som berörs är Bellevuelänken, Värtalänken ochÖsterleden som i Regionplan anges för utbyggnad. Lederna ärplanerade att till större delen gå i tunnlar underCedersdalsgatan samt Norra och . Vidareinnehåller Regionplan 1991 och utbyggnadav en snabbspårväg ----Ropsten. Områdetberörs av de regionala utbyggnadsområdena samtKymlinge-Sörentorp. I anges en större utbyggnad medbostäder och i anges reservat för en eventuellutbyggnad med bostäder och lokaltågstation, vilket förutsätteren omlokalisering av . Regionplan 1991 anger ocksåutbyggnad av en snabbspårväg --som berörområdet. Om intentionerna bakom motion 1990/91:Jo727 genomförsfullt ut torde flera av dessa regionalt viktiga utbyggnaderhindras, försvåras eller begränsas.Regionplanen ger rekommendationer utan rättsverkan.Länsstyrelsen har att bevaka hur kommunerna beaktar de regionalaintressena i sina översiktsplaner. Förslaget till översiktsplanför respektive den antagna översiktsplanen för Stockholmkan som nämnts inte med säkerhet sägas helt fullföljaregionplanens intentioner med avseende på Brunnsvikenområdet.Det är i överensstämmelse med regionplanens intentioner att gebevarandeområden där exploateringstrycket är stort ett ökatskydd mot exploatering genom t.ex. förordnanden enligtnaturvårdslagen eller kulturminneslagens skyddsbestämmelser därdessa är tillämpliga. Naturvårdslagens bestämmelser omnationalparker torde inte kunna tillämpas här. Nationalparkerkan enbart avsättas på statens mark, skall i sina grunddragutgöras av naturlandskap samt ha en avsevärd minimistorlek. Förnaturreservat eller naturvårdsområde finns inte någrastorlekskrav och de kan i princip utgöras av all slagsvetenskapligt eller socialt värdefull natur. Kulturminneslagensbestämmelser om byggnadsminnen medger numera skydd av t.ex. enbebyggelsemiljö, park eller trädgård. Fråga om naturreservat ochbyggnadsminnen beslutas av eller, när det gällernaturreservat, i vissa fall kommunen.Sammanfattningsvis anser vi attför Norra och , samt Ladugårdsgärde ärbevarandeintresset tillfredsställande behandlat i Stockholmsöversiktsplan, som är i överensstämmelse medregionplaneförslaget,ökat skydd kan behöva aktualiseras för att säkerställabevarandeintresset kring . har ioktober 1990 uttalat att det är angeläget att få en samlad synpå Brunnsvikenområdet, och och bedriver nu ettsamkommunalt programarbete för och enöversiktlig planering av och . Syftet är attklarlägga hur området skall skyddas samt hur andra behov skallkunna tillgodoses. Staten bör, bl.a. i egenskap av störstamarkägare i området, medverka i arbetet.Bo Wijkmark/, kommunstyrelsenJordbruksutskottet har till remitterat treriksdagsmotioner med förslag om bland annat natur- ochkulturskydd av m.m.Stockholms stad vill slå vakt om de kultur- och naturområdensom Djurgårdsmarken och Brunnsvikenområdet utgör. I stadensöversiktsplan 90 redovisas dessa områden som riksintressanta.Där framgår även hur kommunen avser att skydda dessa områden.Statens har som dominerande markägare en avgörande betydelse förområdets framtida utveckling.Översiktsplan 90De områden i som behandlas i motionerna harStockholms stad angett som riksintressen. Det innebär attkultur- och naturlandskapen ska skyddas. I översiktsplan 90utvecklas motiven för detta och i viss utsträckningrekommenderas skyddsform.I institutionsbältet Frescati-Albano-Tekniska Högskolan ärmånga av de statliga verksamheterna i behov av utbyggnad.Stockholms stad har därför för avsikt att utreda hur enförnyelse och komplettering av institutionerna kan åstadkommassamtidigt som landskapets karaktär och värdefulla byggnaderbevaras. Studien avses genomföras som en fördjupning avöversiktsplan 90.Enligt Översiktsplan 90 bör Nordöstra och Sydöstra säkerställas som naturreservat på grund avdess höga naturvärde tillsammans med dess stora värde förrekreation.Brunnsvikenområdet avses bevaras. För att värna om desskvaliteter bör, enligt Översiktsplan 90, ett särskilt programgöras i samarbete med . Själva är dessutomprioriterad i programmet Stockholms sjöar och har restaurerats,bland annat som badsjö.Fördjupning och samkommunalt programarbeteStockholms stad har påbörjat en fördjupning av översiktsplanenför området mellan KTH-Albano-Frescati samt tagit initiativ tillett samkommunalt programarbete för tillsammansmed kommun. Syftet är att klarlägga hur områdena skaskyddas samt hur andra behov ska kunna tillgodoses.Skyddsåtgärder och rekommendationer för den fortsattaplaneringen studeras inom ramen för dessa två utredningar. På såsätt kan en lämplig avvägning mellan olika allmänna intressenbäst åstadkommas.Stockholms kommunstyrelse har vidare uppmanat byggnadsnämndenatt i samarbete med kommun utarbeta en översiktligplanering av Bellevue- och Brunnsvikenområdet som ska redovisasinnan någon detaljplan som berör området fastställs avkommunfullmäktige. Syftet är att bland annat granskaförutsättningarna för förslag till bebyggelse vid Norrtull.SkyddsformerI motionerna föreslås olika skyddsformer för de områden sombehandlas i motionerna, bland annat nationalpark. Staden anseratt skyddsformen nationalpark inte är tillämplig. Nationalparkär avsedd för att bevara större sammanhängande område av visslandskapstyp i dess naturliga tillstånd. Djurgårdsmarkensskyddsvärde består till stor del i dess kulturella prägel.Flera byggnader i området är förklarade sombyggnadsminnen. Genom den nya kulturminneslagstiftningen kannumera även parker, alléer och trädgårdar förklaras sombyggnadsminnen. Ett sådant skydd kan prövas för Bergianskaträdgården.Valet av skyddsform är även en ekonomisk fråga. Det är viktigtatt staten tar ett ekonomiskt ansvar för deetableringskostnader, i form av inlösen o.s.v., ochdriftkostnader som ett långtgående skydd av riksintresseområdenkan komma att innebära.Frågan om en nedsänkning av aktualiseras ipågående utredningsarbete för förlängning motLidingövägen.I kontorens gemensamma tjänsteutlåtande vilket återfinns sombilaga 2 kommenteras motionernas förslag närmare.Jag föreslår kommunstyrelsenatt kommunstyrelsen som svar på remiss av motioner tillriksdagen om m.m. beslutar överlämna ochåberopa denna promemoria.Stockholm den 9 oktober 1991Carl-Erik SkårmanBorgarrådsberedningen tillstyrker föredragande borgarrådetsförslag.Reservationer till kommunstyrelsens protokollVänsterpartietJag ställer mig i princip bakom tanken på att göraHaga-Brunnsvikenområdet till en nationell kulturpark. Områdensom och och därtill hörandeindustrianläggningar samt själva universitetsområdet bör dockundantas. Men det finns enskilda byggnader inom dessaindustriområden som måste ges ett långsiktigt skydd. de byggnadshistoriskt intressanta gasklockorna i Värtan.De senaste årens förslag att bygga kontor i ochatt bygga den s.k. "Japanskrapan" vid har visat pånödvändigheten att ge ett starkare skyddför att sätta stopp för alla sådana planer. En gemensamfördjupad översiktsplan bör omgående göras tillsammans med Solnakommun. En sådan översiktlig plan skall innehålla enmiljökonsekvensbeskrivning av hur miljön i hela området påverkasav exploatering.Stockholmspartiet, kulturlandskap är av utomordentligt storbetydelse för och stockholmarna. Motionerna bör därförtillstyrkas. Haga-Brunnsviken-området måste ges ett såfullvärdigt natur- och kulturskydd som möjligt. Därför bör denskyddsform väljas som ger det allsidigaste och effektivasteskyddet.Underbilaga 4Yttrande av stadens nämnderÄrendetJordbruksutskottet har till remitterat treriksdagsmotioner (bilaga 4) med förslag om bland annat natur-och kulturskydd av m.m. Inom staden harbyggnadsnämnden, fastighetsnämnden, fritidsnämnden ochgatunämnden yttrat sig över motionerna. Till grund förbehandlingen i nämnderna förelåg ett gemensamt tjänsteutlåtandeförfattat av de fyra kontoren. Det gemensamma tjänsteutlåtandetav bifogas.Gemensamt tjänsteutlåtande (av byggnadskontoret,, fritidskontoret och )har till remitterat tremotioner med förslag om natur- och kulturskydd avHaga-Brunnsviken m.m.Stockholms stad vill slå vakt om de kultur- och naturområdensom Djurgårdsparken och Brunnsviken-området utgör. I stadensÖversiktsplan 90 redovisas dessa områden som riksintressanta.Där framgår även hur kommunen avser skydda dessa områden bl.a.med hjälp av naturreservat.Stockholms stad har först , i och med den nya plan- ochbygglagen, fått möjligheter att aktivt värna om områden påstatlig mark. krävdes t.ex. inte bygglov för statensbyggnader. Större delen av Djurgårdsmarken är inte hellerplanlagd.För att bättre utröna hur områdena ska skyddas samt hur andrabehov ska kunna tillgodoses, t.ex. sänkningar av vägar,utbyggnader av institutioner m.m., har staden påbörjat enfördjupning av stadens översiktsplan för området mellanKTH-Albano-Frescati samt tagit initiativ till ett samkommunaltprogramarbete för tillsammans med kommun.Kontoren anser att det är lämpligt att skyddsåtgärder liksomrekommendationer för den fortsatta planeringen studeras inomramen för dessa två utredningar. På så sätt kan en lämpligavvägning av olika allmänna intressen bäst åstadkommas.MotionernaI de tre motionerna föreslås att ett område omfattande bl.a.Haga-Brunnsviken ges ett starkt skydd.