bet · GE01SfU13 · 1991-05-21 00:00:00 — 225).Som framgår av propositionen förväntas under nästabudgetår med de ökade resurser som har beräknats förförvaltningskostnaderna och vid ett oförändrat antal asylsökandekunna förbättra sin produktivitet i ärendehandläggningen med 3 %och vid utgången av budgetåret ha fått ner ärendebalansen iasylärendena till 6 000 ärenden. får nu möjlighet att snabbtanpassa sig till förändringar i ärendetillströmningen eller tillandra väsentligt ändrade förutsättningar utan föregåendeberedningsprocess i regering och riksdag och rätt att förfogaöver ytterligare medel vid extraordinära anspråk på myndighetenskapacitet. Utskottet anser att detta bör vara tillräckligt föratt nå en bättre stabilitet i verksamheten och hållahandläggningstiderna nere. Det bör också underlätta en merlångsiktig planering av de personella resurserna.Utskottet biträder sålunda propositionens förslag och anseratt några tillkännagivanden med anledning av motionerna Sf609yrkande 8, Sf631 och Sf646 yrkande 25 inte är påkallade.I motionerna Sf638 (yrkande 7) av m.fl. och Sf646(yrkande 15) av m.fl. tas frågan om publiceringav praxis i asylärenden upp. I båda motionerna framhållsangelägenheten av att en dokumentation av praxis i ärenden omuppehållstillstånd publiceras.Frågan om sammanställning och dokumentering av praxisbehandlades senast av utskottet i betänkandet 1989/90:SfU19.Utskottet hänvisade därvid till att frågan tagits upp vid denoffentliga utfrågning om flykting- och invandrarpolitiken somutskottet höll . Vid denna framgick att arbetetpågick inom med att planera och i vissa hänseenden utformaen praxisredovisning. Redovisningen skulle omfatta asylpraxis,övrig tillståndspraxis och medborgarskapspraxis.SIV har fullbordat den första etappen i arbetet med enredovisning av asylpraxis avseende åtta länder, , ,, , , , och Turkiet.Avsikten är att praxisredovisningen skall ses över med jämnamellanrum och i ett inledande skede . Om någotinträffar som på ett avgörande sätt förändrar praxis avseendeett visst land eller viss del av världen, kan redovisningenkomma att justeras eller kompletteras i det hänseendet ävenmellan de regelbundna översynerna.Den redovisning av asylpraxis som sålunda färdigställts för denämnda länderna kommer senare att kompletteras med en allmän ochen rättslig del. Den allmänna delen skall innehålla redovisningav grundmaterialet i form av uttalanden i förarbeten tilllagstiftningen, konventioner med kommentarer, dokument frånUNHCR och dess kommittéer samt från andra FN-organ,utslag/beslut från domstolar och utlåtanden och domar frånkommissionen resp. domstolen vid i . I denrättsliga delen skall redovisas avgöranden/ställningstagandenfrån regeringen/som har normativ karaktär.Utskottet anser med hänsyn till det anförda att någotuttalande från sida med anledning av motionerna Sf638yrkande 7 och Sf646 yrkande 15 inte är erforderligt.D2. FörläggningskostnaderFrån anslaget finansieras SIVs förläggningsverksamhet.Förläggningsverksamheten omfattar dels den fasta organisationen,dels de tillfälliga förläggningar som den fasta organisationenvid behov kan kompletteras med.Den fasta förläggningsorganisationen omfattar fyrautredningsslussar och 18 asylförläggningar. Den är beräknad förett mottagande av ca 20000 asylsökande och engenomsnittlig beläggning av ca 4600 personer.Vid årsskiftet 1990-1991 var 6 000 personer inskrivna påutredningsslussar och ca 24 400 personer på förläggningar. Avdet totala antalet inskrivna hade ca 2 300 personer uppehålls-och arbetstillstånd klara och väntade endast på kommunplacering.Flertalet av dem var under utflyttning.I propositionen föreslås att under anslaget D 2.Förläggningskostnader anvisas ett förslagsanslag på . Medelsbehovet har beräknats efter ett behov av igenomsnitt 19 000 förläggningsplatser, varav 2 500 slussplatser,och ett årligt antal asylsökande om ca 30 000 personer. Avförläggningskostnaderna beräknas ca 700 milj.kr. avse sådanakostnader för asylberättigade flyktingar från som kanrapporteras som bistånd enligt och som ipropositionen under tredje huvudtiteln ()föreslås avräknade mot biståndsramen.I motion Sf638 av m.fl. erinrar motionärerna omatt i sin anslagsframställning räknat med10 000 fler asylsökande än regeringen. Flyktingsituationen ivärlden och ansvar att visa solidaritet gör attmotionärerna anser att regeringens bedömning inte bör läggastill grund för medelstilldelningen. Motionärerna anser också attasylsökande som själv kan ordna sin bostadsfråga i en kommuninte skall tvingas in i förläggningssystemet och att härigenombesparingar kan ske på anslaget. Mot bakgrund härav föreslårmotionärerna i yrkande 27 att ytterligare 900 milj.kr. skallanslås under anslaget. I motion Sf646 av m.fl.föreslås i yrkande 2 att ytterligare 9 milj.kr. skall anslåsunder anslaget till följd av motionärernas förslag i sammamotion om att den s.k. flyktingkvoten skall höjas till 2 000personer.Utskottet finner inte anledning att frångå regeringensberäkning av antalet asylsökande under det kommande budgetåretoch avstyrker därför en ytterligare medelstilldelning i enlighetmed vad som begärts i motion Sf638 yrkande 27.Utskottet tillstyrker nedan under rubriken . Överföring avflyktingar regeringens förslag i proposition 1990/91:192 omorganiserad överföring av ca 3 250 flyktingar under budgetåret1991/92. På grund av det minskade antalet asylsökande iår beräknas enligt denna proposition förläggningskostnaderna förasylsökande bli lägre än vad som beräknats för nästa budgetår ibudgetpropositionen. Förslaget om en ökad flyktingkvot beräknasdärför inte leda till något ökat medelsbehov påförläggningsanslaget.På grund av det anförda tillstyrker utskottet förslaget ibudgetpropositionen om medelsanvisning till anslaget D 2.Förläggningskostnader och avstyrker bifall till motionSf646 yrkande 2.Eva m.fl. begär i motion Sf608 yrkandena 1 och 2 etttillkännagivande om att fler fasta förläggningar skall inrättasför att skapa drägliga förhållanden för personalen. Motionärernaframhåller att av tjugotre förläggningar i norra ärendast tre fasta och nämner särskilt förläggningarna i ,och som lämpliga att permanenta. Motionärerna begärockså i yrkande 3 ett tillkännagivande om att tiden mellanbeslut av om uppehållstillstånd och besked från verket tillden berörde om detta måste bli kortare.I likhet med vad utskottet tidigare anfört vid sin behandlingav liknande motioner (se /90:SfU25) anser utskottetatt frågan om vilka flyktingförläggningar som skall vara fastabör avgöras av invandrarverket. Utskottet har erfarit att SIVnyligen beslutat att inrätta ytterligare sju fastaförläggningar. Två av dem, och , ligger i norraSverige. Motionärerna blir härmed i huvudsak tillgodosedda, ochutskottet avstyrker bifall till yrkandena 1 och 2 i motionSf608.Vad härefter avser tiden för meddelande av besked omuppehållstillstånd har utskottet erfarit att det i några fallhar förekommit att förflutit mellan det beslutetfattats och den asylsökande erhållit besked om beslutet.Särskilda omständigheter har medverkat till detta. arbetarpå att förkorta och enligt de riktlinjer verket angettskall tiden mellan beslut och besked om detta till den berördevara . Någon åtgärd med anledning av motion Sf608yrkande 3 anser utskottet därför inte påkallad.I motion Sf617 (yrkande 5) av m.fl. begärs ettförslag om ändrad utformning av asylbidraget, som utbetalas tillasylsökande under förläggningsvistelsen. Motionärerna villhärmed undvika att familjer med många barn får alltför högabidrag.Asylbidragets nivåer för barn i olika åldrar har liksom nivånpå det av rekommenderade socialbidraget bestämtsmed utgångspunkt i beräkningar av skäligalevnadskostnader. I asylbidraget har vissa kostnadsposter somavser kostnader i normalt boende dock inte tagits med. Utskottetanser mot denna bakgrund inte att det finns anledning till enöversyn av asylbidragets nivåer och avstyrker bifall till motionSf617 yrkande 5.I motion Sf646 av m.fl. begärs etttillkännagivande om att asylsökande i första hand själva bör fåordna sitt boende i stället för att bo på förläggningar (yrkande22). Vidare begärs ett förslag om hur asyl- och hyresbidrag kanbeviljas dem som bor utanför förläggning (yrkande 23).Utskottet behandlade liknande motionsyrkanden under föregåenderiksmöte (se 1989/90:SfU21). Utskottet erinrade då om att förasylsökande gäller i princip att de bör vänta påuppehållstillstånd på invandrarverkets förläggningar, varförasylbistånd utanför förläggning endast utges till asylsökandesom har nära anknytning till en kommun eller har andra skäl attvistas i en kommun. Utskottet framhöll att det ligger i sakensnatur att få flyktingar har möjlighet att själva finansiera sittuppehälle medan de väntar på uppehålls- och arbetstillstånd. Avpraktiska skäl måste de också finnas tillgängliga för utredningoch förhör beträffande rätten att få stanna i landet. Enbidragande orsak till att asylbiståndet utformats från dessautgångspunkter är att tillgängliga bostäder i första hand börges till personer med uppehållstillstånd. Utskottet var inteberett ändra på den ordning som gällde men framhöll attutskottet utgick från att regeringen och invandrarverketfortlöpande följde utvecklingen av tiderna för handläggningen avasylärenden och vidtog de åtgärder som behövs för att kortaner dessa i enlighet med den målsättning som lagts fast.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrkerbifall till yrkandena 22 och 23 i motion begär i motion Sf624 att får i uppdragatt teckna kollektiva hemförsäkringar för asylsökande.Enligt vad utskottet erfarit informeras de asylsökande påslussar och förläggningar om möjligheterna att försäkra sig ochsin egendom. Utskottet anser att det därefter bör ankomma på denenskilde asylsökande att ta ställning till behovet av enhemförsäkring, och utskottet avstyrker bifall till motion Sf624.Inger Schörling m.fl. begär i motion Sf627 yrkande 13 etttillkännagivande om att skall övervaka behandlingen avflyktingar på förläggningarna. Motionärerna påstår att förtryckoch inhuman behandling på förläggningarna ökat.Utskottet avstyrkte ett liknande motionsyrkande i sitt avriksdagen godkända betänkande 1990/91:SfU25. Utskottet hänvisadetill att i SIVs ansvar för mottagandet av organiserat uttagnaflyktingar och asylsökande och för att driva eller hahuvudansvaret för förläggningar för mottagandet ingick ansvaretför hur asylsökande och flyktingar bemöts på förläggningarna.Enligt utskottets uppfattning fanns det inte någon anledningtill ett tillkännagivande. Utskottet vidhåller denna uppfattningoch avstyrker bifall till motion Sf627 yrkande 13.De sociala och medicinska förhållandena på förläggningarnaberörs i ett flertal motioner. m.fl. begär imotion Sf617 yrkande 1 ett tillkännagivande om vikten av attspeciell hänsyn tas till särskilt de flyktingbarn som kommerensamma till . Deras förläggningsvistelse bör vara såkort som möjligt och strävan måste vara att de får kommatill en familj. Motionärerna hänvisar även till verksamheter sombedrivs i kommuner och landsting för flyktingbarn och derasfamiljer med särskilda behov och anser att liknande verksamhetermycket väl kan bedrivas även av organisationer och enskildavårdgivare. m.fl. begär i motion Sf638 yrkande 15ett tillkännagivande om att ensamma flyktingbarn inte börflyttas från det första mottagandet förrän de fått permanentuppehållstillstånd. I motion Sf646 av m.fl.yrkande 21 (delvis) begärs ett tillkännagivande om att det ärviktigt att de ensamma flyktingbarnen får en kontinuitet ikontakten med de vuxna på den förläggning där de vistas och intetvingas bryta upp i onödan. Vidare är det mycket viktigt attreseregler och besöksregler underlättar kontakter med eventuellasläktingar eller bekanta i Sverige.Flyktingbarnens situation har väckt ett starkt engagemang frånmyndigheter, organisationer, institutioner, folkrörelser ochenskilda och omfattande insatser görs från dessas sida förflyktingbarnen. De kunskaper och erfarenheter som kommer framsprids bl.a. genom , och Landstingsförbundet.Socialstyrelsen har erhållit ett uppdrag avregeringen att följa flyktingbarns och flyktingungdomarspsykiska och fysiska hälsoläge. Som en del i detta uppdrag harstyrelsen i rapporten , flykting och utanföräldrar i redovisat en kartläggning av de ensammaflyktingbarnens situation. Rapporten bygger delvis på enutredning som gjort av kommunensensamstående flyktingbarn.I rapporten framhålls bl.a. att det ur de ensamma barnensperspektiv inte är acceptabelt att behöva flytta pågrund av de regler som styr flyktingmottagandet. Många av barnenhar utsatts för traumatiska upplevelser och separationer isamband med krigsupplevelser och flykt, och det är enligtrapporten mycket olyckligt om dessa barn skall utsättas förflera separationer, lång väntan och osäkerhet sedan de kommithit. I rapporten understryks också bl.a. att den varaktigaplaceringen bör göras snabbare än vad som är fallet och attsocialtjänsten på ett mera aktivt sätt bör ta reda på barnensbakgrundsförhållanden i hemlandet och utreda om det går att fåkontakt med barnets anhöriga i hemlandet.Utskottet anser att de problem som påtalats i samband medmottagandet av asylsökande ensamma flyktingbarn till stor delberor på att antalet ensamma barn som söker asyl i harökat avsevärt . De nuvarande långahandläggningstiderna i asylärenden är också en bidragande orsaktill de svårigheter som påtalats. rapportbereds nu inom och resultatet härav böravvaktas. Utskottet förutsätter emellertid, mot bakgrund av vadsom framkommit genom utredning, att ochkommunerna också försöker finna lösningar somtillgodoser de ensamma barnens behov av kontinuitet ochstabilitet i vården. Något tillkännagivande med anledning avmotionerna Sf617 yrkande 1, Sf638 yrkande 15 och Sf646 yrkande21 i denna del anser utskottet inte påkallat.I yrkande 20 i motion Sf646 av m.fl. begärmotionärerna ett tillkännagivande om att barn i asylsökandefamiljer bör omfattas av den hälso- och sjukvård samt tandvårdsom andra barn har rätt till.Asylsökande har rätt endast till akut sjukvård, akut tandvård,förlossningsvård och vård vid abort. har givitut Allmänna råd (1988:8) om hälsovård för flyktingar ochasylsökande. I råden anges vissa riktlinjer för vad som avsesmed akutvård, bl.a. att den asylsökandes behov av vård måstebedömas i perspektivet av att det kan dröja innanhan har möjlighet att få annan vård än akutvård och att dettahar särskilt stor betydelse när det gäller barn. I råden angesvidare att en hälsoundersökning bör göras så snart som möjligtefter personens ankomst till . När det gäller barn börhälsoundersökningen i allmänhet innefatta läkarundersökning.Hälsoundersökningen bör ses som en familjeutredning därundersökning av barn och föräldrar så långt möjligt samordnas.Barn bör dessutom , helst redan under tidenpå förläggningen, få kontakt med barnhälsovården så att enbarnhälsovårdsjournal kan upprättas. Skolbarn bör på samma sättfå kontakt med skolhälsovården.Utskottet har senast i sitt av godkända betänkande1989/90:SfU25 avstyrkt motioner om rätt till allmän sjukvård förasylsökande. Vad gäller hälso- och sjukvård för asylsökande barnhar utskottet tidigare hänvisat till vad anförti sina allmänna råd om omfattning av akutsjukvård ochhälsoundersökning av barn och till styrelsens rekommendation ombarn- och ungdomspsykiatriska team och ansett attmotionsyrkanden om rätt till barnhälsovård för asylsökande barnvar tillgodosedda.Socialstyrelsen har i sin avgivna huvudrapportFlyktingbarn i /91 som kompletteras med bl.a.delrapporten i hälso- och sjukvården föreslagit attregeringen tar initiativ till en närmare utredning av vilkaekonomiska kostnader och eventuella lagändringar som skullekrävas för att tillförsäkra de asylsökande barnen en vidgad rätttill hälso- och sjukvård, inkl. tandvård. Beträffandebarnhälsovården har framhållit att gjortansträngningar för att tillgodose behovet av sådan vård, bl.a. isamband med verkets upphandling av resurser förhälsoundersökning och primärvård till förläggningarna, men attden lokala barnhälsovården dock visat skiftande intresse för attavdela resurser för förläggningsverksamhet. Styrelsen harunderstrukit att den barnhälsovård som genom SIVs upphandlingerbjuds asylsökande barn bör vara likvärdig med den för barn somstadigvarande vistas i landet och att barnhälsovård bör görastillgänglig för alla barn på förläggningarna. Styrelsen serpositivt på det program för uppföljning av entreprenörernasverksamhet som inlett.Utskottet, som konstaterar att vad som föreslagits ochframhållits i rapporten tillgodoser motionärernas önskemål,anser att beredningen av rapporten bör avvaktas och att motionSf646 yrkande 20 inte behöver föranleda någon åtgärd.Situationen för handikappade asylsökande berörs också imotion Sf617 av m.fl. som i yrkande 2 begär etttillkännagivande om att dessa asylsökande skall fårehabilitering, vård och hjälpmedel redan på förläggningarna.Även motioner i denna fråga behandlades av utskottet ibetänkande 1989/90:SfU25. Utskottet erinrade därvid om attsocialstyrelsen i sina nämnda allmänna råd angivit atthandikappade och långvarigt sjuka, förutom en fullständighälsoutredning, bör utredas med hänsyn till försörjningsförmågaoch rehabiliteringsbehov. Vidare erinrade utskottet om attersättning för handikapp kan utgå bl.a. enligt 5 § förordningen(1988:156) om bistånd åt asylsökande m.fl. i form av särskiltbidrag till kostnader som uppstår på grund av särskilt behov,t.ex. för handikapputrustning, och att och länsstyrelsernasorganisationsnämnd har utarbetat allmänna råd (SIV:s resp. LON:sAllmänna råd 1989:1) Återsökning av kostnader för mottagande avoch bistånd till flyktingar, asylsökande och vissa andrautlänningar. I dessa råd anges i fråga om sådant särskilt bidragtill medicin och handikapphjälpmedel att bidrag kan medges föratt täcka kostnader som har samband med handikapp av olika slag,liksom för mediciner, men att det finns skäl att notera attbistånd till handikapphjälpmedel är avsett att tillgodosepatientens behov i en akut situation. Utskottet, som inte varberett att medverka till någon utvidgning av asylbiståndet idetta hänseende, avstyrkte bifall till motionerna i fråga.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrkerbifall till motion Sf617 yrkande 2.Lars m.fl. anför i motion Sf638 att en så stor andelsom 20--av de asylsökande har varit utsatta för tortyr ochatt många har grava fysiska och psykiska skador. Motionärernaanser att det är väsentligt att landstingen erhåller statligersättning för att genomföra olika projekt för behandling avtortyrskador hos asylsökande och metodutveckling ochpersonalutbildning på området. Det är vidare väsentligt attmedel anslås för ett centrum på nationell nivå fördiagnostisering och dokumentation av sådana skador, ochmotionärerna begär i yrkande 25 att 25 milj.kr. skall anslås fördessa ändamål.Riksdagen avslog senast under föregående på förslagav socialutskottet i betänkande 1989/90:SoU17 motioner i frågan.Socialutskottet erinrade därvid om de uttalanden som utskottettidigare gjort i sitt av godkända betänkande1988/89:SoU15 beträffande vikten av att invandrare ochflyktingar med smärtsamma erfarenheter från tiden före ankomstentill kan erhålla en god och efter deras behov anpassadvård. Utskottet erinrade också om att utskottet tidigareframhållit att stödet och hjälpen måste vara tillgänglig därflyktingen vistas, och utskottet lämnade också en redogörelseför olika verksamheter som pågick på flera håll i landet för attge tortyrskadade vård. Utskottet hade i betänkandet1988/89:SoU15 ansett det rimligt att staten övergångsvis bidrarmed uppbyggnaden av särskilda stödverksamheter för flyktingaroch invandrare med svåra psykiska och fysiska men och att därförregeringen borde överväga hur staten kan stödja en uppbyggnad avsådana verksamheter i landstingens ellerfrivilligorganisationernas regi. Detta hade på förslagav utskottet som sin mening gett regeringen till känna.Regeringen har därefter överlämnat riksdagsskrivelsen i dennadel till utredningen (S 1989:1) om service, stöd och vård tillpsykiskt störda.Utskottet anser att resultatet av utredningsarbetet i dennadel bör avvaktas och att någon åtgärd med anledning av motionSf638 yrkande 25 därför inte är påkallad.Ett flertal motioner berör möjligheterna för asylsökande tillundervisning och sysselsättning de väntar påbeslut om uppehålls- och arbetstillstånd. I motion Sf638 av LarsWerner m.fl. anförs att i en skrivelse till sin regionalaorganisation angivit att i beräkningarna för medelsbehovet /92 och framöver förutsättningen är attsvenskundervisning och samhällsinformation enbart erbjuds demsom beviljats uppehållstillstånd. Motionärerna anser att det ärnödvändigt att samma anspråk ställs på svenskundervisningensomfattning och kvalitet för asylsökande på förläggningar som försfi-undervisningen och begär i yrkande 26 ett tillkännagivandehärom. m.fl. begär i motion Sf646 yrkande 27ett tillkännagivande om vikten, inte minst för nyanländaflyktingar, att få information i samband med mottagandet ochsvenskundervisningen om de oskrivna lagarna och normerna förbeteende och umgänge som finns i . anför i motion Sf640 att förläggningstiden måste utnyttjasmaximalt till förberedelser för fast förankring i samhället ocharbetslivet. Motionärerna anser det angeläget attsysselsättningsmöjligheterna för de asylsökande vidgas, men attdet dock är viktigast att asylsökande får sådan utbildning ochhjälp att de snabbt kan få förvärvsarbete efter beslut omuppehållstillstånd. De begär i yrkande 3 ett tillkännagivandetill regeringen härom.Utskottet behandlade senast i betänkandet 1988/89:SfU17 fråganom svenskundervisning på förläggningarna. Utskottet anfördedärvid att svenskundervisningen på förläggningarna fr.o.m. den 1juli 1988 skedde genom uppdragsavtal i huvudsak enligtläroplanen för grund-sfi, och utskottet förutsatte därvid attundervisningen kom att bedrivas på ett bra sätt.Den lagstadgade skyldigheten för kommunerna att bedrivasvenskundervisning omfattar inte invandrare som vistas på enstatlig förläggning. I proposition 1989/90:102, därförtydliganden föreslogs i detta hänseende, förutsattes dock attundervisningen vid förläggningarna som dittills borde ske i formav uppdragsutbildning.Enligt vad utskottet inhämtat arbetar påatt utforma riktlinjer för en meningsfull verksamhet påförläggningarna. I dessa riktlinjer kommer också att behandlasfrågan om hur svensk- och samhällsundervisningen påförläggningarna skall utformas. Utskottet förutsätter att dennaundervisning kommer att anpassas så att den svarar mot behovenatt förbereda de asylsökande för en fortsatt vistelse i landetoch för den svenskundervisning som kommer att ges av kommunernanär uppehållstillstånd beviljats och utflyttning sker. Det ärdärvid också viktigt för nyanlända asylsökande att så snart sommöjligt lära sig att tolka beteenden och handlingsmönster i detsvenska samhället och att i övrigt känna till även oskrivnaregler och normer, och utskottet förutsätter att en godinformation ges om detta.Någon åtgärd med anledning av motionerna Sf638 yrkande 26,Sf646 yrkande 27 och Sf640 yrkande 3 anser utskottet intepåkallad.Carl Bildt m.fl. anför i motion Sf609 att stora ansträngningarmåste göras för att på lämpligt sätt bereda de asylsökandearbete. Helpension med passivitet och bidragstagande bör enligtmotionärerna inte förekomma på förläggningarna. I den månhandläggningstiderna kommer att nedbringas till den fastställdamålsättningen och de asylsökande bereds möjlighet att arbetaefter förmåga på förläggningarna torde enligt motionärernabehovet av arbete utanför dessa inte bli så stort. Omväntetiderna blir längre och den asylsökande själv finner ettlämpligt arbete bör han kunna få ta det i avvaktan på besked.Motionärerna anser också att beredskapsarbete eller liknande börkunna anordnas . De begär tillkännagivandenhärom i yrkandena 17 och 18. I motion Sf241 av .