bet · GE01TU29 · 1991-05-21 00:00:00 — I stat- ochkommunberedningens (C 1983:02) delbetänkande (SOU 1990:72)Lokalkontor -- ett medel för sektorsamordning, förbättradservice och regional utveckling framhålls (s. 44) att posten,lanthandlaren, bensinstationen, m.fl. iframtiden inte behöver ha sina en gång för alla givna roller.Statsmakterna bör enligt beredningen överväga att så långtmöjligt medverka aktivt i försök till mer utvecklade former avlokalkontor för sektorsamverkan.Inom postverket pågår ett projekt om det framtidakontorsnätets utformning och dimensionering (NÄT 92) med syfteatt ge förslag till hur lönsamhetsmål skall kunna uppnås med enrikstäckande postservice. Projektet som skall vara avslutat iseptember 1991 förutsätts ge underlag för överväganden omkontorsnätets utformning och dimensionering.Regeringens ståndpunkt i frågan om fortsatt heltäckandepostservice bör kunna tillgodose de här aktuellamotionsförslagen. De bör sålunda inte föranleda något initiativav utan kan avslås.1.5 Inriktning av översynen på frågan om förmedlingen avstatens betalningarFrågan om fortsatt förmedling av statens betalningar tas upp itvå motioner.I motion T61 (fp) begärs sålunda i del av yrkande som sin mening skall uttala att huvudprincipen påområdet bör vara fri konkurrens och att statliga myndigheter bört.ex. vara fria att välja förmedlare av betalningstjänster.I motion T54 (v) begärs i yrkande 6 att skallbesluta att postgirot även framgent skall ha att förmedlastatens betalningar som stöd för postverkets möjligheter attupprätthålla en rikstäckande kassa- och kontorsservice.I proposition 1990/91:150 med förslag till slutlig regleringav statsbudgeten för /92, m.m.(kompletteringspropositionen) läggs i bilaga 1:1 Revideradfinansplan, avsnitt 9 Statliga betalningar och postgirot, framförslag att skall godkänna att regeringen i vissangiven omfattning beslutar om ökade möjligheter förbankerna/bankgirot att förmedla statliga betalningar (del avyrkande 17). Regeringen hänvisar till att i översynen avpostverkets verksamhet förutsätts frågan bli behandlad om meromfattande förändringar i den statliga betalningsförmedlingenbör komma till stånd än de som föreslås ikompletteringspropositionen.Regeringen framhåller i proposition 1990/91:87 att det ärangeläget att fördjupa analysen av betydelsen av de statligabetalningarna för postverkets ekonomi samt att klargöra vilkaförändrade verksamhetsförutsättningar för postgirot somkrävs om bankerna/bankgirot i ökad utsträckning skulle tillåtaskonkurrera om statens betalningar. Även utskottet anser att ensådan analys bör ske. I avvaktan på en sådan är utskottet inteberett att ställa sig bakom något av motionsförslagen, vilkadärmed avstyrks.1.6 Inriktning av översynen på frågan om postens samarbete medbankerI motion T71 (mp) ställer man sig positiv till att postverketsamarbetar med banker och att samarbetet omfattar all slagsbankservice. I del av yrkande 2 begärs att förslag framläggs förriksdagen om hur samarbetet mellan postverket och bankerna börutformas.Regeringen har i beslut angett riktlinjerför postens samarbete med banker. Dessa riktlinjer, av vilkavissa delar har redovisats i propositionen (s. 158), skallenligt regeringens beslut utgöra en ram inom vilken posten skallutveckla bankaffären i posten. Utskottet utgår från att frågorom samarbetet mellan postverket och bankerna kommer attytterligare behandlas inom ramen för översynen. I avvaktan påresultat härav bör motionsförslaget inte föranleda någon åtgärdav . Det avstyrks sålunda.1.7 Inriktning av översynen på frågan om fortsatt ensamrättför posten till brevbefordran och/eller avreglering av"postmonopolet" jämsides med EGI fyra motioner tas frågan om "postmonopolet" upp. Sålundabegärs att skall uttalaenligt del av motion T25 (s) att vissa delar avpostverksamheten -- åtminstone verksamheten med adresseradeförsändelser som inte innehåller varor -- bör monopolskyddas föratt de flesta kostnaderna för infrastrukturen och förproduktionsapparaten skall kunna täckas,enligt motion T62 (m) yrkande 13 att brevmonopolet böravvecklas och ett nytt regelsystem utvecklas i anslutning tillEGs kommande regelverk på området, då brevmonopolet kan hämmautvecklingen av modernare metoder och introduktionen av nyteknik för kommunikation,enligt motion T61 (fp) del av yrkande 8 att en avveckling avbrevmonopolet bör övervägas och ett nytt regelsystem förbrevbefordran utvecklas i anslutning till EGs, då det inte ärsäkert att kravet på rikstäckande service bäst garanteras genommonopol på brevbefordran,enligt motion T54 (v) del av yrkande 2 att förslag inom EG omavreglering av postmonopolen inte skall tillåtas styraverksamheterna eller i övrigt inkräkta på samhälletsregionalpolitiska och sociala ansvar, enligt motionens yrkande 3att postverkets författningsenliga ensamrätt till brevbefordranskall kvarstå utan inskränkningar och enligt motionens yrkande 4att en verksamhet med brevbefordran i som företagetCityMail planerar inte kan accepteras med hänsyn tillpostverkets monopol samtenligt motion T71 (mp) del av yrkande 2 att postverketsbrevmonopol bör kvarstå.Det i motion T54 (v) nämnda företaget anger i enbroschyr att det tar emot "datoradresserad" post frånkontrakterade kunder, som enbart är företag och organisationeroch delar ut posten till alla -- företag, organisationer ochhushåll -- samt att moderbolag är förvaltningsbolaget . Enligt tidningsuppgift skulle CityMail börja befordra post iStockholm i mitten av maj 1991.Regeringen pekar på att marknaden för brev och därmedbetydelsen av postverkets ensamrätt till brevbefordran förändrassnabbt genom framväxten av alternativa kommunikationsmetoder.Sålunda pågår t.ex. inom EG en diskussion om postverkensmonopol. Regeringen föreslår därför att postverketslagreglerade monopol skall ses över med beaktande av EGskommande regelverk på postområdet i samband med översynen.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag och vill motbakgrund av de snabba marknadsförändringarna på områdetunderstryka vikten av att översynen görs skyndsamt. Utskottet ärdock för dagen inte berett att uttala sig om vad översynen i häraktuell del bör leda till. Motionsförslagen avstyrks därmed.1.8 Inriktning av översynen på frågor kring en bolagisering avpostverketI motion T54 (v) yrkande 7 begärs att postens redovisning inteskall anpassas till aktiebolagslagen (1975:1385). Motionärernasynes med yrkandet inte vända sig mot att vad som gäller föraktiebolag i fråga om redovisningssätt -- bl.a. enligtbestämmelser i 11 kap. aktiebolagslagen -- skall tillämpas påpostverket utan mot att en anpassning av postens redovisningtill aktiebolagslagen innebär en bolagisering av postverket stegför steg. Motionärerna anför nämligen som motivering föryrkandet bl.a. att de "avslår regeringenssteg-för-steg-ideologi".Regeringen framhåller bl.a. att konkurrenssituationen förpostverkets olika verksamhetsområden förändras i en alltsnabbare takt och att den högteknologiska utvecklingen inom EGkommer att skärpa konkurrensen framöver såväl nationellt sominternationellt, vilket innebär att postverket måste gesförutsättningar att agera affärsmässigt med stärktakonkurrensförutsättningar. Utskottet instämmer i detta. Medhänsyn härtill och till att flera postförvaltningar i harbolagiserat verksamheten eller är på väg mot en sådan utvecklingbör, som regeringen vidare framhåller, förutsättningarna för ochkonsekvenserna av en bolagisering av postverket klarläggas inomramen för ett regelverk som lämnar utrymme för samhällspolitiskaåtaganden.Utskottet avstyrker således motionsförslaget.1.9 Inriktning av översynen på förbättrad styrning ochkontroll av postverkskoncernens verksamhet samt på reglering avverksledningens ansvar för postverketFörslagen av revisorer i förslag 1989/90:14 om attåtgärder bör vidtas för en förbättrad styrning och kontroll avpostverkskoncernens verksamhet samt för reglering avverksledningens ansvar för postverket har inte mött någonerinran i motionsförslag. Utskottet har inte heller något atterinra mot revisorernas förslag. De närmare åtgärder som krävsför att nå dessa syften blir emellertid beroende på vilkenföretagsform som väljs för posten framgent. Väljsaktiebolagsformen finns i aktiebolagslagen grundläggandebestämmelser i dessa hänseenden. Väljs affärsverksformen måsteregleringen ske i annan ordning. Med hänsyn till att frågorkring en bolagisering av postverket förutsätts skola behandlas iöversynen bör revisorernas förslag närmare övervägas i dettasammanhang. Utskottet föreslår att som sin mening gerdetta till känna.1.10 Inriktning av översynen i övrigtUtskottet har inte funnit anledning till erinran mot vad som iövrigt i propositionen föreslås eller förutsätts skola omfattasav översynen.2 Delegering av beslut om befordringsavgiften för vissanormalbrev och prismål för dessa brev m.m.2.1 PropositionsförslagenI förordningen (1981:193) om vissa postavgifter har regeringenföreskrivit högsta avgifter för normalbrev i femviktklasser, nämligen för brev med vikterna högst , över20 men högst , över 100 men höst , över 250 medhögst samt över men högst 1 000 gram.Postverket har i treårsplanen för åren 1992--1994 föreslagitatt postens styrelse skall få bestämma avgifterna för normalbrevmen att avgiftsättningen skall vara knuten till "ettöverenskommet index där löner och transportkostnader vägertungt".Regeringen ställer sig bakom postverkets förslag ochföreslår att beslut om portot på normalbrev med vikt under skall delegeras till postverket fr.o.m. verksamhetsåret1992 men att som villkor för delegationen skall gälla ettprismål som skall innebära att avgift för brev som sagts fårhöjas med högst av förändringen av faktorprisindex, varmedenligt underhandsbesked avses statistiska centralbyrånsfaktorprisindex för lastbilstransporter. Regeringen föreslårvidare att prismålet skall kombineras med ett mål förtotalproduktivitetsutvecklingen och att detta mål skall utformasi samband med den förordade översynen av postverket. Regeringenräknar med att revisorer skall följa upp prismålet isamband med granskning av postverkets årsbokslut.I propositionen föreslås (yrkande 34 delvis och yrkande 35)att skall godkänna förslaget om delegering avportobeslut till postverket fr.o.m. resp.att skall godkänna att prismål och mål förtotalproduktivitet införs för postverket fr.o.m. nämndaverksamhetsår.2.2 Motionsförslag och utskottets ställningstagandeTvå motionsförslag har väckts med anledning av här aktuelladelar av propositionen.I motion T54 (v) yrkande 5 föreslås att befordringsavgiftenför normalbrev under även i fortsättningen skallbestämmas av regeringen. Motionärerna synes befara en utvecklingmed avgiftshöjningar, om delegering sker.I motion T71 (mp) föreslås i här aktuell del av yrkande 10att förslaget om delegering skall avslås.Regeringen motiverar de här aktuella förslagen med att deligger i linje med principen att styrningen av affärsverkenskall ske genom målstyrning. Regeringen framhåller att förslageninte innebär någon förändring av enhetsportoprincipen när detgäller enstaka försändelser och att privatkunders ställningsålunda inte ändras. Utskottet godtar skälen för regeringensförslag och tillstyrker sålunda att godkännerförslagen. Därmed avstyrks motionsförslagen.3 Försäljning av Postens Diligenstrafik3.1 PropositionsförslagetPostens Diligenstrafik som är en särskild resultatenhet inomposten bedriver busstrafik i , ,och . I nära samarbete med PostensDiligenstrafik utför , som ärdotterföretag till , person- och godstransporter iGällivareområdet.Swebus AB, som ingår i , bedriver busstrafik iVästernorrlands och län.Med anledning av en framställning av postverket föreslås ipropositionen (yrkande 37) att skall godkänna attPostens Diligenstrafik avskiljs från postverket ochöverförs till inom SJ-koncernen.3.2 Motionsförslag och utskottets ställningstagandeTvå motionsförslag har väckts med anledning avpropositionsförslaget.I motion T62 (m) yrkande 14 begärs att PostensDiligenstrafik skall avskiljas från postverket men bjudas uttill försäljning på den öppna marknaden.I motion T71 (mp) yrkande 11 föreslås attpropositionsförslaget skall avslås. Motionärerna anför att deinte kan acceptera förslaget om inte regeringen klargör vilkagarantier som fortsättningsvis skall finnas för en godglesbygdsservice.Regeringen anför att frågan om en samordning av busstrafikeninom SJ och postverket har aktualiserats av bl.a. riksdagensrevisorer, som har pekat på att Postens Diligenstrafik ochSwebus AB bedriver i viss mån konkurrerande verksamheter och attdet inte är meningsfullt att så sker. Till grund för regeringensförslag ligger en överenskommelse, som har träffats underförbehåll av godkännande. Överenskommelsen innebärockså att förvärvar och enandel i som Postens Diligenstrafik äger.En nära samordning av de här aktuella företagen börförstärka förutsättningarna för att de skall kunna ombesörja engod kollektivtrafik åt trafikhuvudmännen, bl.a. i glesbygd. Medhänsyn härtill finns det enligt utskottets mening inte anledningtill att den redan träffade överenskommelsen skall frånträdasoch Postens Diligenstrafik därefter bjudas ut på den öppnamarknaden såsom föreslås i motion T62 (m).Med hänsyn till att ansvaret för försörjningen medkollektivtrafik ligger på trafikhuvudmännen kan statsmakternainte som villkor för en överlåtelse av kräva att de sammanförda företagen skallgarantera upprätthållande av glesbygdstrafik, vartill förslageti motion T71 (mp) syftar.Utskottet tillstyrker sålunda propositionsförslaget ochavstyrker motionsförslagen.4 Ekonomiska mål och inriktning av postverkets verksamhetm.m.4.1 Ekonomiska mål och inriktning av postverkets verksamhet4.1.1 Propositionens förslagRegeringen föreslår att de ekonomiska mål som regering ochriksdag har lagt fast för postverket skall bestå i avvaktan påresultatet av förordad översyn av förutsättningarna och formernaför postverkets verksamhet och att investeringsnivån skallanpassas till gällande ekonomiska mål.Riksdagens gällande krav på postens ekonomihar redovisats ovan (s. 6--7).Postverket har i sin avgivna treårsplan1992--94 angett att verket vill satsa på kundorientering,kvalitet, kostnadseffektivitet och kommunikation. Några av deåtgärder som postverket bedömer som de viktigaste bland dem somverket vill genomföra är angivna i budgetpropositionens bilaga 8(s. 135--136). Regeringen anför beträffande investeringar attsatsningar på modern kommunikationsteknologi bör genomföras isådana former att de inte äventyrar postverkets möjligheter attbära de ekonomiska konsekvenser som kan uppstå i samband med enövergång till mer bolagsliknande förhållanden vid en eventuellbolagisering. I övrigt tillstyrker regeringen den av postverketföreslagna inriktningen av verksamheten.I propositionen föreslås (yrkande 34 delvis) att riksdagenskall godkänna vad regeringen har anfört om de ekonomiska målenoch inriktningen av postverkets verksamhet.Utskottet behandlar i anslutning till propositionens förslagom ekonomiska mål för och inriktning av postens verksamhetmotionsförslag om befordringsavgifterna för postorderpaket, ominförande av ett kulturporto, om avgifter för vissapostgiroinbetalningar och om bynamn och gårdsnamn iutdelningsadresser. Slutligen behandlas ett motionsförslag omavslag på regeringens yrkande 34 i här aktuell del. I sambanddärmed redovisar utskottet sitt ställningstagande till yrkandet.4.1.2 Befordringsavgifterna för postorderpaketI motion T804 (m) anger motionären att är missnöjd med höjningar avbefordringsavgifterna för postpaket. Motionären begär attriksdagen skall uttala att postens prispolitik kan få ödesdigrakonsekvenser för sysselsättningen i Boråstrakten, därpostorderbranschen har sitt huvudsäte i vårt land.Enligt underhandsuppgift från posten har utvecklingen avbefordringsavgiften (inkl. mervärdeskatt) för ettekonomipaket om , då avgiftenvar , varit följande.I början av juli 1990 höjdes avgiften till . på grundav höjning av mervärdeskatten och till 44 kr.på grund av nytt taxesystem.Ordningen är emellertid den att befordringsavgifterna förpostorderföretagens paket bestäms genom affärsmässiga avtalmellan att postverket och de olika postorderföretagen.Postens prishöjningar på paket togs upp i en fråga(1990/91:368) som kommunikationsministern besvarade den 5 april1991 (prot. 1990/91:56). Kommunikationsministern pekade i svaretpå att de prisförändringar som posten hade genomförtmotsvarade den genomsnittliga prisökningen i transportbranschensom helhet, att postorderdistributionen under flera århade varit en förlustaffär för posten men att prisökningen ochvissa andra i svaret angivna åtgärder skapade förutsättningarför en rimlig och stabil prisutveckling för postorderföretagenframöver. Mot denna bakgrund avsåg kommunikationsministern inteatt föreslå regeringen några särskilda åtgärder med anledning avfrågan.Med hänvisning till vad kommunikationsministern sålundaanförde i frågesvaret avser inte heller utskottet att föreslånågot initiativ i frågan om befordringsavgifter förpostorderpaket. Motionsförslaget avstyrks sålunda.4.1.3 Införande av ett kulturportoI motion T806 (c) framhålls angelägenheten av en lågbefordringsavgift (porto) dels för försändelser av böcker mellanbokhandel och bibliotek, å ena sidan, samt köpare och låntagare,å andra sidan, dels för seriösa distributörer av film ochvideogram. Motionärerna begär därför att ett lågt kulturportoskall införas.Med anledning av ett initiativ av utskottet (bet. TU1987/88:12 s. 12--16) fick den ovannämnda post- ochteleutredningen i uppdrag att även överväga frågan om införandeav ett särskilt porto för bl.a. bokförsändelser. Utredningenfann (SOU 1990:27 s. 73) att det inte var lämpligt atteventuella statliga stödinsatser av kulturpolitisk natur skervia postens portoavgifter. Detta skulle enligt utredningenstrida mot de verksamhetsförutsättningar som affärsverken börha. Utredningen anförde att den i stället hade stannat föruppfattningen att det bör vara posten som själv avgör, om det ärmotiverat med särskilda porton eller rabattsystem för enstakaböcker och andra kategorier av försändelser. Utredningen pekadepå att posten hade ett system med frankoetiketter som sänkerbefordringsavgifterna och övervägde att införa ett särskilt s.k.bokporto. Utredningen pekade också på att allmänheten vid olikatillfällen erbjuds köpa rabattfrimärken, som gör det möjligt förprivatpersoner att i viss utsträckning sända t.ex. böckerbilligt.Frankoetiketter får användas av företag inom bok- ochmusikbranscherna för befordran av försändelser sominnehåller böcker, tidskrifter, noter eller korrektur.I början av februari har posten introducerat "bokpost".Till allmänheten försäljs på posten och i bokhandeln vadderadepåsar för befordran av böcker upp till per påse. Avgiftenför påsen och postbefordran (över natt) är 18 kr.Utskottet finner inte anledning till annat ställningstagandei fråga om ett kulturporto än post- och teleutredningen.Motionsförslaget avstyrks sålunda.4.1.4 Avgifter för vissa postgiroinbetalningarFrån och med tar postgirot av företag ochorganisationer ut avgifter på mottagna inbetalningar, om antaletmottagna betalningar per tolvmånadersperiod är fler än 2 500.Avgiften är . beroende påinbetalningssätt.På inbetalningar till insamlingskonton -- s.k. 90-konton --tas dock avgifter inte ut.I motion T805 (s) vänder sig motionärerna mot att företag ochorganisationer med kort varsel har drabbats av ej budgeteradekostnader. Motionärerna begär i första hand att avgiften skallslopas, i andra hand att införandet av avgiften skall uppskjutastill den 1 januari 1992.Posten motiverar införandet av avgifterna med attränteintäkterna på innestående medel har minskat genom attkunderna låter medel stå inne hos postgirot äntidigare och med att postgirots arbete har ökat genom dennasnabbare "genomströmning" av medel.Utskottet anser inte att bör ta något initiativ ihär aktuell prisfråga. Utskottet avstyrker sålundamotionsförslaget.4.1.5 Bynamn och gårdsnamn i utdelningsadresserI motion T802 (fp) anförs att postverket har föreslagit en nyordning beträffande utdelningsadresser som innebär att uppgiftom postlåda i utdelningsadress skall ersättas med uppgift omvägnamn och nummer på hus vid vägen. Motionärerna anser attdetta är ett "hot mot ortnamnen och ett levande kulturarv".Motionärerna begär därför att skall uttala sig för attgamla bynamn och gårdsnamn bevaras i utdelningsadresser.I allmänna poststadgan -- som innehåller författningar och avpostverket meddelade föreskrifter om poströrelsen m.m. -- angesi avsnittet Hur försändelser lämnas till postbehandling m.m. attpostadress består av utdelningsadress, som skall vara dennärmare adress under vilken posten på adressorten skalltillställas adressaten, samt ortsadress, som skall innehållapostnummer och ortnamn.För närvarande gäller enligt stadgan att utdelningsadressenskall i den inrikes poströrelsen anges på följande sätt förnedannämnda fall.När posten delas ut genom brevbäring i områden, där gatunamnoch husnummer förekommer, anges förutom gatunamn och husnummeräven antal trappor och i förekommande fall annan särskiljandebeteckning, t.ex. Över gården (förkortat ög), Uppgång A etc.Då posten delas ut med brevbärare i områden där gatunamn ochhusnummer inte förekommer, används områdesbeteckning, bynamn,gårdsnamn e.d. som utdelningsadress och i förekommande fall ävenpostlådenummer, som Posten har anvisat, t.ex. 1501.Saknas områdesbeteckning e.d. anges ordet Postlåda ochpostlådans nummer. I vissa fall används också vägnamn ochfastighetsnummer.På försändelse, som distribueras med postväska, användsbynamn, gårdsnamn e.d. som utdelningsadress och dennummerbeteckning som posten eventuellt har fastställt.Enligt underhandsuppgift från posten har inom posten /90 påbörjats en utredning som skall föreslåstandard för utformning av postadresser på landsbygden atttillämpas i hela landet. Utgångspunkt för utredningen skall varaatt varje hus skall ha en unik adress. De standarder somövervägs inom utredningen när det gäller utdelningsadresser ärdels gatu- eller vägnamn i kombination med husnummer, delsbynamn i kombination med gårdsnamn eller nummer. Samråd skallske med kommunerna före ändring av postadresserna.Enligt utskottets mening bör ordningen med samråd medkommunerna före ändring av postadresser kunna tillgodose syftetmed motionsförslaget. Detta bör således inte föranleda någotinitiativ av . Det avstyrks därmed.4.1.6 Ekonomiska mål och inriktning av postverkets verksamhetI motion T71 (mp) begärs i yrkande 10 också att riksdagenskall avslå yrkande 34 i propositionen i här aktuell del, dvs.förslaget att skall godkänna vad regeringen har anförtom ekonomiska mål och inriktning av postverkets verksamhet.Någon motivering för yrkandet har dock ej anförts.Utskottet har inte funnit anledning till erinran mot vadregeringen har anfört om ekonomiska mål och inriktning avpostverkets verksamhet. Utskottet tillstyrker att riksdagengodkänner detta. Motionsyrkandet avstyrks därmed.4.2 Förbättring av anknytningen av fastställd treårsplan förpostverket till aktuell treårsperiodI den till regeringen avgivna Postenstreårsplan 1992--1994 pekar posten på att treårsplanen fungerar-- förutom som underlag för statens styrning av posten -- somövergripande planeringsförutsättning för den interna planeringeninom posten . För att planen skall bli ett meraaktuellt och effektivt styrmedel för såväl ägarens styrning somför postens interna styrning föreslår posten att nästatreårsplan skall fastställas så nära planeringsperioden sommöjligt. Regeringen ställer sig bakom detta förslag. Det avsessålunda att posten före till regeringenskall lämna förslag till treårsplan för åren 1992--1994, och manräknar med att under vårsessionen 1992 skall behandlaförslag i treårsplanen som regeringen underställerriksdagen.I propositionen föreslås (yrkande 36) att skallgodkänna att postverkets nästa treårsplan skall omfatta åren1992--1994.Utskottet vill inte motsätta sig att en ny treårsplan förposten som avser åren 1992--1994 framläggs.