bet · GE01SoU25 · 1991-05-30 00:00:00 — bör med anledning av motionerna So96 (m)yrkandena 1--3 och 5 samt So103 (c) yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna.Utskottet, som saknar anledning att gå vidare in på förslagentill riktlinjer för den ekonomiska regleringen, de framlagdalagförslagen och medelsanvisningarna till följd av denekonomiska regleringen, återkommer i det följande till frågan omavslag på propositionens olika förslag.dels att utskottet under mom. 1 och 2 bort hemställa:1. och 2. beträffande avslag på förslaget till ekonomiskreglering och nya riktlinjer för äldreomsorgenatt med anledning av motionerna 1990/91:So96yrkandena 1--3 och 5 samt 1990/91:So103 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Statsbidrag till kommunerna för medicinskt färdigbehandladem.m. (mom. 3--14 och 19--21)Under förutsättning av bifall till reservation 1Sten (), Per Stenmarck (m), (),() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet tar" och på s. 15 slutar med "6 §betalningsansvarslagen." bort utgå,dels att utskottets yttrande i övrigt, såvitt nu är ifråga, bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående (se reservation 1) uttalat sigför en helt annan reform av äldre- och handikappomsorgen ochäven för en helt annan ekonomisk reglering på området. Utskottetavstyrker därför de riktlinjer som föreslagits för denekonomiska regleringen och de lagförslag som utgör förutsättningför en sådan reglering.Vad särskilt gäller de föreslagna riktlinjer för en förändringav statsbidraget till kommunerna för äldreomsorgen erinrarutskottet om det arbete som pågår inom denkommunalekonomiska kommittén, vilket bl.a. syftar till enomläggning av statsbidragen till kommunerna från att varaprestationsrelaterade till att bli behovsrelaterade. Kommitténsarbete skall enligt direktiven vara avslutat under innevarandeår. Nya statsbidragsregler avses kunna genomföras fr.o.m. år1993.Enligt utskottet saknas, mot bakgrund av utskottetsställningstagande i fråga om den ekonomiska regleringen, behovav att förändra medelsanvisningarna till Bidrag tillallmän sjukvård m.m., Bidrag till sjukförsäkringen ochSkatteutjämningsbidrag till kommunerna m.m. Det behöver inteheller anvisas ytterligare medel till Bidrag till socialhemhjälp, ålderdomshem m.m.dels att vad utskottet hemställt under mom. 5 bort utgå,dels att utskottet under mom. 3, 4, 6--14 och 19--21 borthemställa:att avslår propositionen,4. Statsbidrag till kommunerna för medicinskt färdigbehandladem.m. (mom. 3--14 och 19--21)Under förutsättning av bifall till reservation 2Gudrun () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet tar" och på s. 15 slutar med "6 §betalningsansvarslagen." bort utgå,dels att utskottets yttrande i övrigt, såvitt nu är ifråga, bort ha följande lydelse:Utskottet har i det föregående (se reservation 2) uttalat sigför en helt annan reform av äldre- och handikappomsorgen ochäven för en helt annan ekonomisk reglering på området. Utskottetavstyrker därför de riktlinjer som föreslagits för denekonomiska regleringen och de lagförslag som utgör förutsättningför en sådan reglering.Utskottet anser inte att det finns något behov att förändramedelsanvisningarna till Bidrag till allmän sjukvård m.m.,Bidrag till sjukförsäkringen och Skatteutjämningsbidrag tillkommunerna m.m. Inte heller bör ytterligare medel anvisas tillBidrag till social hemhjälp, ålderdomshem m.m.dels att vad utskottet hemställt under mom. 5 bort utgå,dels att utskottet under mom. 3, 4, 6--14 och 19--21 borthemställa:att avslår propositionen,5. Avstämning av utfallet av den ekonomiska regleringen(motiveringen till mom. 13)Vid avslag på reservation 1 eller 2Sten (), Per Stenmarck (m), (),(), () och () anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 25 börjar med "Denförändrade" och på s. 27 slutar med "äldrereformens effekter"bort ha följande lydelse:Som framgått i det föregående har ett stort antal kommuner ochlandsting i skrivelser till utskottet framfört kritik mot såvälenskilda beslut av den särskilda tvistedelegationen som motvissa av beräkningar. I några motioner samti en skrivelse från i framförsförslag om att någon form av obligatorisk avstämning --"kontrollstation" -- bör ingå i reformens uppföljning. Utskottetdelar uppfattningen att en sådan avstämning är nödvändig ochanser att den lämpligen bör företas . Denärmare formerna för denna uppföljande kontroll bör enligtutskottet inte läggas fast . Det bör ankomma på regeringen attta ställning till detta.6. Riktlinjer för stimulansbidrag till lokala sjukhem m.m.(mom. 17)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 35 sombörjar med "Utskottet tillstyrker även" och slutar med"Motionsyrkandet avstyrks." bort ha följande lydelse:Utskottet delar inställningen i motion So103 (c) attstimulansbidraget till nybyggnad och ombyggnad av lokala sjukhemoch andra särskilda boendeformer för service och omvårdnad börutgå som ett generellt bidrag till kommunerna för att tillgodosede äldres varierade behov av särskilt boende. Regeringen börutarbeta de ytterligare föreskrifter som behövs för ett sådantgenerellt statsbidrag.Vad utskottet sålunda anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att under mom. 17 bort hemställa:17. beträffande riktlinjer för stimulansbidrag till lokalasjukhem m.m.att med avslag på propositionens förslag tillriktlinjer för stimulansbidrag till lokala sjukhem m.m. (avsnitt4.3.2) och med anledning av motion 1990/91:So103 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Lagfäst vårdgaranti m.m. (mom. 23), Per Stenmarck och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 39 sombörjar med "En lagreglering" och slutar med "i motionen." bortha följande lydelse:Det nu föreslagna statsbidraget till vårdgaranti bör enligtutskottet vara ett första steg i rätt riktning. Utskottet delarinställningen i motion So97 (m) att vårdgarantin bör lagfästas.Utskottet delar även inställningen i motionen att en allmänobligatorisk sjukvårdsförsäkring bör införas där kostnaderna försjukvårdsförsäkringen precis som med dagens landstingsskatttas ut efter betalningsförmåga och oberoende av risk. Var och en-- även den som saknar inkomst -- kommer att omfattas avförsäkringen. Genom att en allmän försäkring finansierar ocksåsjukvården kommer resurserna att kunna utnyttjas väsentligtbättre.Enskilda människor måste också få en större möjlighet attsjälva välja var de skall få sin vård. Utskottet delarinställningen i motion So97 att valfriheten bör skrivas in ihälso- och sjukvårdslagen. Regeringen bör återkomma medett förslag härom.Vad utskottet sålunda anfört bör med anledning avmotion So97 (m) yrkandena 2--4 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att under mom. 23 bort hemställa:23. beträffande lagfäst vårdgaranti m.m.att men anledning av motion 1990/91:So97 yrkandena2--4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,I propositionen framlagda lagförslag Förslag tillLag om mellankommunal kostnadsutjämning med anledning avändrat huvudmannaskap för service och vård för äldre ochhandikappade2. Förslag tillLag om särskild skatteväxling med anledning av ändrathuvudmannaskap för service och vård för äldre och handikappade3. Förslag tillLag om ändring i lagen (1990:1404) om kommunernasbetalningsansvar för viss hälso- och sjukvård4. Förslag tillLag om ändring i lagen (1990:609) om avräkningsskatt5. Förslag tillLag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelserom kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m.Av utskottet föreslagen ändring i 9 § lagen (1990:1404) omkommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvårdBilaga 2Nuvarande lydelseFöreslagen lydelse9 §En landstingskommun och en kommun kan gemensamt bestämma attkommunen skall ha betalningsansvar även för sjukhusanknutenhemsjukvård och psykiatrisk långtidssjukvård med huvudsakligomvårdnadsinriktning. Landstingskommunen och kommunenbestämmer gemensamt de förutsättningar som skall gälla för ettsådant betalningsansvar.En landstingskommun och en kommun kan gemensamt bestämma attkommunen skall ha betalningsansvar även för andra medicinsktfärdigbehandlade patienter än som avses i 6 § första stycket,sjukhusanknuten hemsjukvård och psykiatrisk långtidssjukvård medhuvudsaklig omvårdnadsinriktning. Landstingskommunen ochkommunen bestämmer gemensamt de förutsättningar som skall gällaför ett sådant betalningsansvar.Bostadsutskottets yttrande1990/91:BoU7yBilaga 3Villkoren för bostadslån vid byggande av gruppbostäder föräldre och handikappade m.m.Till socialutskottetInledningSocialutskottet har berett bostadsutskottet tillfälle attyttra sig över proposition 1990/91:150 bilaga I:3 avsnitt 4.3.3.jämte motionerna 1990/91:So96 (m) yrkande 4, 1990/91:So98 (fp)och 1990/91:So103 (c) yrkande 3.Gällande regler m.m.I det avsnitt i propositionen över vilket bostadsutskottetberetts tillfälle att yttra sig redovisar regeringen sinuppfattning om vilka regler som bör gälla som förutsättningarför statliga bostadslån vid ny- och ombyggnad av gruppbostäderför äldre, åldersdementa, utvecklingsstörda, psykiskt sjuka ochfysiskt handikappade.För närvarande finns särskilda bestämmelser om bostadslån förny- och ombyggnad av ålderdomshem. Dessa regler innebärsammanfattningsvis följande. Med avsteg från kravet på s.k.fullvärdiga bostäder utgår bostadslån vid ny- och ombyggnad avålderdomshem om lägenheten i färdigt skick består av minst ettrum och kokskåp, utrymme med toalett och dusch samtentréutrymme. Lägenheten skall ha en sådan storlek att den kananvändas av en rullstolsburen person. I ombyggnadsfallet behöverentréutrymmen inte ordnas om det finns byggnadstekniska hinderför detta. Avsteg från kravet på fullvärdiga bostäder får görasendast om den lägre standarden i lägenheterna kompenseras avgemensamma utrymmen för matlagning, måltider och samvaro och avden utrustning som finns där.Riksdagen har beslutat (prop. 1990/91:34, BoU4) att ett nyttbostadsfinansieringssystem skall införas. En förutsättning förstatligt stöd för ny- och ombyggnad i det nya systemet är attbyggnadsprojektet uppfyller vissa bostadspolitiska krav.I förordningen (1991:149) om allmänna förutsättningar förstatligt stöd vid ny- och ombyggnad av bostäder finns regler somskall vägleda verksamheten avseende det nya systemet. Avförordningen framgår bl.a. att bostäderna skall vara avsedda förpermanent bruk och självständigt boende. Lägenheterna skalluppfylla de grundläggande krav på utrymmes- ochutrustningsstandard som kan ställas med stöd av plan- ochbygglagen. Sådana krav skall anses uppfyllda om bygglov lämnatsför projektet.Beträffande särskilda boendeformer för äldre gäller enligtförordningen att en lägenhet får bestå av ett rum och kokskåp,utrymme med toalett och entréutrymme under förutsättning attlägenheten har sådan storlek och utformning att den kan användasav en rullstolsburen person och att den lägre standarden ilägenheten kompenseras av gemensamma utrymmen för matlagning,måltider och samvaro.PropositionenGenom att reglerna blir enklare och enhetligare ges, enligtpropositionen, större utrymme för flexibilitet och ökademöjligheter till lokala lösningar när det gäller ny- ochombyggnad av bostäder för äldre. Föredragande statsrådet betonarvikten av att de nu diskuterade bostäderna byggs med sikte pålångsiktig användbarhet. Särskilt betonas kravet på högtillgänglighet och behovet av en god arbetsmiljö.Vid planering av gruppbostäder för åldersdementa utgårföredraganden från att bostäderna anpassas till denna gruppssärskilda behov av en småskalig och trygg boendemiljö. Antaletlägenheter som ingår i gruppen bör avpassas så att möjligheternaatt undvika institutionsprägel tas till vara. Denna prövning börgöras av kommunerna vid planeringen av de olika boendeformerna.Några generella regler om gruppstorlek och samlokalisering bördärför, enligt propositionen, inte ställas upp.Med anledning av vad socialutskottet (1990/91:SoU9) anfört om att det för gruppen åldersdementa urmedicinsk synpunkt kan vara lämpligt att efterge kravet påkokmöjlighet upplyses i propositionen om att det enligt den ovannämnda förordningen (1991:149) inte ställs krav på att bostäderför åldersdementa behöver innehålla ett fullt utrustat kök.Däremot måste kokskåp eller pentry finnas i lägenheten. I vissafall kan det av säkerhetsskäl vara motiverat att avstå från attkoppla in spis eller kokplatta.Även när det gäller gruppbostäder och andra gemensammaboendeformer för psykiskt utvecklingsstörda, psykiskt sjuka ochfysiskt handikappade anförs i propositionen att dessa bostäderbör planeras och utformas efter de boendes individuella önskemåloch behov av tillgänglighet, trygghet och integritet. Motbakgrund av att det är fråga om yngre ochmedelålders människor anförs i propositionen att denna gruppinte skall ha lägre boendestandard än övriga medborgare.Beträffande antalet lägenheter i gruppen erinras om att antaletfyra som varit en utgångspunkt för planeringen är attanse som ett riktmärke. Utrymme för flexibilitet måste finnas.En gruppbostad bör utgöra en naturlig del av bostadsbebyggelsen.MotionernaI motion 1990/91:So96 av m.fl. (m) yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förändringar av bostadslåneförordningen.I motion 1990/91:So98 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen i fråga om villkor för bostadslån och stimulansbidraggodkänner de riktlinjer som anges i motionen.I motion 1990/91:So103 av m.fl. (c) yrkas3. att beslutar ge regeringen till känna vad imotionen anförts angående ett förenklat regelsystem för olikaboendeformer för äldre.BostadsutskottetBostadsutskottet har vid skilda tillfällen haft anledning attta ställning till frågan om vilka utrustnings- och utrymmeskravsom bör hävdas för att statliga bostadslån skall kunna utgå förbostäder till äldre, utvecklingsstörda och fysiskt handikappade.Senast behandlade utskottet frågan i ett yttrande tillsocialutskottet (1990/91:BoU2y).I yttrandet anförde utskottet att de s.k.ålderdomshemsreglerna borde tillämpas också när det gälldebyggande av gruppbostäder för människor med åldersdemens. Somframgått ovan har detta synsätt väglett utformningen avförordningen (1991:149) om allmänna förutsättningar för statligtstöd i det nya bostadsfinansieringssystemet.Även vad gäller gruppbostäder för utvecklingsstörda, psykisktsjuka och fysiskt handikappade har vad utskottet anförde iyttrandet 1990/91:BoU2y vunnit gehör i de nyafinansieringsreglerna.Utskottet har positivt noterat att de nya reglerna i detenskilda fallet ger goda möjligheter till en lokal anpassningoch flexibilitet. Utskottet kan inte dela uppfattningen imotionerna om att de nya reglerna skulle hämma en angelägenutbyggnad av sådana bostäder som diskuteras. Det kan inteheller rimligen hävdas att de nya reglerna skulle vara specielltkomplicerade och att de därigenom skulle förhindra en angelägenutveckling på området.Av vad nu redovisats framgår att den uppfattning om regler förbostadslån avseende byggande av gruppbostäder för äldre ochhandikappade som bostadsutskottet tidigare fört fram har tagitsin i den författning som kommer att ligga till grund för detstatliga stödet till ny- och ombyggnad av bostäder. Utskottethar självfallet ingen erinran mot att så skett.Utskottet, som alltså vidhåller sin uppfattning, föreslår attsocialutskottet avstyrker motionerna So96 (m) yrkande 4, So98(fp) denna motion såvitt avser villkoren för bostadslån ochmotion So103 (c) yrkande 3.Stockholm den 21 maj 1991På bostadsutskottets vägnarOskar LindkvistNärvarande: (), (), LennartNilsson (s), (), (), BertilDanielsson (m), (), (), (), (), (), (),(), (), (),() och ().Avvikande meningKnut (), (), (),(), (), () ochRune () anser att utskottets yttrande under rubrikenBostadsutskottet bort ha följande lydelse:I socialutskottets betänkande 1990/91:SoU9 behandlades (s.84--93) frågan om lånebestämmelser och statsbidrag tillgruppboende.Ett enigt socialutskott anförde beträffande villkor förbostadslån till gruppbostäder att det är nödvändigt att kommuneroch landsting ges frihet att utifrån lokala förhållanden finnagoda lösningar på boendet. I vad avser gruppbostäder föråldersdementa ansåg utskottet att det av medicinska skäl intesällan kan vara motiverat att efterge kravet på att dessabostäder skall ha kokmöjligheter. Även möjligheterna attsamlokalisera olika gruppbostäder kunde, enligt utskottet,behöva vidgas och en större frihet skapas att bedöma det antalplatser som kan medges inom en och samma bostad. Också vadgäller gruppbostäder för psykiskt utvecklingsstörda borde detfinnas utrymme för lokala bedömningar så att en nödvändigutbyggnad av bostäder för denna grupp inte motverkas av olikastatliga bestämmelser.Vad nu redovisats gav som sin mening regeringen tillkänna.Det finns inte anledning att, som delvis görs i den nubehandlade propositionen, överge beslut i frågan. Detfortsatta arbetet skall bedrivas i enlighet med det beslutriksdagen fattade på grund av socialutskottets ovan redovisadeställningstagande.Förslagen i de i detta yttrande behandlade motionerna So96 (m)yrkande 4, So98 (fp) och So103 (c) yrkande 3 utgår från det nurefererade riksdagsbeslutet. Enligt bostadsutskottet börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna vad imotionerna anförts om det fortsatta arbetet med reformeringen avbostadslånereglerna vid byggande av gruppbostäder för äldre,åldersdementa m.fl.Avslutningsvis bör noteras att regeringen förutsätter att deni propositionen föreslagna ordningen skall tillämpas inom ramenför det nya bostadsfinansieringssystemet. Eftersom detta systeminte skall införas kommer den av utskottet nu diskuteradeordningen att innebära att en revision får göras av de reglersom finns för den statliga bostadslångivningen.Av regeringen företagen rättelse i proposition 1990/91:150bilaga I:3.11Bilaga 4 Sammanfattning 1Propositionen 2Motionerna 3Motioner väckta med anledning av propositionen 3Motion väckt under allmänna motionstiden 4Utskottet 5Allmän bakgrund 5Propositionsförslagen i huvuddrag 6Den ekonomiska regleringen 8Avslag på förslaget till ekonomisk reglering 8Statsbidraget till kommunerna för medicinsktfärdigbehandlade m.m. 10Bakgrund 10Propositionen 11Utskottets bedömning 13Förändringen av ersättningen från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen 15Förändringen av skatteutjämningssystemet 16Skatteväxlingen 17Förändringen av statsbidraget till kommunerna 19Systemet för mellankommunal kostnadsutjämning 20En avstämning av det ekonomiska utfallet avreformen 22Medelsanvisningar 27Bostadsfinansiering och stimulansbidrag till utbyggnad avboendeformer m.m. 28Bakgrund 28Propositionen 29Motionerna 33Bostadsutskottets yttrande 33Socialutskottets bedömning 34Medel för personalutveckling och utvärdering avreformen 35Åtgärder mot köer 36Hemställan 39Reservationer 43Bilaga 1: I propositionen framlagda lagförslag 50Bilaga 2: Av utskottet föreslagen ändring 66Bilaga 3: yttrande BoU7y 67Bilaga 4: Av regeringen företagen rättelse 72