bet · GF01FiU10 · 1991-12-05 00:00:00 — 166).I den mån regeringen vill göra ytterligare förändringar avmedelsanvändningen förutsätter detta följaktligen riksdagensmedverkan.Vad gäller uppdraget åt arbetslivsfonden att bedriva information ombetydelsen för produktiviteten av arbetsorganisatoriska och liknandeförändringar på arbetsplatserna upplyser motionärerna att fondenbedrivit sådan informationsverksamhet. Utskottet förutsätter attfonden utan särskild åtgärd från statsmakternas sida fortsätter attbedriva liknande verksamhet om den bedöms som betydelsefull och liggerinom fastställda ramar för fondens verksamhet.Stockholm den 28 november 1991På arbetsmarknadsutskottets vägnarElver JonssonI beslutet har deltagit: (), (),(m), (), (),(), (), (), (nyd), (), (), JohnnyAhlqvist (s), (), () och ().Från , som inte företräds av någon ordinarie ledamot iutskottet, har suppleanten () närvarit vid denslutliga behandlingen av ärendet.Avvikande meningar1. Egenavgiften i arbetslöshetsförsäkringenGeorg , , , , , och (alla s) anser att den delav utskottets yttrande i avsnittet Egenavgiften iarbetslöshetsförsäkringen som börjar med "Den ökande" och slutar med"i arbetslöshetsförsäkringslagen" bort ha följande lydelse:Utskottet vill först understryka behovet av att man har tillgångtill ett fullständigt utredningsmaterial när ställning skall tas så viktig fråga som att fördubbla egenavgiften iarbetslöshetsförsäkringen. hade i uppdrag bl.a. attanalysera vilka konsekvenser som en höjning av egenavgiften skulle fåför medlemmarna, arbetslöshetskassorna, bakomliggandeintresseorganisationer och arbetsmarknadens funktionssätt. Utredningenkom fram till att effekterna var så allvarliga att en höjning inteborde genomföras.ALFI-utredningens ställningstaganden har remissbehandlats. Ipropositionen lämnas dock inte någon som helst redovisning av vadremissinstanserna har framfört för synpunkter på dessaställningstaganden. Inte heller innehåller propositionen någon somhelst analys av hur regeringen ser på dessa viktiga frågor.Utskottet anser att regeringens förslag att fördubbla egenavgiftenbör avslås redan på den grunden att ett tillfredsställandebeslutsunderlag inte föreligger. Dessutom föreligger inte någonöverensstämmelse mellan de effekter som löneavtal kan föranleda ochkassornas verksamhetsområden. Ett högt löneavtal inom ett fackförbundsavtalsområde kan alltså föranleda de största effekterna inom en heltannan kassas verksamhetsområde. konstaterade ocksåatt en höjning av egenavgifterna inte påverkar lönebildningen.ALFI-utredningen har i sitt betänkande pekat på en rad nackdelar medatt höja egenavgiften på det sätt som här är tänkt. Som tidigarekonstaterats berörs inte dessa med ett ord i propositionen. Iutredningen pekade man bl.a. på risken att de som har den svagasteställningen på arbetsmarknaden väljer att ställa sig utanförförsäkringen när egenavgiften höjs kraftigt. Detta skulle kunna fåoönskade sociala effekter som följd men även medföra ökningar ikommunernas kostnader för socialhjälp. Utskottet anser att det inte äracceptabelt att arbetslöshetsförsäkringen kan komma att omfatta färreän som är fallet. Det tycks också gå stick i stäv med regeringensuttalade ambition om en allmän arbetslöshetsförsäkring.Utskottet vill också här framhålla ytterligare en avALFI-utredningens synpunkter, nämligen att en ökning av egenavgiftenkan leda till att administrationskostnaderna för försäkringen kommeratt stiga.Regeringen tillkännager i propositionen sin avsikt att skyndsamtutreda förutsättningarna för en obligatorisk arbetslöshetsförsäkringoch uttalar att ambitionen är att ett nytt system skall träda i kraftden . Ett sådant nytt system innebär att ävenfinansieringen måste utredas och kanske få nya former. Med hänsynhärtill anser utskottet att det inte är lämpligt att nu göra såbetydande ingrepp i nuvarande försäkringssystem som det här är frågaom. Förändringen, som kanske blir tillfällig, skulle komma attföranleda betydande administrativa kostnader för kassorna och debakomliggande organisationerna. Samtliga kassor måste utlysa stämmoroch i övrigt föra frågan genom de beslutande instanserna. kommer bakomliggande organisationer att behövagenomföra extra kongresser för att kunna fatta erforderliga beslut.Utskottet anser inte att detta är ett acceptabelt tillvägagångssättnär reglerna på nytt kan komma att ändras redan nästa år.Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrker utskottet för sin delregeringens förslag om att fördubbla den s.k. egenavgiften iarbetslöshetsförsäkringen och biträder därmed avslagsyrkandena imotionerna Fi15 (v) och Fi18 (s). Förslaget till ändring i 57§ lagenom arbetslöshetsförsäkring bör således inte antas av riksdagen.2. FöretagshälsovårdenGeorg , , , , , och (alla s) anser att den delav utskottets yttrande i avsnittet Företagshälsovården som börjar med"Det bör" och slutar med "" bort ha följande lydelse:En uttalad målsättning med den nya konstruktionen för statsbidragenär att stimulera en större andel av småföretagen att ansluta sig tillföretagshälsovården. En utebliven höjning av bidragsbeloppet enligtregeringens intentioner motverkar reformens syfte genom att förta enbetydande del av dess ekonomiska effekter för småföretagen. Riksdagenbör med hänsyn härtill ansluta sig till uppfattningen i motion Fi19(s) att den tidigare beslutade höjningen av bidragsbeloppet till 300kr. skall ligga fast. Liksom motionärerna anser utskottet också attdet inte behövs någon ny översyn av företagshälsovårdens finansieringoch organisation. Dessa frågor prövades av så sent som ivåras efter en grundlig översyn, som redovisades i promemorian (Ds1990:42) Företagshälsovård i omvandling.Avsikten med de förändringar som skall ske är attföretagshälsovården skall spela en mer aktiv roll i förändringsarbetetute på arbetsplatserna. Företagshälsovården är en viktigt resurs förarbetsgivaren i det föreliggande arbetsmiljöarbetet och i det aktivarehabiliteringsarbetet. Det gäller nu i än högre grad attarbetsgivaren har tillgång till denna resurs, eftersom arbetsgivarensansvar ökar både för kostnader föranledda av dålig arbetsmiljö och avdet aktiva rehabiliteringsarbetet.Utskottet tillstyrker med andra ord motion Fi19 i föreliggande delar(yrk. 3 och 4).3. Fortsatt förnyelse av arbetslivet m.m.Georg , , , , , och (alla s) anser att den delav utskottets yttrande i avsnittet Allmänna arbetslivsfrågor sombörjar med "Utskottet anser" och slutar med "fondens verksamhet" bortha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till vad som anförs i motion Fi19 (s) omvikten av en fortsatt förnyelse av arbetslivet med den inriktning somangetts av den tidigare socialdemokratiska regeringen. Det gör att depropåer som kommer från den borgerliga regeringen om att minskaanställningstryggheten och tunna ut medbestämmandet i företagen böravvisas av . Vidare bör understryka de s.k.MBL-medlens roll för löntagarnas möjligheter att bygga upp sinkompetens för ett aktivt förändringsarbete.Därjämte ger utskottet sin anslutning till motionens förslag attlåta arbetslivsfonden bedriva en bred informationsverksamhet om ettaktivt förändringsarbete ute på arbetsplatserna och dess betydelse förproduktiviteten. Det är viktigt att fonden får ett särskilt uppdragatt tillsammans med arbetsmarknadens parter genomföra sådanaaktiviteter. Den s.k. produktivitetsdelegationen är nu nämligenföremål för avveckling och den verksamhet som fonden har bedrivittillsammans med delegationen i dessa frågor har grundat sig på etttidigare fattat regeringsbeslut. Det bör enligt utskottets mening intefå finnas någon oklarhet om att fonden har en viktig roll att spelainom detta område. I stället bör sådana aktiviteter uppmuntras.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant , eftersompartiet inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Karl-Erik () anför:Egenavgiften i arbetslöshetsförsäkringenJag biträder den av (s) avgivna avvikande meningen nr 1 omegenavgiften i arbetslöshetsförsäkringen.Regeringen aviserar i propositionen att den tänker starta enutredning om obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Med anledning häravbör i detta sammanhang ge sin anslutning till de allmännautgångspunkter för en sådan försäkring som anges av imotion Fi15 (yrk. 16).Allmänna arbetslivsfrågorMålsättningen arbete åt alla har fått låg prioritet att döma av denföreliggande propositionen 38 och dess inriktning. bördärför genom ett särskilt uttalande understryka för regeringen attmålsättningen alltjämt skall ha en central plats i den ekonomiskapolitiken. Yrkandet härom i motion Fi15 (nr 20) tillstyrksföljaktligen.Bostadsutskottets yttrande1991/92:BoU2yBilaga 8Investeringsbidraget för ny- och ombyggnad av bostäder m.m.Till finansutskottetFinansutskottet har beslutat att beredabostadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1991/92:38Inriktningen av den ekonomiska politiken jämte motioner såvittförslagen rör bostadsutskottets beredningsområde.Bostadsutskottet behandlar i detta yttrande frågor i proposition ochmotioner avseende investeringsbidragen för bostadsbyggande samt ettmotionsförslag om stimulanser för ombyggnaden av bostäder. Isammanhanget yttrar sig bostadsutskottet dessutom över två tillfinansutskottet med anledning av proposition 1991/92:25 remitterademotioner beträffande statligt stöd för vissa kommunalabygginvesteringar m.m.PropositionenRegeringen har genom proposition 1991/92:38 föreslagit attgodkänna vad i regeringsprotokollet förordats i fråga ominvesteringsbidrag för bostäder (avsnitt 4.9).MotionernaI detta yttrande behandlasdels de med anledning av proposition 1991/92:38 väcktamotionerna1991/92:Fi12 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännabeträffande tidsgränsen för beslut ominvesteringsbidrag att ansökan om bostadslån skall vara likvärdig medansökan om investeringsbidrag i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförs om dispens när synnerliga skäl för detta föreligger.1991/92:Fi15 av m.fl. (v) vari yrkas12. att avslår regeringens förslag till sänktinvesteringsbidrag till bostäder.1991/92:Fi18 av m.fl. (s) vari yrkas1.att beslutar avslå proposition 1991/92:38,6.att beslutar att anvisa 500 milj.kr. som bidrag tillreparationer och ombyggnader av bostäder som påbörjas samtatt bemyndiga regeringen att fastställa de närmare reglerna för dettasärskilda stöd.dels de med anledning av proposition 1991/92:25 väcktamotionerna1991/92:A1 av och () vari yrkas1.att hos regeringen begär förslag till s.k.ROT-program enligt vad i motionen anförts.1991/92:A2 av m.fl. (s) vari yrkas5.att till Räntebidrag för ny- och ombyggnader inomarbetsmarknadsdepartementets område på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /92 anvisar ett reservationsanslag på150 milj.kr.UtskottetInvesteringsbidraget för bostadsbyggandeEfter beslut av infördes fr.o.m. den 1januari 1991 ett investeringsbidrag till bostadsbyggande(1990/91:BoU4). Bakgrunden härtill var det tidigare under åretfattade beslutet att utvidga mervärdeskatten till en generell ochenhetlig beskattning vilket bl.a. innebar att de s.k.reduceringsreglerna som gällt för vissa delar av byggandet slopadesvid utgången av . Investeringsbidraget var avsett attkompensera bostadsbyggandet för de ökade kostnader som följde av etthöjt mervärdeskatteuttag. Bidrag lämnades ursprungligen avde beräknade kostnaderna inkl. mervärdeskatt för bidragsberättigadeändamål. I den kompletteringsproposition som lades fram våren 1991föreslogs att investeringsbidraget för bostadsbyggande skulle sänkasfrån till fr.o.m. . Skälet till denföreslagna ändringen av bidragsandelen var behovet av att finansierasärskilda insatser för pensionärer med låg eller ingen ATP. Pågrundval av vissa nya uppgifter beträffande de insatser som ändringenavseende investeringsbidraget var tänkt att finansiera som framkomunder riksdagsbehandlingen, fastställde (1990/91:FiU37)sedermera investeringsbidraget till 9,3 %.Mot bakgrund av (prop. 1991/92:56) framlagdaförslag om att slopa ett antal kostnadshöjande bestämmelser ibostadsbyggandet och med hänsyn till de betydande behov avutgiftsneddragningar som föreligger föreslås i proposition 1991/92:38att procentsatsen för investeringsbidragen skall sänkas från 9,3 %till . Sänkningen beräknas minska utgifterna i statsbudgeten medca . Enligt regeringsförslaget bör strävan vara attpå sikt helt avveckla investeringsbidragen. Denna fråga föreslås dockbehandlad tillsammans med utformningen av ett nytt förslag tilllångsiktig lösning av bostadsfinansieringen. I avvaktan på riksdagensställningstagande har regeringen beslutat om en ändring i förordningen(1990:1369) om statligt investeringsbidrag för ny- och ombyggnad avbostäder så att bidrag för ändamålet fr.o.m. tillsvidare endast får beviljas i ärenden i vilka ansökan kommit in tillkommunen före denna dag.Förslaget om att minska investeringsbidragen avvisas i två motioner.Enligt partimotion Fi15 utgör regeringens lagdaeller aviserade förslag på bostadsområdet ett stort hot motbyggsektorn. Bl.a. gäller detta den föreslagna minskningen avinvesteringsbidraget. Det finns enligt motionärerna risk för att dettaförslag tillsammans med övriga försämringar kan medföra attnyproduktionen faller till en katastrofal nivå. I motionens yrkande 12hemställs därför att förslaget om sänkt investeringsbidrag tillbostäder skall avslås.I den socialdemokratiska partimotionen Fi18 yrkande 1 avvisasproposition 1991/92:38 i sin helhet och därmed också förslaget tillden del det avser en minskning av investeringsbidragen. Enligtmotionärerna behöver en nyproduktion av bostäder, inte minstför ungdomar, i storleksordningen 30000--40000 lägenheter per år.Det behövs därför rimliga villkor för bostadsproduktionen och atthyrorna för ungdomarna blir överkomliga. Mot bakgrund härav bör enligtmotionärernas mening dels olika typer av stimulansåtgärder genomföras,dels regeringens förslag om minskade investeringsbidrag liksomförslagen om att inte införa räntelånen och att minska värdet avränteavdragen avvisas.Frågan om ikraftträdandet av de minskade investeringsbidragen tasupp i motion Fi12 (c). Enligt motionen är det erforderligt med ettförtydligande när det gäller tidpunkten för ikraftträdandet -- yrkande1. Om sänkningen av bidraget endast knyts till tiden för ansökan ominvesteringsbidraget uppstår enligt motionärens mening en rad problemoch orättvisor. Det anges bl.a. gälla vissa pågående projekt däransökan om investeringsbidrag inlämnas först i samband med denslutliga ansökan om bostadslån. Enligt motionärens mening finns detdessutom en viss risk för missförstånd huruvida ansökan ingivits ellerinte. Avslutningsvis anförs att det övergångsvis bör finnas enmöjlighet att med utnyttjande av en dispensregel bevilja det högreinvesteringsbidraget om det föreligger synnerliga skäl för detta --yrkande 2.Bostadsutskottet behandlar först frågan om en sänkning avinvesteringsbidraget.Som framhålls i propositionen har regeringen lagt fram förslag omatt slopa ett antal kostnadshöjande bestämmelser för bostadsbyggandet.Sålunda föreslås i proposition 1991/92:56 att markvillkoret, denkommunala bostadsanvisningsrätten, produktionskostnadsprövningen ochkonkurrensvillkoret slopas som villkor för statligt bostadsstöd.Förslaget i samma proposition som innebär att bidragstiden förräntebidrag skall räknas från husets färdigställande -- i stället förfrån utbetalningen av bostadslånet -- anges medverka till att minskaproduktionskostnaderna. I sammanhanget vill bostadsutskottet dessutompeka på att regeringen avser att uppdra åt att kraftigtförenkla nybyggnadsreglerna med inriktning på att konsekvent utformadem som funktionskrav.Bostadsutskottet kan mot bakgrund av vad som ovan redovisats och medhänsyn till behovet av utgiftsneddragningar ställa sig bakomregeringens förslag i denna del. Även enligt bostadsutskottets meningbör sålunda en sänkning av investeringsbidragen från till 3,1 %komma till stånd. Partimotionerna Fi15 (v) yrkande 12 samt Fi18 (s)yrkande 1 såvitt nu är i fråga avstyrks sålunda.När det gäller frågan om ikraftträdandet av de minskadeinvesteringsbidragen vill utskottet anföra följande.Något förslag om när den föreslagna sänkningen avinvesteringsbidragen skall träda i kraft läggs inte fram ipropositionen. Däremot uttalar regeringen sin avsikt att ändrabidragsförordningen så att några beslut om bidrag inte lämnas fr.o.m.den 5 november 1991 i avvaktan på beslut i frågan. Somframgår ovan har också en ändring med denna innebörd gjorts.Bostadsutskottet delar uppfattningen i motion Fi12 (c) att det inteframstår som skäligt att ansökan om investeringsbidrag måste halämnats in före denna dag för att bidrag skall utgå enligt den högreräntesatsen. Gällande beslutsordning innebär att ansökan ominvesteringsbidrag kan göras först när ett projekt har färdigställts.Det finns således inga regler om att ansökan om investeringsbidragskall lämnas med ansökan om bostadslån. Om inga särskildaövergångsregler beslutas kan därför såväl pågående som avslutadeprojekt komma att få bidrag enligt den lägre procentsatsen -- dettatrots att den högre bidragsandelen gällt vid påbörjandet och därmedockså har legat till grund för de ekonomiska beräkningarna förprojekten. En sådan ordning är enligt bostadsutskottets mening inteacceptabel i detta fall. Den som genomför ett byggprojekt måstenaturligtvis kunna räkna med att de förutsättningar som gällt vidpåbörjandet i princip står fast . Reglerna förikraftträdandet måste enligt bostadsutskottets mening därför ges ensådan utformning att detta krav uppfylls.En ordning där investeringsbidragets storlek övergångsvis bestämsmed hänsyn till tidpunkten för ansökan om bostadslån torde i huvudsaksvara mot det ovan uppställda kravet. När det gäller ny- och ombyggnadav hyres- och bostadsrättshus samt nybyggnad av säljarbyggda egnahembör, mot bakgrund av det ovan anförda, det högre investeringsbidragetkunna tillämpas för projekt där ansökan om bostadslån inkommit tillkommunen före den 5 november 1991.I fråga om nybyggnad av låntagarbyggda egnahem liksom vid ombyggnadav egnahem är däremot situationen sådan att en något annorlundatidpunkt bör övervägas. Det normala är här att husbyggaren --åtminstone i nybyggnadsfallet -- redan innan låneansökan inges hargjort långt gångna förberedelser liksom betydande åtaganden. Att motbakgrund härav låsa möjligheten till det högre investeringsbidragettill att låneansökan skall vara inlämnad före framstårenligt utskottets mening därför som mindre lämpligt. I dessa fall böri stället gälla att den som ansöker om bostadslån före utgången av år1991 får möjlighet till det högre investeringsbidraget.De av utskottet nu förordade reglerna för ikraftträdandet innebäratt projekt vars byggstart eller färdigställande ligger långt fram itiden kan komma att erhålla det högre investeringsbidraget. Det kandärför finnas skäl att i tiden begränsa möjligheterna att erhålla dethögre bidraget. Enligt utskottets mening bör därför som en ytterligareförutsättning gälla att projektet påbörjas senast under april månad1992.Sammanfattningsvis bör reglerna för ikraftträdandet av de sänktainvesteringsbidragen ges följande utformning.Enligt huvudregeln bör sänkningen träda i kraft den 1 januari 1992och tillämpas vid beslut som meddelas efter ikraftträdandet.Undantag från huvudregeln bör dock medges genom att det högrebidraget bör utgådels om ansökan om bostadslån inkommit till kommunen före den 5november 1991 i fråga omny- och ombyggnad av hyres- och bostadsrättshus samtnybyggnad av säljarbyggda egnahem,dels om ansökan om bostadslån inkommit till kommunen före utgångenav i fråga omnybyggnad av låntagarbyggda egnahem samtombyggnad av egnahem.I samtliga fall bör dock som en ytterligare förutsättning gälla attprojektet har påbörjats före utgången av april månad 1992.Vad bostadsutskottet nu med anledning av regeringens förslag samtmotion Fi12 (c) yrkande 1 anfört om tidpunkten för ikraftträdandet börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottet ärdäremot inte berett medverka till införandet av en dispensregelmed den utformning som föreslås i motionens yrkande 2. Motionsyrkandetavstyrks.Vissa stimulansåtgärder för byggverksamhetenBostadsutskottet behandlar i detta avsnitt tre motionsyrkanden som iolika avseenden vill stimulera reparationer och ombyggnader inombyggsektorn.Inledningsvis behandlar utskottet frågan om stimulanser avombyggnaden av bostäder.I den socialdemokratiska partimotionen Fi18 yrkande 6 föreslås attett särskilt investeringsbidrag skall ges till ombyggnader avlägenheter som igångsätts -- detta som ett komplement tillde övriga åtgärder för att trygga bostadsproduktionen som förs fram isamma motion. För ändamålet bör enligt förslaget anslås 500 milj.kr.De närmare reglerna härför bör det ankomma på regeringen attfastställa.Den utformning av bostadsfinansieringen för som regeringenföreslagit i proposition 1991/92:56 innebär bl.a. att alla ombyggnaderfår den lägre garanterade ränta som tidigare bara tillämpades i vissafall. Redan denna åtgärd torde enligt utskottets mening innebära attombyggnadsverksamheten stimuleras bl.a. genom att tidigareuppskjutna ombyggnader kan komma att aktualiseras. I sammanhangetvill utskottet även framhålla de förenklingar i låneregler m.m. somdet ovan nämnda regeringsförslaget dessutom innefattar och som börmedverka till att ytterligare förbättra möjligheterna att genomföraolika ombyggnadsåtgärder. Sammantaget innebär de nu redovisadeåtgärderna enligt bostadsutskottets mening att ombyggnadsverksamhetenkommer att underlättas. Utskottet är med hänvisning härtill och motbakgrund av det statsfinansiella läget inte berett att anslå medeltill ombyggnaden av bostäder på det sätt som föreslås i densocialdemokratiska partimotionen Fi18. Motionens yrkande 6 avstyrks.I två med anledning av proposition 1991/92:25 väckta och tillfinansutskottet hänvisade motioner förs fram förslag om åtgärder föratt stimulera kommunala bygginvesteringar m.m.Enligt motion A1 (v) behövs extraordinära insatser för att tryggasysselsättningen, främst inom områden där utvecklingen bliviteftersatt. Ett sådant område är kommunernas underhåll av bl.a. skoloroch VA-nät m.m. där ett särskilt s.k. ROT-program enligt motionärernasmening vore befogat. Med hänvisning härtill föreslås i motionensyrkande 1 att ett kommunalt ROT-program med denna inriktning skallinföras.När det gäller arbetslösheten inom byggsektorn måste enligt motionA2 (s) en extra insats göras för att dämpa den synnerligen snabbanedgång i byggandet som enligt motionärernas mening kan väntas. Medhänvisning härtill föreslås att medel skall anslås för räntebidragtill kommuner och landsting för olika typer av tidigarelagdabygginvesteringar som påbörjas . Anslaget,som enligt förslaget skall disponeras av ,skall användas till sysselsättningsintensiva projekt bl.a. inomskolan, sjukvården och kommunala anläggningar i övrigt. Totaltföreslås att 780 milj.kr. skall anslås till verksamheten, varav 150milj.kr. beräknas belasta /92 -- yrkande 5.Bostadsutskottet har och senastvåren 1991 (1990/91:BoU12 s. 55) haft att behandla motionsyrkanden omolika former av statliga insatser för att stödja kommunernas underhållav lokaler och anläggningar och då främst de kommunala VA-näten. härvid uttalat om att detta primärt är en uppgiftstår fast. Problemen i fråga om lokal- och anläggningsbeståndetsstandard har olika karaktär och omfattning i skilda delar av landet.Att mot bakgrund härav vidta åtgärder med en så generell inriktningsom motionärerna föreslår är enligt utskottets mening mindre lämpligt.Den nuvarande ansvarsfördelningen beträffande de i motionernaaktualiserade frågorna bör bestå.