bet · GE01TU28 · 1991-05-23 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett avsnitt med rubrikenTelepolitik i utveckling i proposition 1990/91:87 omnäringspolitik för tillväxt, den s.k. tillväxtpropositionen.Regeringens förslag innebär bl.a. följande.Det statliga ansvaret för tillhandahållande av teletjänsterskall omfatta telefonitjänsten i hela landet.Televerkets kapitalstruktur anpassas till vad som gäller föraktiebolag.Avkastnings- och utdelningskraven på skärps.Regeringens nuvarande beslutanderätt i fråga om vissateletaxor delegeras till televerket.Särredovisningen av konkurrensutsatta verksamhetavskaffas.Televerkets associationsform ändras den 1 juli 1992.Alternativ därvid är aktiebolagsformen eller en utveckladaffärsverksform.Principer läggs fast för hur skall kompenseras förvissa särskilda åtaganden som gäller telefonautomater iglesbygd, handikapphänsyn, totalförsvarsaspekter och samhälletsalarmeringstjänst (SOSAB).I betänkandet behandlas vidare ett femtiotal motionsyrkanden.I c-, v- och mp-motioner framhålls att det statliga ansvaretför teletjänster förutom telefoni även bör omfatta telefax ochdatakommunikation. I m- och fp-motioner framhålls attsärredovisningen av konkurrensutsatta verksamhet börbehållas tills vidare.I m-, fp-, c- och mp-motioner framhålls att börbolagiseras. De två förstnämnda partierna förordar också enbörsintroduktion. anser att en sådan börövervägas. I m- och fp-motionerna framhålls vidare attteleverket bör delas upp i en nätdel och en trafikdel, enligtden modell som gäller för järnvägen, i syfte attunderlätta konkurrens inom telesektorn.Vänsterpartiet yrkar avslag på regeringens förslag omteleverkets kapitalstruktur och associationsform samt omdelegering av beslutanderätten i fråga om vissa teletaxor.Vidare behandlar utskottet motionsyrkanden om bl.a.televerkets ansvar för sociala och regionala hänsyn,handikappanpassning av teletjänster, taxefrågor och omtelenätets modernisering.Utskottet tillstyrker samtliga regeringens förslag ochavstyrker samtliga motionsyrkanden.Genom ett s.k. utskottsinitiativ föreslår utskottet attregeringen -- i avvaktan på beslut om ny associationsform förteleverket -- bemyndigas medge att vissa delar av televerketsverksamhet bedrivs i aktiebolagsform.Till betänkandet har fogats 17 reservationer. De frågor somreservationerna avser samt de partier som står bakom demredovisas under avsnittet Hemställan i utskottets yttrande (s.27--29). Regeringen föreslår i proposition 1990/91:87 Näringspolitikför tillväxt under avsnitt 6.2 Telepolitik i utveckling (s.136--152), såvitt här är i fråga (s. 244--247), att riksdagen25. godkänner att det statliga ansvaret skall omfattatelefonitjänsten i hela landet (avsnitt 6.2.2, s.137--138),26. godkänner förslagen angående kapitalstruktur(redovisning av pensionsskuld, av skattemotsvarighet,engångsinleverans samt soliditet) (avsnitt 6.2.3, s.138--146),27. godkänner de ekonomiska målen för underperioden --1994 avseende avkastning, utdelning, priser,totalproduktivitet och delegering av beslut om taxor(avsnitt 6.2.3, s.138--146),28. godkänner att särredovisningen av televerketskonkurrensutsatta verksamhet avskaffas fr.o.m. verksamhetsåret1991 (avsnitt 6.2.3, s.138--146),29. godkänner förslagen beträffande televerketsinvesteringar, service- och kvalitetsmål för perioden --1994(avsnitt 6.2.3, s.138--146),30. godkänner att associationsform skall ändrasfr.o.m. (avsnitt 6.2.4, s.146--150),31. godkänner förslagen till principer för hur televerketssärskilda åtaganden skall redovisas och ersättas (avsnitt 6.2.5,s.150--152),32. godkänner förslaget till nytt konsortialavtal avseendeSOS (avsnitt 6.2.5, s.150--152). Motioner väckta med anledning av proposition 1990/91:871990/91:T39 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar att även telefax och grundläggandedataöverföring skall ingå i statens ansvar för teletjänster,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om regionalpolitiskt och socialt ansvar.1990/91:T54 av m.fl. (v) vari yrkas1. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna att infrastrukturen har en grundläggande betydelse församhällets utveckling och att därför staten genom fortsattägande måste ta ansvar för att sociala och regionala hänsynfullföljs och utvecklas inom post- och televerksamheten i helalandet,2. (delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna att EGs s.k. för post- och teleområdena inteskall tillåtas styra verksamheterna eller i övrigt inkräkta påsamhällets sociala och regionalpolitiska ansvar,8. att beslutar avslå regeringens förslag om attge en ny associationsform,9. att beslutar att det statliga ansvaret förtelekommunikationerna skall omfatta både telefontjänster ochgrundläggande datatjänster i hela landet,10. att beslutar att teletaxorna i enlighet medmotionens förslag även i fortsättningen beslutas av regeringen,11. att beträffande teleavgifter beslutar attnuvarande grad av subventionering från företagssektorn tillhushållssektorn skall bibehållas,12. att beslutar att alla aktörer på det statliganätet skall omfattas av principen enligt yrkande 11,13. att hos regeringen begär förslag tillteleavgiftssystem som på ett bättre sätt än gynnarlandets glesbygdsområden,14. att beslutar avslå regeringens förslag om attkapitalstrukturen för skall anpassas tillaktiebolagslagen.1990/91:T57 av () vari yrkas1. att beslutar om en definition av grundläggandetelekommunikationer enligt post- och teleutredningens förslag,2. att beslutar att den vanliga telefontjänstenskall handikappanpassas i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare överväganden beträffandeansvars- och finansieringsprincipen.1990/91:T60 av m.fl. (c) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statens ansvar för att tillgodosetele- och datakommunikationstjänster,16. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regionalpolitiskt stöd skall kunnautgå vid investeringar i telenätet för att möjliggöradatakommunikation i enlighet med vad i motionen anförts,17. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts med direktiv att belysa konsekvenserna av en förändradföretagsform för i enlighet med vad i motionenanförts.Motiveringen till yrkandena återfinns i motion 1990/91:N32.1990/91:T61 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1990/91:N33 anförts om uppdelning, bolagisering ochprivatisering m.m. av ,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1990/91:N33 anförts om fortsatt särredovisning avteleverkets konkurrensutsatta verksamhet.1990/91:T62 av m.fl. (m) vari yrkas11. att hos regeringen begär förslag tillbolagisering av i enlighet med vad i motionenanförts,12. att avslår regeringens förslag att avskaffasärredovisningen av konkurrensutsatta verksamhet ienlighet med vad som anförts i motionen.Motiveringen till yrkandena återfinns i motion 1990/91:N34.1990/91:T71 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionens avsnitt 4.2 anförts om ,5. att avslår regeringens förslag under kap. 10,punkt 26,6. att avslår regeringens förslag under kap. 10,punkt 27,7. att avslår regeringens förslag under kap. 10,punkt 28,8. att avslår regeringens förslag under kap. 10,punkt 29,9. att avslår regeringens förslag under kap. 10,punkt 30.Motiveringen till yrkandena återfinns i motion 1990/91:N42.Motioner framlagda under den allmänna motionstiden 19911990/91:T211 av m.fl. (m) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om telepolitiken.1990/91:T218 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1990/91:A428 anförts om behovet av utbyggnad avtelekommunikationerna i sydöstra /91:T230 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1990/91:N292 anförts om ökad konkurrens itelesektorn.1990/91:T251 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ekonomiskt stöd till utbyggnad avtelekommunikationer.1990/91:T261 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motion 1990/91:A491 anförts om en läns- och en rikstaxaför telenätet.1990/91:T547 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utvecklad nordisk samverkan kringtele- och datatrafik.1990/91:T801 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändring av konsortialavtalet föralarmeringstjänster.1990/91:T803 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av målen för ,2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om taxor och regler förtredjepartstrafik,3. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att frekvenstilldelning skall förasbort från affärsområde,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hindra konkurrenssnedvridandeöverföring av intäkter mellan olika grenar av ,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av teleinvestgruppen,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om avkastnings- och utdelningskraven påteleverket,7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att den konkurrensutsatta ochaffärsmässiga delen av bör skiljas ut och bedrivas ibolagsform,8. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om klargörande av målet för telepolitikenvad avser tillgängligheten av ett geografiskt heltäckande nät,regionalpolitiskt ansvar och hänsynen till försvarets krav pådriftssäkerhet och skydd.1990/91:T807 av m.fl. (s) vari yrkas(delvis) att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motion 1990/91:A478 anförts om infrastrukturellasatsningar i form av vägar och AXE-system inom regionenÖsterlen.1990/91:T808 av och (båda c)vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motion 1990/91:A479 anförts om vikten av godatelekommunikationer i län.1990/91:T809 av och (båda v)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbyggnaden avtelekommunikationssystem i norra ,2. att hos regeringen begär förslag till införandeav enhetstaxa för telefonsamtal.1990/91:T810 av och (båda mp) variyrkas att hos regeringen begär en detaljeradredovisning av kabel-TV-verksamhet.Motiveringen till yrkandet återfinns i motion 1990/91:L734.1990/91:T811 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om ökade inleveranserfrån med 300 milj.kr. /92.Motiveringen till yrkandet återfinns i motion 1990/91:Fi227.Bakgrund1988 års riksdagsbeslut om telepolitikens mål och inriktningm.m.Riksdagen beslutade om mål och inriktning förtelepolitiken m.m. (prop. 1987/88:118, bet. TU28, rskr. 402).Enligt beslutet är det övergripande målet för telepolitiken attmedborgarna, näringslivet och den offentliga förvaltningen ilandets olika delar skall erbjudas en tillfredsställandetillgång på telekommunikationer till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad. Detta mål vidareutvecklas i besluteti fem delmål. Enligt dessa skall telesystemet utformas så attdet ger god tillgänglighet och service för grundläggandetelekommunikationer,det bidrar till ett effektivt resursutnyttjande i samhälletsom helhet, som telesystemet i sig är effektivt,utvecklingsmöjligheterna tas till vara,det bidrar till regional balans och möjliggör socialahänsynstaganden,det skall vara uthålligt och tillgängligt under kriser och ikrig.1988 års riksdagsbeslut omfattar också telepolitikensinriktning. Beslutet i den delen innebär i korthet följande.Statens åtgärder skall utformas i en dialog medintressenterna. nätutbyggnadsplaner skall förankraspå regional och lokal nivå.Konsumenterna skall ha så stor valfrihet som möjligt i sinanvändning av teletjänster.Staten skall skapa förutsättningar för en effektiv konkurrenspå utrustningsmarknaden och vid utveckling av teletjänster.Staten skall ansvara för att det finns ett sammanhållet ochöppet telenät som täcker hela landet.Kostnaderna för att ge alla tillgång till grundläggandetelekommunikationer och för att tillgodose totalförsvaretsintressen skall betalas solidariskt. Telepolitikens inriktningI motion T230 (fp), som väcktes , framhålls att telekommunikation avolika slag äger rum i ett telesystem som i ökande grad utgör ensamverkan mellan det statliga allmänna telenätet och ett antalprivata nät. Det är viktigt att företrädare för dessa olika nätkan verka på lika villkor. Svensk telepolitik bör därför -- ilikhet med vad som är fallet i en rad andra länder -- utformasså att förutsättningar skapas för en verklig nätkonkurrensmellan jämbördiga parter.Av propositionen framgår att regeringen i årbeslutat om principer för samtrafik mellan i första handmobiltelefonoperatörer och det kopplade telenätet. Dessaprinciper innebär bl.a. konkurrensneutralitet. I beslutetframhålls att det inte finns tillräckligt underlag för attbestämma villkor för andra samtrafikfall än mellan det allmännanätet och mobiltelefonnät. Regeringen uppdrar därför åtteleverket att tills vidare, i avvaktan på att sådant underlagför ett ställningstagande föreligger, i tillämpliga delar låtasamma villkor gälla för alla samtrafikfall.Vad utskottet sålunda anfört synes ägnat att tillgodosesyftet med motionsyrkandet. Detta bör därför inte föranledanågon åtgärd och avstyrks följaktligen.I motion T54 (v) yrkas, såvitt nu är i fråga, att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna attinfrastrukturen har en grundläggande betydelse för samhälletsutveckling och att därför staten genom fortsatt ägande måste taansvar för att sociala och regionala hänsyn fullföljs ochutvecklas inom televerksamheten i hela landet.I motion T54 (v) framhålls vidare att den svenskatelemarknaden har anpassats till EGs krav. Med nyliberala måttär den en av världens "friaste", säger motionärerna, eftersomdet inte finns några hinder för internationella konkurrentertill att etablera sig i . EGs uppfattningarfår inte tillåtas styra den svenska televerksamheten eller iövrigt inkräkta på samhällets sociala och regionalpolitiskaansvar.I propositionen framhålls att det av förvaltadetelenätet utgör en central del av vår grundläggandeinfrastruktur. Därför måste det också ägas av staten. Även detnödvändiga inflytandet över verksamheten motiverar etthelstatligt ägande. Utskottet instämmer i dessa uttalanden.1988 års telepolitiska riksdagsbeslut innebär som nämnts attstaten skall skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens påutrustningsmarknaden och vid utveckling av teletjänster. Densvenska telepolitiken är också -- framhålls det i propositionen-- i överensstämmelse med EGs politik, som är inriktad på enlångtgående liberalisering av både teletjänstmarknaden ochterminalmarknaden. I princip skall alla begränsningar vad gällermöjligheten att tillhandahålla teletjänster undanröjas. Sedan desista resterna av monopol inom terminalmarknadenavskaffades , föreligger möjlighet till fullkonkurrens inom både terminal- och tjänstemarknaderna i Sverige.Enligt utskottets mening är det inte eftersträvansvärt -- ellerens möjligt -- att skydda verksamhet genom att sökahindra konkurrens och bevara monopolverksamhet. Den tekniskautvecklingen medför att eventuella konkurrenter utan svårighetkan kringgå formella monopol.Det nämnda riksdagsbeslutet innebär emellertid också, somnämnts, att det svenska telesystemet skall utformas så att detbidrar till regional balans och möjliggör socialahänsynstaganden. Den grundläggande regionala hänsynen bör --framhålls det i propositionen -- omfatta ett krav på atttelefonitjänsten skall kunna användas av alla och attanvändarnas avgifter och taxor skall kunna utjämnas mellan olikageografiska områden. Utskottet delar denna uppfattning. Detsociala ansvaret konkretiserades beslut bl.a. på såsätt att telepolitiken skall syfta till att alla skall ha rådatt utnyttja grundläggande telekommunikationer. och hushåll till den normala telefonitjänsten tillenhetliga priser bör enligt regeringen kunna finansieras inomramen för affärsmässiga hänsynstaganden. starkaställning på marknaden gerförutsättningar för detta. En ökad konkurrens från såvälnationella som internationella operatörer medför emellertid etttryck på en kostnadsanpassning av taxorna.Utöver det sociala och regionala ansvar som televerketförutsätts ta inom ramen för affärsmässiga hänsyn finns andrakrav på teletjänstområdet som måste beaktas i särskild ordning,framhåller regeringen. Det gäller bl.a. telefonautomater iglesbygd och handikapphänsyn. Utskottet delar regeringensuppfattning och återkommer i det följande till dess däravföranledda förslag.Med det sagda torde syftet med motionsyrkandena i alltväsentligt få anses tillgodosett. Dessa bör därför inteföranleda någon åtgärd och avstyrks följaktligen.1988 års telepolitiska beslut innebär bl.a. att staten har ettansvar för tillhandahållandet av grundläggandetelekommunikationer i hela landet. Innebörden av ordet"grundläggande" behandlas i propositionen och tre motioner.Regeringen framhåller att staten måste ta ett ansvar för attsamhället har tillgång till ett modernt telesystem. Detta gäller både terminaleroch tjänster. Att i detalj definiera vad som skall omfattas avdet statliga ansvaret är därför knappast lämpligt. Det statligaansvaret kan delas upp i två huvudfrågor. Dels är det fråga omatt bedriva en politik som möjliggör och underlättar en tekniskutveckling av sektorn. Dels gäller det att garantera att deteletjänster som omfattas av ett specificerat statligt ansvarockså kan utnyttjas av alla.Regeringen anser att det statliga ansvaret atttillhandahålla teletjänster bör avgränsas till att omfattatelefonitjänsten. Tjänster utöver den grundläggandetelefonitjänsten är förvisso grundläggande inslag i samhälletsinfrastruktur. Olika användare har dock skilda behov avtjänster. Det är knappast möjligt att definiera ett generelltbehov av "tilläggstjänster", vilka även snabbt undergår enteknisk utveckling. Det är i hög grad osäkert vilkaspecialtjänster som kommer att få störst spridning ochnyttjandegrad.I motion T39 (mp) framhålls att telefax och grundläggandedataöverföring, förutom telefoni, bör ingå i statens ansvar förteletjänster.I motion T54 (v) framhålls att det staliga ansvaret förtelekommunikationerna skall omfatta både telefonitjänster ochgrundläggande datatjänster i hela landet.I motion T60 (c) framhålls att tjänster för text- ochdatakommunikation bör ingå i den grundläggande teletjänsten ochvara ett statligt ansvar.Till stöd för yrkandena åberopas den regionalpolitiskabetydelsen av ifrågavarande tilläggstjänster.Utskottet ansluter sig till de överväganden som enligtregeringen talar för att begränsa statens ansvar förteletjänster till telefonitjänsten. I sammanhanget villutskottet fästa uppmärksamheten på vad som sägs i propositionenatt har satt som internt mål att av allakunder skall ha möjlighet till faxkommunikation med rättkvalitet vid utgången av . Eftersom de tekniska kravenför datakommmunikation, upp till en viss hastighet, är ungefärdesamma som för fax, förbättras även kvaliteten för dennatjänst.Med det sagda tillstyrker utskottet regeringens förslag attriksdagen godkänner att det statliga ansvaret skall omfattatelefonitjänsten i hela landet och avstyrker motionsyrkandena.I motion T60 (c) framhålls att telenätet intetill alla delar uppfyller de krav som de nya text- ochdatakommunikationerna ställer. kan inte heller lämnanågra garantier för att sådana kommunikationer fungerar överallti hela landet. I huvudsak är det glesbygdsregionerna som har desämsta förutsättningarna för datakommunikationer. Det går inteatt bortse från att företagsamheten i stora glesbygdsregionerkommer att vara handikappad i jämförelse med andra delar avlandet. säger sig vara berett att snabbt bygga utkapacitet när företag efterfrågar datakommunikation. En sådanutbyggnad kan dock medföra betydande kostnader för företagengenom höga anslutningsavgifter. Motionärerna vill att dessakostnader skall kunna minskas genom ett regionalpolitisktdatakommunikationsstöd.Riksdagen beslutade att stöd i form avlokaliserings- eller utvecklingsbidrag bör kunna lämnas tillföretag för investeringar av den art som motionen avser, omövriga villkor för regionalpolitiskt stöd är uppfyllda (prop.1989/90:76, bet. AU13, rskr. Den fortgåendemoderniseringen av telefonnätet gör att detta ibetydande utsträckning kan användas för fax ochdatakommunikation. mål är, som nämnts, att avalla kunder skall ha tillgång till fax av rätt kvalitet ochdärmed till datakommunikation, upp till en viss hastighet, vidutgången av år 1994.Med det sagda finner utskottet syftet med motionsyrkandet ihuvudsak tillgodosett, varför ett bifall till detsamma avstyrks.I motion T803 (m) framhålls att målet för telepolitiken börklargöras vad avser tillgängligheten av ett geografisktheltäckande nät, regionalpolitiskt ansvar och med hänsyn tillförsvarets krav på driftsäkerhet och skydd.1988 års telepolitiska beslut tillgodoser enligt utskottetsmening motionärernas önskemål. I beslutet framhålls, som nämnts,att staten skall ansvara för att det finns ett sammanhållet ochöppet telenät som täcker hela landet samt att telesystemet skallutformas så att det ger god tillgänglighet och service förgrundläggande telekommunikationer och så att det skall varauthålligt och tillgängligt under kriser och i krig. Något sådantklargörande som begärs i motionen synes sålunda inteerforderligt, varför yrkandet härom avstyrks.2. kapitalstrukturI propositionen framhålls att den svenskatelekommunikationsmarknaden står inför en fortsatt dynamiskutveckling som kräver en anpassning av förutsättningarna förteleverkets verksamhet. Sådana överväganden måste ocksåinbegripa associationsformen. Med den ökandeinternationaliseringen av teletjänstmarknaden och den ökandekonkurrens som följer av detta ställs också krav på attteleverket ges en kapitalstruktur som är likställd med den somkonkurrenterna har. Affärsverken redovisar t.ex. inte någonpensionsskuld i balansräkningen. Verken betalar inte hellernågon bolagsskatt. För del gäller vidare attsoliditetskravet -- lägst -- är ettavgörande konkurrenshinder.Regeringen förordar att pensionsskulden redovisas iteleverkets balansräkning. Så bör ske fr.o.m. bokslutet år 1990.När pensionsskulden tas upp på balansräkningens skuldsida,sjunker soliditeten. Regeringen förordar attsoliditetskravet sätts ned från nuvarande lägst till lägst30% fr.o.m. . Om soliditeten sålunda sänkstill en nivå som gäller för jämförbara företag, kan televerketleverera in ett belopp i storleksordningen 7 miljarder kronortill staten. Regeringen anser att denna inbetalning skall görasefter det att presenterat sitt bokslut för år 1991och inför ett beslut om en förändring av associationsformen.Sistnämnda fråga återkommer utskottet till i det följande.Vidare anser regeringen att för att kunnajämföras med näringslivet i övrigt bör belastas med enmotsvarighet till bolagsskatten, uppgående till , så längesom verket drivs som affärsverk. Skattemotsvarigheten börbelasta resultatet 1991 och levereras in.Regeringen hemställer att godkänner förslagenangående kapitalstruktur (redovisning avpensionsskuld, av skattemotsvarighet, engångsinleverans samtsoliditet).I motionerna T54 (v) och T71 (mp) yrkas avslag på regeringensförslag. I den förstnämnda motionen framhålls att regeringenmotiverar sitt förslag med att den ekonomiska styrningen avteleverket bör effektiviseras. På vilket område detta behövsklargörs dock inte, säger motionärerna. I den sistnämndamotionen lämnas ingen motivering till avslagsyrkandet.I motion T39 (mp) framhålls (yrkande 2) att regeringens nuaktuella förslag kan accepteras under förutsättning attteleverkets regionalpolitiska och sociala ansvar bibehålls.Huruvida så blir fallet framgår enligt motionärerna inte avpropositionen.