bet · GE01SfU12 · 1991-04-16 00:00:00 — Nämnden har därför ansettdet angeläget att studera denna fråga ochöverväga om kostnaderna för terminsavgifterna kan helt ellerdelvis täckas av bidrag. CSN avser att återkomma i frågan.Utskottet anser att CSNs överväganden i denna del bör avvaktas,och motionerna Sf506 yrkande 7 och Sf526 yrkande 1 bör därförinte föranleda något uttalande från sida.I motion Sf521 anför m.fl. att gäststuderandeenligt nuvarande regler skall ha sin försörjning garanterad föratt få studera i , och enligt motionärerna utestängshärigenom studerande från tredje världen. Motionärerna föreslåratt, liksom i , studiemedlen skall efterskänkas närstuderande från utvecklingsländer återvänder till hemlandet, ochde begär att detta ges regeringen till känna.En utländsk gäststuderande har inte rätt att uppbärastudiemedel. Enligt vad utskottet erfarit brukar engäststuderandes studier finansieras antingen genom studerandensjälv eller av dennes anhöriga eller genom någon form avstipendium som inte är återbetalningspliktigt. Mot denna bakgrundanser utskottet att motion Sf521 inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd.Flera motioner tar upp frågor om studiemedel vid konstnärligautbildningar.I motion Sf501 anför m.fl. att defristående konstskolorna utgör ett komplement mellangymnasieutbildningen och högskolan för att tillgodose de högakrav på konstnärlig fördjupning, intellektuell och känslomässigmognad samt träning i självständigt tänkande och praktik som ärnödvändiga för högskolestudierna. Utbildningen vid konstskolornavarierar mellan ett och och skolorna har, när det gällerstatsbidraget, fått beteckningen "gymnasial". Eftersomstudiemedel ges för högst sex terminer på gymnasial nivå kan enblivande konstnär som tagit studiemedel för att allmänbilda sigpå gymnasium eller folkhögskola inte fullfölja eller i vissa fallens påbörja den speciella utbildning som konsthögskolorna ipraktiken kräver för inträde. Motionärerna anser att det inom denkonstnärliga utbildningen bör kunna ges dispens från dessabestämmelser om studiemedel. I motion Sf508 tar även BjörnSamuelson och upp studiemedelsvillkorenför den konstnärliga utbildningen. Motionärerna begär etttillkännagivande om att de fristående konstskolorna bör kunnaundantas från regeln om att studiemedel på gymnasienivå kanbeviljas för högst sex terminer. Denna sexterminsregel tas ävenupp i motionerna Sf525 av m.fl. och Sf520 avandre vice talman och . I desistnämnda motionerna tas särskilt upp situationen förForumskolorna i resp. konstskola.Studiemedel beviljas för högst vid studier på gymnasialnivå. Om det finns särskilda skäl kan studiemedel utges förytterligare sådana studier. För studier på högskolenivå utgesstudiemedel under sammanlagt högst . Även här kanstudiemedel utges om det finns särskilda skäl.Begränsningen av tiden med studiemedel vid gymnasial utbildningändrades i samband med studiemedelsreformen fr.o.m. den 1 januari1989 från fem till . Sexårsgränsen för högskolestudierändrades däremot inte. I propositionen (1987/88:116 s. 38) angavsdärvid att begränsningen av den tid under vilken studiestöd kundeutgå borde syfta till att dels påskynda och effektiviseragymnasiestudierna, dels förhindra att den som redan har studeratett stort antal terminer på högskolenivå och kanske även på lägrenivå därefter påbörjar en ny högskoleutbildning. Vidare angavsatt studiemedel normalt borde kunna beviljas för någon ellernågra terminer utöver de uppsatta gränserna för att en studerandeskulle kunna slutföra en längre gymnasie- ellerhögskoleutbildning. Undantag borde också göras för en studerandesom har fått studiemedel för studier på grundskolenivå. Enligtvad utskottet erfarit är praxis sådan att den som tidigare fåttstudiemedel för högst två terminer beviljas studiemedel förytterligare på gymnasial nivå. Utskottet vill erinra omatt finvuxutredningen skall belysa samordningen mellanstudiemedel och andra stödformer och att utredningen därvid börkomma in på frågor om begränsningar av den tid för vilkenstudiestöd kan utges. Utredningen skall även belysa situationenför vuxenstuderande med särskilt hård skuldsättning. Vidare villutskottet nämna att flera folkhögskolor, däribland Forumskolorna,har gjort framställning hos regeringen om att deras utbildningskall anses som högskoleutbildning. Dessa framställningar harännu inte prövats.Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attkonstnärsutredningen har avlämnat betänkandet(SOU 1990:39) Konstnärens villkor. Vidare pågår en översyn av denkonstnärliga utbildningen i högskolan (dir. 1990:55).Utskottet är inte berett tillstyrka en ändring av de nämndabegränsningarna i rätten till studiemedel, och utskottetavstyrker bifall till motionerna Sf501, Sf508, Sf520 och Sf525.I motion Sf529 anför andre vice talman m.fl.att verksamheten vid landets idrottsgymnasier bör utökas så attfler ungdomar får möjlighet att kombinera idrott med utbildning.Den som kombinerar högskolestudier med kvalificerad idrott bör fåstudiemedel vid förlängd studiegång, och för att idrottsungdomarinte skall få för stora studieskulder bör därvid en särskildstipendiefond inrättas.Utskottet är inte berett tillstyrka en ändring avstudiemedelssystemet som innebär att detta system finansierarviss idrottslig verksamhet. Utskottet avstyrker därför bifalltill motion Sf529.I motion Sf528 begär och etttillkännagivande om att man bör kunna få studiemedel för atttäcka körkortskostnader.Utskottet anser inte att studiemedel skall användas för atttäcka körkortskostnader, och utskottet avstyrker bifall tillmotionen.Ett villkor för att en utbildning skall berättiga tillstatligt studiestöd är att utbildningen är statlig,statsunderstödd eller står under statlig tillsyn. Det ankommer påregeringen att besluta om vid vilka utbildningar eleverna kanuppbära studiestöd, och utbildningarna i fråga återfinns iförteckningar som bilagts studiestödsförordningen.I motion Sf517 begär m.fl. etttillkännagivande om att elever vid bör fåstudiemedel. I motionen anförs att Skillebyholmsskolan sedan år1988 har försökt att få utbildningen godkänd som utbildningenligt studiemedelsförordningen, och man är beredd att ställaverksamheten under statlig tillsyn. Universitets- ochhögskoleämbetet och har emellertid varitoeniga om vem av dem som borde utöva tillsynen, och regeringenhar avslagit ansökan.Eftersom utbildningen vid inte uppfyllerkraven på att berättiga till studiestöd anser utskottet attmotion Sf517 bör avslås av riksdagen.I propositionen föreslås att till för /92anvisas ett förslagsanslag på . Av dettabelopp beräknas 2325 milj.kr. för kostnaderna för studiebidragenligt 4 kap. studiestödslagen och 1358 milj.kr. förkostnaderna för räntesubventioner och avskrivningar.I motion Sf527 av m.fl. begärs (yrkande 5)att till anslaget skall anvisas ytterligare 60 milj.kr. för attfinansiera avskaffandet av fribeloppsgränserna. begär i motion Sf526 (yrkande 2) att till anslaget skallanvisas ytterligare 20 milj.kr. för att finansiera möjlighetentill bidrag till terminsavgifter vid utlandsstudier.Med hänvisning till den bedömning som utskottet ovan gjort ifråga om inkomstprövningen och kostnaderna för utlandsstudieravslås motionerna Sf526 yrkande 2 och Sf527 yrkande 5, ochutskottet tillstyrker det i propositionen föreslagna anslaget.F 4. Vuxenstudiestöd m.m.Under anslaget Vuxenstudiestöd m.m. betalas förutom utgifterför vuxenstudiestöd även bidrag som utgår för uppsökandeverksamhet på arbetsplatser, planering av uppsökande verksamhetoch utbildning av studieorganisatörer och information omvuxenstudiestöd m.m.Anslaget finansieras genom medel från vuxenutbildningsavgiften,som utgör av den totala lönesumman.Avgiften erläggs endast i form av arbetsgivaravgift. Genomvuxenutbildningsavgiften finansieras -- förutom vuxenstudiestödoch administrationen av dessa stöd -- till större eller mindredel anslagen (enligt föreslagna beteckningar för budgetåret1991/92) C 1. Bidrag till folkbildning, C 3. Bidrag till visscentral kursverksamhet, C 4. Bidrag till studieförbunden m.m. ochF 5. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar. Tillgängligtutrymme under anslaget Vuxenstudiestöd m.m. för budgetåret1991/92 beräknas i budgetpropositionen till 1871 milj.kr.Vuxenstudiestöd kan utgå i form av särskilt vuxenstudiestöd,korttidsstudiestöd och internatbidrag. Från anslaget betalasockså utgifter för särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa.Det särskilda vuxenstudiestödet utgår vid längre studier tillstuderande på grundskole- och gymnasieskolenivå samt tillstuderande som genomgår yrkesteknisk högskoleutbildning. Stödetutgår med dels en bidragsdel, dels en lånedel. Bidragsdelenutgick ursprungligen efter samma beräkningsgrund till allastödtagare, nämligen av det utbildningsbidrag som denstuderande skulle ha fått vid arbetsmarknadsutbildning. /85 är dock stödet differentierat. Den som ärmedlem i arbetslöshetskassa erhåller liksom tidigare ettskattepliktigt bidrag motsvarande av utbildningsbidraget.Den som har vårdnaden om barn eller är underhållsskyldig för barnerhåller dessutom barntillägg med 0,av basbeloppet per barnoch dag. Till övriga studerande utgår vuxenstudiebidrag med32,av utbildningsbidraget. Barntillägg utgår inte till dennagrupp. Utöver bidragsdelen kan särskilt vuxenstudiestöd utgå iform av studielån med så stort belopp att det sammanlagdavuxenstudiestödet motsvarar vad den studerande skulle ha erhålliti utbildningsbidrag.Korttidsstudiestöd och internatbidrag utgår vid kortareutbildningar såsom vissa studiecirklar och korta utbildningar vidkommunal vuxenutbildning eller folkhögskola. och internatbidraget med . perdygn.Ansökan om korttidsstudiestöd kan göras såväl av enskild personsom kollektivt av fackliga organisationer för fördelning blandarbetstagare. har pensionärs- ochhandikapporganisationer fått möjlighet att under en försöksperiodgöra kollektiv ansökan om internatbidrag.Som tidigare nämnts har en särskild utredare tillkallats föratt utreda vuxnas möjligheter att finansiera studier pågrundskole- och gymnasieskolenivå. skall enligtdirektiven (dir. 1990:2) analysera behovet av förändringar inuvarande studiesociala system och lägga fram därav föranleddaförslag. Analysen skall göras mot bakgrund av aktuella problemoch pågående och planerade reformer på vuxenutbildningsområdet.Därvid skall särskilt belysasde samlade resurserna för studiestöd till vuxna ochanvändningen av dessa resurser, innefattande fördelningen avmedlen från vuxenutbildningsavgiften,regelsystemen för särskilt vuxenstudiestöd, korttidsstudiestöd,uppsökande verksamhet m.m.,behovet av särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa och föryrkesteknisk högskoleutbildning,samordningen mellan studiemedel, vuxenstudiestöd,utbildningsbidrag och sjukförmåner,behovet av och nivån för särskilda timersättningar vid vissavuxenutbildningar,situationen för vuxenstuderande med särskilt hårdskuldsättning.Utredningen skall resultera i en redovisning av gjordakartläggningar och analyser samt de förslag till åtgärder somanalyserna kan föranleda. -- Utredningen bör enligt direktivenslutföra sitt arbete senast den 1 juli 1991.I budgetpropositionen beräknas att 1252,1 milj.kr. av demedel som inflyter från vuxenutbildningsavgiften kan avsättastill det särskilda vuxenstudiestödet och att härigenom ett ökatantal studerande skall få tillgång till stödet. Utrymmet förkorttidsstudiestöd och internatbidrag beräknas till 226 milj.kr.inkluderande en höjning av stödbeloppen. För bidrag tilluppsökande verksamhet på arbetsplatser beräknas 55 milj.kr. ochför kostnader för planering m.m. av uppsökande verksamhet ochutbildning av fackliga studieorganisatörer 20 milj.kr. Utrymmetför särskilt vuxenstudiestöd till arbetslösa beräknas till 75milj.kr. Sammanlagt föreslås i propositionen att till anslagetVuxenstudiestöd m.m. skall anvisas ett reservationsanslag på1628100000 kr.Den höjning av stödbeloppen som föreslås avser dels en höjningav korttidsstudiestödet till . , dels en höjning avinternatbidraget till . per dygn.I propositionen anges att i avvaktan på resultatet avfinvuxutredningens översyn bör pågående försöksverksamheter fåfortsätta och mer slutgiltiga ställningstaganden anstå. Ipropositionen begärs därför godkännande av att försöksperiodenmed kollektiv ansökan om internatbidrag för pensionärs- ochhandikapporganisationer samt försöksverksamheten med ett friareresursutnyttjande av medlen för vuxenstudiestöd och uppsökandeverksamhet förlängs till utgången av juni månad 1992.I flera motioner begärs ändringar i nuvarandevuxenstudiestödssystem.Lars m.fl. anser i motion Sf514 attdifferentieringen av det särskilda vuxenstudiestödet är orättvisoch att stödet med andra beräkningsgrunder skulle räcka tillbetydligt fler sökande. Motionärerna begär därför i yrkande 2 enutredning med uppgift att dels föreslå hur man skall åstadkommaen jämnare fördelning av de särskilda vuxenstudiestöden, delsundersöka konsekvenserna av de nuvarande reglerna förrekryteringen av kvinnor till vuxenutbildning. Vidare begär de iyrkande 3 att CSN skall få i uppdrag att utreda hur en reformskall kunna genomföras som medger att barntillägg utgår på likavillkor till alla studerande med särskilt vuxenstudiestöd.Även i motion Sf350 (yrkande 6) tar och upp frågan om det differentierade särskildavuxenstudiestödets betydelse för rekryteringen av kvinnor. Föratt underlätta för de studerande bör vidare enligt motionärernakollektiv ansökan om korttidsstudiestöd få göras. De begärförslag om ändring av bestämmelserna om vuxenstudiestödet ienlighet härmed.Ann-Cathrine m.fl. begär i motion Sf527 att utrymmetför korttidsstudiestöd -- genom att stödet endast beviljaspersoner med kort grundutbildning och besvärligaarbetsförhållanden -- minskas till 46 milj.kr. (yrkande 6), ochatt anslagsposterna för uppsökande verksamhet på arbetsplatseroch planering av uppsökande verksamhet m.m. avvecklas och medelsåledes inte anslås till dessa ändamål (yrkande 7). Vidare begärsatt den besparing på 255 milj.kr. som erhålls genom de i motionenföreslagna ändringarna på anslaget F 4 överförs till anslaget"Folkbildning" (yrkande9). Motionärerna begär således att tillanslaget F 4 anvisas ett reservationsanslag på 1373,1 milj.kr. (yrkande 8).Lars m.fl. anser i motion Sf514 (yrkande 1) attmedel inte skall anslås till planering och genomförande avuppsökande verksamhet på arbetsplatser. Inte heller skall någotbidrag lämnas till viss central kursverksamhet. Motionärernaföreslår därför att under anslaget F 4 anslås 118,1 milj.kr.mindre än regeringen föreslagit.I motion Sf513 anför m.fl. att anvisade medel förkorttidsstudiestöd och internatbidrag sällan nyttjas fullt ut,och de tror att detta främst beror på den allt större skillnadenmellan inkomstbortfallet och studiestödet. Motionärerna anserdärför att timersättningen vid korttidsstudiestöd nästa budgetårbör höjas till , och de begär ett tillkännagivande härom.Även och begär i motion Sf511ett tillkännagivande om att korttidsstudiestödet bör höjas till65 kr. per timme.Utskottet utgår från att de frågor som tas upp i motionernaSf514 yrkandena 2 och 3 och Sf350 yrkande 6 kommer att analyserasav finvuxutredningen. Resultatet av översynen bör avvaktas, ochutskottet avstyrker bifall till motionerna.I anslutning till motionsyrkanden om besparingar inomvuxenstudiestödet har utskottet tidigare och senast i sitt avriksdagen godkända betänkande 1989/90:SfU14 erinrat om att, pågrund av det statsfinansiella läget, efter hand betydande beloppi besparingssyfte hade förts över från vuxenutbildningsmedlentill folkbildningsändamål. Utskottet motsatte sig en sådanurholkning av vuxenstudiestödet som de då aktuellamotionsförslagen innebar. Av samma skäl motsätter sig utskottetnu de i motion Sf527 yrkande 9 föreslagna överföringarna avavgiftsmedel. Utskottet vill härvid erinra om att regeringennyligen i proposition 1990/91:82 om folkbildning lagt framförslag om statsbidraget till studieförbund, folkhögskolor,central kursverksamhet m.m. Med hänsyn till den översyn avvuxenstudiestödet som pågår anser utskottet vidare att någrastörre ändringar inte bör vidtas i systemet, och utskottet ärinte berett att förorda en minskning av medlen till de olikaanslagsposterna på sätt som föreslås i motionerna. Utskottetavstyrker därför bifall till motionerna Sf514 yrkande 1 och Sf527yrkandena 6--9.Vad gäller frågan om ersättningsbeloppet inomkorttidsstudiestödet anser utskottet emellertid att det, iavvaktan på den nämnda översynen, är angeläget attersättningsnivån höjs . Enligt vissa beräkningar kan enindustriarbetare komma att ha en timförtjänstpå i genomsnitt . De grupper korttidsstudiestödet närmast äravsett för kommer således inte att kunna utnyttja stödet på grundav det stora inkomstbortfallet. För dem som har besvärligaarbetsförhållanden, såsom skiftarbetare, kan inkomstbortfalletbli ännu högre. Utskottet föreslår mot denna bakgrund och ienlighet med vad som föreslås i motionerna Sf511 och Sf513 attersättningen inom korttidsstudiestödet fr.o.m. den 1 juli 1991höjs till . Ytterligare medel bör däremot inteberäknas för denna stödform, vilket får till följd att antaletstöd som kan utges minskar. Som en konsekvens av denna höjninganser utskottet att även den högre ersättningsnivån vidgrundutbildning för vuxna, vuxenutbildning för psykisktutvecklingsstörda och grundläggande svenskundervisning förinvandrare bör höjas till . Utskottet beräknaratt denna höjning medför behov av ytterligare 10,4 milj.kr. Denhögre ersättningsnivån skall finansieras genom medel frånvuxenutbildningsavgiften. I propositionen förelås att ytterligare153 milj.kr. anslås för det särskilda vuxenstudiestödet och attför detta således beräknas . Utskottetanser det rimligt att ökningen begränsas til drygt 142 milj.kr.och att mellanskillnaden omfördelas från anslaget F4 tillanslaget F 5.Med denna ändring föreslår utskottet att till anslaget F 4anvisas ett reservationsanslag på . och att avmedel från vuxenutbildningsavgiften motsvarande belopp användsför att finansiera anslaget. Den av utskottet föreslagnahöjningen av ersättningen inom korttidsstudiestödet föranlederändring i lagförslaget.Lars m.fl. begär i motion Sf514 tillkännagivanden omdels att försöksverksamheten med kollektiv ansökan ominternatbidrag för handikapporganisationer bör permanentas ochatt ålderspensionärer inte längre bör ha rätt till internatbidrag(yrkande 4), dels att möjligheten till kollektiv ansökan ominternatbidrag också bör tillkomma ,och (yrkande5).Frågan om rätten för pensionärsorganisationer att görakollektiv ansökan om internatbidrag har behandlats av utskottetinför godkännande av försöksverksamheten 1985/86.Utskottet framhöll därvid att utskottet inte ville motsätta sigatt även pensionärsorganisationerna fick möjlighet till kollektivansökan eftersom det endast var fråga om en tvåårigförsöksverksamhet. Utskottet erinrade också om att någon övreåldersgräns för det dåvarande dagstudiestödet inte fanns och attdet bland ålders- och förtidspensionärer fanns ett stort antalkortutbildade. Utskottet framhöll dock att med de begränsaderesurser som vuxenstudiestödet har bör stödet företrädesvis utgåtill dem som är i aktiv ålder. Utskottet har vidhållit sininställning senast i sitt av godkända betänkande1989/90:SfU14.Med hänvisning till vad utskottet tidigare anfört och iavvaktan på resultatet av den pågående översynen biträderutskottet förslaget att försöksverksamheten förlängs t.o.m. juni1992 och avstyrker bifall till motion Sf514 yrkande4.Även frågan om kollektiv ansökan från företagarorganisationerhar tidigare behandlats av utskottet (se /90:SfU14).Utskottet har därvid erinrat om att egenföretagare har rätt attansöka om internatbidrag men däremot inte korttidsstudiestöd.Utskottet har inte ansett sig kunna tillstyrka en utvidgning avmöjligheterna till kollektiv ansökan av internatbidrag medhänvisning till att resultatet av den ovan nämndaförsöksverksamheten för handikapp- och pensionärsorganisationerborde avvaktas. Utskottet, som förutsätter att även frågan omegenföretagarnas ställning inom vuxenstudiestödet kommer attbehandlas vid översynen av detta stöd, finner inte anledning attnu ändra sin tidigare inställning, och utskottet avstyrker bifalltill motion Sf514 yrkande5.F 5. Timersättning vid vissa vuxenutbildningarFrån anslaget betalas utgifter för timersättning för deltagarei grundutbildning för vuxna (grundvux) och vuxenutbildning förpsykiskt utvecklingsstörda (särvux) samt vid grundläggandesvenskundervisning för invandrare (grund-sfi). Stödet utgår med53 kr. till den som förlorar arbetsinkomst, ersättningfrån arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd på grundav deltagande i utbildningen. Till övriga studerande inomgrundvux utgår stödet med . Sådan lägreersättning utges inte längre vid grund-sfi som påbörjats fr.o.m.den 1 juli 1990. Från anslaget betalas även studiesocialt stödtill vissa kurser i teckenspråk.I propositionen föreslås att den högre timersättningen höjstill . och att den lägre ersättningen för studier inomgrundvux avskaffas för studerande som påbörjar sina studier den 1juli 1991 eller . Vidare föreslås att delsgodkänner att 85,8 milj.kr. av vuxenutbildningsavgiften /92 används för att finansiera anslaget, delsanvisar ett förslagsanslag på 96,8 milj.kr.Som angivits ovan anser utskottet att timersättningen vidgrundvux, särvux och grund-sfi bör höjas till . per timme.Studiestödet för dessa utbildningsformer kommer härigenom att ökamed 10,4 milj.kr. Till anslaget F 5 bör således anvisas 107,2milj.kr. Den högre ersättningsnivån finansieras genomvuxenutbildningsavgiften, och utskottet föreslår att anslagetfinansieras med 96,2 milj.kr. från denna avgift. I stället bör,som tidigare nämnts, det särskilda vuxenstudiestödet minskas medmotsvarande belopp. Utskottet tillstyrker att den lägretimersättningen avskaffas för deltagare i grundvux.Utskottet behandlar i detta sammanhang tre motioner som tar uppfrågor om teckenspråksundervisning.I motion Sf505 anför och attanslaget till studiestöd för teckenspråksutbildning inteutnyttjats fullt ut men detta innebär inte att stödet är tillfyllest. I stället är det så att föräldrarna måste skjuta tillegna medel för att kunna delta i utbildningen. Utbildningen finnsdessutom endast på vissa ställen i landet. Motionärerna anser attmöjligheterna för föräldrar till döva eller gravt hörselskadadebarn att få teckenspråksundervisning bör förbättras, och enöversyn av det nuvarande stödet bör därför göras. Motionärernabegär ett tillkännagivande härom. I motion Sf510 anför RagnhildPohanka m.fl. (yrkande 5) att syskon till handikappade barn börfå större möjligheter att delta i utbildning om syskonetshandikapp och särskilt gäller detta möjligheterna att delta iteckenspråksundervisning. Även syskon bör därför få delta i ochfå ersättning för kurser vid de dövas folkhögskola i begär ett tillkännagivande i frågan. Även Bengt-OlaRyttar m.fl. tar i motion Sf512 upp verksamheten vid dennafolkhögskola. Motionärerna redogör för den sommarkursverksamhetsom skolan bedriver och den verksamhet som därvid sker vidskolans daghem. Motionärerna anser att verksamheten vid skolanbör få ett högre ekonomiskt stöd eller att föräldrarna får bidragsom täcker en högre avgift till skolan. En översyn bör ocksågöras för att pröva om studiestödet för teckenspråksutbildningäven kan omfatta de handikappade barnen. Motionärerna begär etttillkännagivande i enlighet med det anförda.Utskottet har under föregående (se 1989/90:SfU2y)yttrat sig till utbildningsutskottet över en motion om att ocksåsyskon till hörselskadade barn kan få delta i kurser och fåvistelsen betald på de dövas folkhögskola i . Utskottetanförde därvid att det studiesociala stödet för deltagande iteckenspråkskurser hanteras som en försöksverksamhet. CSN har iuppdrag att i samråd med utarbeta ett förslagtill stödets slutliga utformning. Resurserna är beräknade för atttäcka inkomstbortfall och inackorderingsavgift för föräldrar somdeltar i undervisningen.