bet · GE01KU11 · 1991-03-12 00:00:00 — Detta gäller även tillgången till deinformationsdatabaser som byggs upp inomEG-länderna. Även inom forskning och vetenskap är det enligtmotionärerna viktigt med ett fritt informationsutbyte. De anseratt regeringen särskilt bör ta upp informationsteknologin i detfortsatta integrationsarbetet.I samma motion yrkande 2 tar motionärerna upp frågorna omoffentlighet och integritet i integrationsarbetet. De erinrar omatt DOK inte fann att det var meningsfullt att vidtanågra åtgärder för att åstadkomma en harmonisering i fråga omoffentlighetslagstiftningen eftersom det då inte fanns någraEG-regler i ämnet. Motionärerna anför att samarbetet utvecklarsig snabbt och att mycket har hänt varfördet är viktigt att dessa frågor på nytt tas upp tillövervägande. I det fortsatta integrationsarbetet i börenligt motionärerna vidare frågor om den enskildes personligaintegritet tas upp vad gäller förutsättningarna förregistrering, information, handel med personuppgifter och frittflöde över gränserna m.m.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning att det är viktigtatt det inte uppställs några hinder från EGs sida mot svensktdeltagande i det samarbete och informationsutbyte som nämns imotionen. Utskottet förutsätter att regeringen uppmärksammardessa frågor i pågående och kommande förhandlingar med EG. Somframgår av det föregående hör EG-aspekter på lagstiftningen omoffentlighet och integritet till de frågor som omfattas avdatalagsutredningens arbete. Några särskilda åtgärder frånriksdagens sida med anledning av motionen är enligt utskottetsmening inte påkallade. Utskottet avstyrker därför motion1990/91:K410.KrypteringVid riksdagsbehandlingen av proposition 1987/88:95 omdatapolitik för statsförvaltningen uttalades att man utgick frånatt kryptering beaktades inom ramen för arbetet med att främjaoch samordna säkerheten och att det i propositionen angavs attmöjligheterna till kryptering borde prövas (FiU 1987/88:25). Medhänvisning till dessa uttalanden avstyrktekonstitutionsutskottet motionsyrkanden om attregeringen bör lämna en redovisning över hurkryptering bör användas i olika datasystem (1988/89:KU28).Kryptering berörs i direktiven till datalagsutredningen. Enfråga av intresse är enligt direktiven möjligheten att användasig av krypterade forskningsregister och ha nyckelfilendeponerad hos någon annan än den registeransvarige i de fall detinte går att bygga registren på s.k. informerat samtycke ellerarbeta med avidentifierade uppgifter. En sådan ordning skulle fåkonsekvenser bl.a. för den registeransvariges skyldigheterenligt 10 § datalagen. Liknande frågor uppkommer enligtdirektiven på statistikområdet (dir. 1989:26).Enligt motion 1989/90:K434 yrkande 4 av m.fl.(m) och motion 1990/91:K423 yrkande 4 av m.fl. (m)kan en säker och trovärdig kryptering vara ett sätt attförhindra att hemliga uppgifter tappas ur olika dataregister.Regeringen bör därför lämna en redovisning över hurkryptering kan användas i olika datasystem.Utskottets bedömningUtskottet, som konstaterar att frågor om kryptering skall tasupp av datalagsutredningen, finner inte skäl att frångå sitttidigare ställningstagande när det gäller frågan om att hosregeringen begära en redovisning över hur kryptering kananvändas i olika datasystem. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1989/90:K434 yrkande 4 och 1990/91:K423 yrkande 4.Instans för överklagandeFrågan om överprövning av datainspektionens beslut har vidflera tillfällen varit föremål för behandling i utskottet. Ibetänkandet KU 1987/88:5 uttalade utskottet att det ofta finnsett betydande politiskt inslag i den bedömning som måste görasvid en överprövning av datainspektionens beslut och att detdärför ofta är motiverat att behålla regeringen som instans föröverklagande. I sitt fjärde betänkande förklarar DOK att dennuvarande överklagandeordningen bör bestå mot bakgrund av attkommittén inte vill göra datalagens regler mer preciserade. Ibetänkandet 1988/89:KU28 hänvisade utskottet till dessauttalanden och avstyrkte motionsyrkanden om att överprövningen istället borde ske i regeringsrätten.I direktiven till datalagsutredningen anförs att det finnsskäl att pröva saken på nytt med hänsyn till att en översynpågår inom av instansordningen i ärenden därEuropakonventionens krav på tillgång till domstolsprövning kangöra sig gällande. Enligt direktiven bör utredningen därförredovisa de motiv som talar för eller emot den ena eller andralösningen och ge sina synpunkter på vilken som bör väljas (dir.1989:29).I motion 1989/90:K434 yrkande 9 av m.fl. (m) ochmotion 1990/91:K423 yrkande 10 av m.fl. (m)uttalas att prövningen av datainspektionens beslut bör skestrikt enligt datalagen och utan politiska avvägningar. Beslutenbör därför överklagas hos regeringsrätten och inte hosregeringen.Utskottets bedömningPå senare tid har tillämpningen av Europakonventioneninneburit att det ställs ökade krav på tillgång tilldomstolsprövning i ärenden där sådan prövning inte förekommer.Utskottet finner därför att det är värdefullt att den fråga somtas upp i motionerna belyses av datalagsutredningen. Någonåtgärd från sida är emellertid inte påkallad.Utskottet avstyrker därför motionerna 1989/90:K434 yrkande 9 och1990/91:K423 yrkande 10.Avidentifiering av ett statistikregister på skolområdetEnligt 1 § förordningen (1987:902) om uppgifter tillstatistiska centralbyrån om elever i årskurs 9skall varje kommun lämna de uppgiftersom antecknats i betygskatalogen för sådana elever som underåret har slutfört årskurs 9 i kommunens grundskola eller eljestavslutat sin skolgång där. Ursprungligen skulle uppgifternalämnas . Skyldigheten har sedermerautsträckts till att gälla även senare år. Centralbyrån fårenligt 3§ förordningen använda uppgifterna endast för sittregister Elever i årskurs 9 -- statistikregister, vilket enligtparagrafen har inrättats med stöd av tillstånd avdatainspektionen. Utskottet avstyrkte ettmotionsyrkande om avidentifiering av registret. Utskottetkonstaterade därvid att registret innehåller uppgifter urbetygskatalogerna och att uppgifterna är offentliga. Vidarekonstaterade utskottet att bestämmelserna om statistiksekretessgäller för uppgifterna hos . Mot dennabakgrund fann utskottet inte anledning till initiativ frånriksdagens sida (1988/89:KU28).Enligt motion 1989/90:K416 av m.fl. (c) är detförhållandet att uppgifterna hos statistiska centralbyrånomfattas av sekretess inte något godtagbart motiv för attregistrera personnumren som underlag för statistiskaberäkningar. Det är det framtida statistiska utnyttjandet avpersonnumren som kan bli ett hot mot integriteten. Enligtmotionärerna bör därför hos regeringen begära attstatistikregistret avidentifieras.Utskottets bedömningUtskottet erinrar om att statistiksekretessen inte är beroendeav någon skadeprövning och att den därför är absolut (9 kap.4§ sekretesslagen). Utskottet finner inte anledning att frångåsitt tidigare ställningstagande och avstyrker därför motion1989/90:K416.Decentralisering av statliga dataregisterI betänkandet KU 1987/88:5 uttalade utskottet att en av defrämsta riktlinjerna för datapolitiken är en decentralisering avdatakraften och att det med hänsyn till det pågående arbetet meddetta inte fanns anledning att upprätta några särskilda planerför en sådan decentralisering. Med hänvisning till dettauttalande avstyrkte utskottet två motionsyrkanden omen sådan planläggning (1988/89:KU28).I motion 1989/90:K410 yrkande 1 av m.fl. (fp)begärs en aktionsplan för decentralisering av statligadataregister. I motionen anförs att det från början varekonomiskt motiverat att välja system med stora centralaregister, men att detta motiv knappast finns kvar.Även motion 1989/90:K403 yrkande 2 av m.fl. (c)gäller planläggning av en decentralisering av dataregister.Motionärerna anför att ett led i att uppnå ökad säkerhet är attdecentralisera de stora register som finns inrättade förexempelvis skatteväsendet, socialförsäkringssystemet och statenslöne- och redovisningssystem.Utskottets bedömningUtskottet hänvisar till sina tidigare ställningstaganden ochavstyrker motionerna 1989/90:K410 yrkande 1 och 1989/90:K403yrkande 2.Skydd för företagsdataDatalagen gäller inte uppgifter om juridiska personer. Fråganom ett särskilt skydd för data hos dem har varitföremål för utskottets bedömning. I betänkandet KU 1987/88:5avstyrkte utskottet ett motionsyrkande härom med hänvisningfrämst till att företagens behov av skydd tillgodoses genombestämmelser i , sekretesslagstiftningen ochspeciallagstiftning, t.ex. lagen om illojal konkurrens. Våren1989 avstyrkte utskottet återigen sådana motionsyrkanden.Utskottet erinrade därvid om det då aktuella förslaget till lagom företagshemligheter.I motion 1989/90:K434 yrkande 12 av m.fl. (m)och motion 1990/91:K423 yrkande 13 av m.fl. (m)anförs att integritetsdebatten huvudsakligen har rört enskilda.Motionärerna anser emellertid att även företagens situation böruppmärksammas och begär därför en utredning om behovet avintegritetsskyddsåtgärder för företagen. Även motion1989/90:K403 yrkande 3 av m.fl. (c) tar uppbehovet av skydd för företagens data. Enligt motionärerna börskyddet för otillbörligt intrång grundas på lagstiftning omdataintrång och sekretess.Utskottets bedömningUtskottet hänvisar till sina tidigare ställningstaganden ochavstyrker motionerna 1989/90:K434 yrkande 12, 1990/91:K423yrkande 13 och 1989/90:K403 yrkande 3.Anonymitetsskyddet för den som begär att få ta del av allmänhandlingEnligt 2 kap. 14 § tredje stycket tryckfrihetsförordningen fårmyndighet inte på grund av att någon begär att få ta del avallmän handling efterforska vem han är eller vilket syfte hanhar med sin begäran i större utsträckning än som behövs för attmyndigheten skall kunna pröva om hinder föreligger mot atthandlingen lämnas ut.Frågan om otillbörlig användning av registeruppgifter med stödav offentlighetsprincipen tas upp i motion 1989/90:K430 av MariaLeissner (fp). Hon menar att de stora offentliga registren ärett problem i detta sammanhang eftersom vem som helst kan, heltanonymt, begära in uppgifter om vem som helst i . Det gårenligt motionären att bygga upp en i det närmaste fullständigbild av en människa utan att han eller hon vet om det.Motionären anser att detta är oacceptabelt. Hon anser attoffentlighetsprincipen är en hörnsten i den svenska demokratinoch att den är tänkt att ge medborgarna insyn i myndigheternasarbete, inte att användas mot medborgarna. Hon menar därför attdet är ett rimligt krav att alla som vill få fram uppgifter omandra tvingas legitimera sig och uppge sin adress vareftermyndigheten skickar ut en uppgift till den kontrollerade om vemsom begärt ut uppgifter. Med denna metod blir det enligtmotionären betydligt mindre intressant för dem som planerartrakasserier att ta fram uppgifter om politiska motståndare.Utskottets bedömningBestämmelsen om rätt till anonymitet vid en begäran om att fåta del av allmänna handlingar är ett viktigt inslag ioffentlighetsprincipen. Utskottet anser inte att någon ändringbör göras i denna bestämmelse.Utskottet delar emellertid motionärens uppfattning att det ärett allvarligt problem om personuppgifter i offentliga registeranvänds för att trakassera människor. Utskottet anser dock bör komma till rätta med detta problem genom tillämpligasekretessbestämmelser. Utskottet kan i sammanhanget hänvisa tillföreskrifterna om folkbokföringssekretess i 7 kap. 15§sekretesslagen (1980:100). Enligt dem gäller sekretess iverksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknanderegistrering av befolkningen för uppgift om enskilds personligaförhållanden, om det av särskild anledning kan antas att denenskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiftenröjs. Motsvarande sekretess gäller, i den utsträckningregeringen föreskriver det, i annan verksamhet som avserregistrering av betydande del av befolkningen. Regeringen hargenom 1a§ sekretessförordningen (1980:657) meddelat sådanaföreskrifter beträffande flera olika verksamheter, t.ex.kommunala fastighetsregister, centralapassregister, register över hälso- ochsjukvårdspersonal, statens löne- och pensionsverkspensionsregister.På grund av det anförda avstyrker utskottet motion1989/90:K430. beträffande avslag på de i proposition 1990/91:60framlagda lagförslagenatt avslår motion 1990/91:K19,res. 1 (mp)2. beträffande ändring i tryckfrihetsförordningenatt som vilande antar regeringens förslag tilllag om ändring i tryckfrihetsförordningen,3. beträffande fortsatt utredning av handlingsbegreppet iADB-sammanhangatt avslår motion 1990/91:K20 yrkande 1,res. 2 (fp)4. beträffande elektroniska dokumentatt avslår motion 1990/91:K18 yrkande 2,res. 3 (c)5. beträffande registerlagaratt avslår motionerna 1990/91:K18 yrkande 3,1990/91:K20 yrkande 3, 1989/90:K206 yrkande 18, 1989/90:K403yrkande 1 i motsvarande del, 1989/90:K410 yrkandena 3 och 4,1989/90:K434 yrkande 1, 1990/91:K216 yrkande 16, 1990/91:K420och 1990/91:K423 yrkandena 1 och 9,res. 4 (m, fp, c)6. beträffande reglering av myndigheternas försäljning avpersonuppgifteratt dels med anledning av propositionen ochmotion 1990/91:K21 yrkande 2 godkänner vad utskottet anfört,dels med avslag på motionerna 1990/91:K18 yrkande 1 imotsvarande del, 1990/91:K20 yrkande 2, 1990/91:K21 yrkande 1,1989/90:K403 yrkande 1 i motsvarande del, 1989/90:K410 yrkande6, 1989/90:K434 yrkande 11, 1990/91:K423 yrkande 12 och1990/91:K504 antar regeringens förslag till lag om ändring avdatalagen (1973:289) såvitt avser 7§ första stycket,res. 5 (m, fp)7. beträffande användning av personnummeratt med avslag på motionerna 1990/91:K18 yrkande 4,1990/91:K20 yrkande 4, 1989/90:K410 yrkande 2, 1989/90:K434yrkande 10 samt 1990/91:K423 yrkande 11 och med anledning avpropositionen och motion 1990/91:K21 yrkande 3 antar regeringensförslag till lag om ändring i datalagen (1973:289) såvitt avser7§ andra stycket med den ändringen att stycket erhåller ibilaga 4 som Utskottets förslag betecknade lydelse,res. 6 (m, fp, c)8. beträffande övriga delar av förslaget till lag om ändringi datalagen (1973:289)att antar regeringens förslag till lag om ändring idatalagen (1973:289) i den mån det inte omfattas av vadutskottet hemställt under mom. 6 och 7,9. beträffande sekretesslagen (1980:100)att antar regeringens förslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100),10. beträffande datalagsutredningenatt avslår motionerna 1990/91:K18 yrkande 1 imotsvarande del, 1989/90:K403 yrkande 1 i motsvarande del,1989/90:K410 yrkande 5, 1989/90:K421, 1989/90:K434 yrkandena 7och 8, 1989/90:K811, 1990/91:K412 och 1990/91:K423 yrkandena 7och 8,res. 7 (c)11. beträffande informationstjänster och EGatt avslår motion 1990/91:K410,12. beträffande krypteringatt avslår motionerna 1989/90:K434 yrkande 4 och1990/91:K423 yrkande 4,res. 8 (m)13. beträffande instans för överklagandeatt avslår motionerna 1989/90:K434 yrkande 9 och1990/91:K423 yrkande 10,res. 9 (m)14. beträffande avidentifiering av ett statistikregister påskolområdetatt avslår motion 1989/90:K416,15. beträffande decentralisering av statliga dataregisteratt avslår motionerna 1989/90:K403 yrkande 2 och1989/90:K410 yrkande 1,res. 10 (fp, c, mp)16. beträffande skydd för företagsdataatt utskottet avslår motionerna 1989/90:K403 yrkande 3,1989/90:K434 yrkande 12 och 1990/91:K423 yrkande 13,res. 11 (m)res. 12 (c)17. beträffande anonymitetsskyddet för den som begär att tadel av allmän handlingatt avslår motion 1989/90:K430.Stockholm den 12 mars 1991På vägnarOlle SvenssonNärvarande: (), (), CatarinaRönnung (s), (), (),(), (), Hans Nyhage (m), SörenLekberg (s), (), (), YlvaAnnerstedt (fp), (), Hans Leghammar (mp), UllaPettersson (s), () och (). Avslag på de i proposition 1990/91:60 framlagdalagförslagen (mom.1)Hans Leghammar (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 6 som börjarmed "I motion 1990/91:K19" och på s. 20 slutar med "utskottetssida" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de förslag som läggs fram i propositioneninte uppfyller de berättigade krav som människor ställer påintegritetsskyddslagstiftningen. Detta gäller särskilt i frågaom användningen av personnummer. Utskottet anser attpersonnummer bara skall få användas i ADB-register som har stödi lag eller förordning. bör hos regeringen begäraförslag till lagstiftning med sådant innehåll. Utskottettillstyrker motion 1990/91:K19 och avstyrker propositionen.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande avslag på de i proposition 1990/91:60framlagda lagförslagenatt med bifall till motion 1990/91:K19 delsavslår de i propositionen framlagda lagförslagen, dels hosregeringen begär förslag till lag i enlighet med vad som anförsi motionen.2. Fortsatt utredning av handlingsbegreppet i ADB-sammanhang(mom.3)och (båda fp) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 8 som börjarmed "Utskottet anser" och slutar på s. 9 med "motion1990/91:K20" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är en brist att propositionen inte tarställning till hur begreppet allmän handling skall tolkas vidanvändning av ADB-teknik. Som anförs i motion 1990/91:K20yrkande 1 måste ett sådant ställningstagande bygga på enavvägning mellan offentlighetsprincipen och integritetsskyddetför enskilda. Offentlighetsprincipen bör enligt utskottetsmening ge möjlighet till insyn i myndigheternas verksamhet, intemöjlighet till insyn i enskildas privatliv. Utskottet anser attdet inte är tillräckligt att lita till myndigheternas egnabedömningar och finner att den praxis som hunnit utbildas intetäcker hela problemområdet. bör därför föreläggasförslag i ämnet. Utskottet anser således att frågan omförhandlingsoffentlighet och ADB bör utredas ytterligare. Medbifall till motion 1990/91:K20 yrkande 1 bör som sinmening ge regeringen detta till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande fortsatt utredning av handlingsbegreppet iADB-sammanhangatt med bifall till motion 1990/91:K20 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Elektroniska dokument (mom.4)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 9 som börjarmed "Av den anledningen" och slutar med "1990/91:K18 yrkande 2"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det skäl att upprepa utskottetstidigare uttalande att frågan om elektroniska dokument måste fåen generell lösning. Med bifall till motion 1990/91:K18 yrkande2 bör som sin mening ge regeringen detta till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse:4. beträffande elektroniska dokumentatt med bifall till motion 1990/91:K18 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.4. Registerlagar (mom.5)(), (), (),Hans Nyhage (m), (), () ochStig () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 11 sombörjar med "Utskottet förutsätter" och slutar med "1990/91:K216yrkande 16" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör emellertid kraftfullare åtgärdervidtas än vad propositionen ger uttryck för. Regeringen börsnarast återkomma till med förslag till registerlagarnär det gäller register hos staten, kommunerna ochlandstingskommunerna. I ett sådant sammanhang kan även prövasfrågan om ett inrättande av en delegation med uppgift attföreslå minskning i uppgiftsskyldigheten. Med bifall tillmotionerna 1990/91:K18 yrkande 3 och 1990/91:K20 yrkande som sin mening ge regeringen till känna vad utskottetnu har anfört. Därigenom tillgodoses syftet med motionerna1989/90:K206 yrkande 18, 1989/90:K403 yrkande 1 i denna del,1989/90:K410 yrkande 3, 1989/90:K434 yrkande 1, 1990/91:K216yrkande 16, 1990/91:K420 och 1990/91:K423 yrkandena 1 och 9.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande registerlagaratt dels med bifall till motionerna 1990/91:K18yrkande 3 och 1990/91:K20 yrkande 3 och med anledning avmotionerna 1989/90:K206 yrkande 18, 1989/90:K403 yrkande 1 imotsvarande del, 1989/90:K410 yrkande 3, 1989/90:K434 yrkande 1,1990/91:K216 yrkande 16, 1990/91:K420 och 1990/91:K423 yrkandena1 och 9 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört om registerlagar, dels avslår motion 1989/90:K410yrkande 4.5. Reglering av myndigheternas försäljning av personuppgifter(mom. 6)(), (), Hans Nyhage (m), YlvaAnnerstedt (fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Regleringen av myndigheternas" och på s. 16 slutarmed "inte erforderlig" bort ha följande lydelse:Personuppgifter om enskilda medborgare finns i en mängdmyndighetsregister. I ett fåtal av dessa register är självaregistreringen ett ändamål, men i flertalet register ärregistreringen ett medel för andra ändamål -- t.ex. för att varaunderlag för myndighetens egen verksamhet. Dessutom harmedborgarna mycket sällan möjlighet att själva avgöra frågan omuppgifter om dem skall föras in i myndighetsregister. Mot dennabakgrund finner utskottet att försäljning av personuppgifter hosmyndigheterna som regel skall vara förbjuden. En sådan regleringmåste givetvis noga avgränsas mot principen om allmännahandlingars offentlighet. Det förslag som regeringen för fram ipropositionen tillgodoser inte dessa krav. Det får anses utgöraett provisorium som bör ersättas med en särskild lag i enlighetmed vad DOK föreslagit. Regeringen bör således återkommatill med förslag till sådan lagstiftning. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Utskottettillstyrker således motion 1990/91:K20 yrkande 2. Härigenomtillgodoses syftet med motionerna 1990/91:K18 yrkande 1 i dennadel, 1990/91:K21 yrkandena 1 och 2, 1989/90:K403 yrkande 1 idenna del, 1989/90:K410 yrkande 6, 1989/90:K434 yrkande 11,1990/91:K423 yrkande 12 och 1990/91:K504.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande reglering av myndigheternas försäljning avpersonuppgifteratt dels antar regeringens förslag om ändring idatalagen (1973:289) såvitt avser 7 § första stycket, delsmed bifall till motion 1990/91:K20 yrkande 2 och med anledningav motionerna 1990/91:K18 yrkande 1 i motsvarande del,1990/91:K21 yrkandena 1 och 2, 1989/90:K403 yrkande 1 imotsvarande del, 1989/90:K410 yrkande 6, 1989/90:K434 yrkande11, 1990/91:K423 yrkande 12 och 1990/91:K504 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Användning av personnummer (mom.7)(), (), (),Hans Nyhage (m), (), () ochStig () anserdels att utskottets yttrande på s. 19 som börjar med"Användningen av personnummer" och på s. 20 slutar med "yrkande11" bort ha följande lydelse:En stor del av de risker för den personliga integriteten somden ökade användningen av ADB har medfört kan hänföras tillbruket av personnummer som identifikationsbegrepp. Användningenav personnummer medför också i sig en ökad sårbarhet.Personnummeranvändningen har fått en så stor utbredning isamhället att det enligt utskottets mening är nödvändigt med enradikal begränsning. Utskottet anser emellertid att regeringensförslag är helt otillräckligt för att en sådan begränsning skallkunna komma till stånd. Utskottet avstyrker därför regeringensförslag till ändring i datalagen såvitt avser 7§ andrastycket.De förändringar som är påkallade bör enligt utskottets meningi stället åstadkommas med en särskild lag om användning avpersonnummer i enlighet med vad DOK har föreslagit. Det förslagtill sådan lag som DOK lade fram har granskats av lagrådet.Lagrådets anmärkningar och förslag är välgrundade och börgodtas. Utskottet förordar således att antarlagförslaget i den lydelse som lagrådet har föreslagit.