bet · GE01AU11 · 1991-03-07 00:00:00 — Utskottet kan emellertid inte biträda moderatasamlingspartiets förslag om en permanent finansiering av utbildningsbidragensåväl för dem som uppfyller kraven för arbetslöshetsförsäkringen som för övrigavia arbetsmarknadsavgiften. Som utskottet har informerat om i det föregåendeskall arbetslöshetsförsäkringens finansieringssystem utvärderas. Nyttunderlagsmaterial kommer således att framtagas.Beträffande förslag om en vidare användning avarbetsmarknadsavgiften även för närings- och regionalpolitiska satsningar villutskottet erinra om att motioner av likartat slag har behandlats tidigare avutskottet. Därvid har utskottet anfört att överskottsmedel borde behållas inomsystemet för att kunna utnyttjas vid perioder med ökande utbetalningar.Utskottet vill därutöver erinra om att i propositionen 1990/91:85 omgymnasieskolan och vuxenutbildningen föreslås att arbetsmarknadsavgiften sänksmed 0,12procentenheter och vuxenutbildningsavgiften höjs med motsvarandebelopp. Utskottet gör den bedömningen att regeringens förslag om utvidgning avarbetsmarknadsavgiften som finansieringskälla för KAS och vissautbildningsbidrag är väl avvägt. Regeringens förslag om användning avarbetsmarknadsavgiften ur medelstilldelningssynpunkt m.m. tas upp i samband medutskottets behandling av anslaget B2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Motsvarande lagparagraf behandlas av utskottet i dess betänkande AU12. Medhänvisning till det anförda tillstyrker utskottet de finansieringsprinciper somföreslagits i budgetpropositionen och avstyrker motionerna A208 (c) och A267(m) i aktuella delar.Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader00>1989/9015>Utgift 50>2 210 956 000 57>Anslagssparande61 02600000>1990/9115>Anslag 50>2 231 239 00000>1991/9215>Prop. 50>2 619 139 000Från anslaget betalas utgifterna för arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader, exkl. utgifterna för den yrkesinriktade rehabiliteringeninom arbetsmarknadsinstituten (). Utgifterna avser löner m.m. förverksamheten vid arbetsförmedlingen, länsarbetsnämnderna och AMS.Under anslaget B1. (s. 56--62) föreslår regeringen att skall1. medge att regeringen får bemyndiga AMS eller, efter AMS bestämmande,länsarbetsnämnderna att under /92 besluta om avskrivning avlånefordran som inte överstiger . uppkommen inom arbetsmarknadsverketunder de förutsättningar som gäller för /91,2. godkänna att högst 50000000kr. av medlen under anslaget får användasför insatser inom den yrkesinriktade rehabiliteringen,3. till förvaltningskostnader för /92anvisa ett ramanslag på 2619139000kr.00>00>49>1990/91 73>Beräknad ändring 1991/9200> 73>Föredraganden00>00>Personal 66>7 366 100>-00>Budget00>Förvaltningskostnader 66>2 231 239 000 100>+387 900 00000>03>(därav lönekostnader)66>(1 487 285 000) 100>(+247 502 000)00>Kulturarbetsförmedling 66>0 100>-00>Aske kursgård 66>0 100>-00>Inkomster 66>0 100>-00> 66>2 231 239 000 100>+387 900 00000>Budgetramen för budgetåren 1991/92--1993/94 har beräknats till7340713000kr.Som framgår av ovanstående sammanställning är lönekostnaderna den störstautgiftsposten inom anslaget.I propositionen lämnas följande sammanställning över tjänstgörande,årsarbetare och lönekostnad den 1 juli1990 finansierade dels över anslaget B1. förvaltningskostnader, dels över andra anslag.00>Placering39>Antal 59>Antal 79>Löne-00> 39>tjänst- 59>årsar- 79>kostnad00> 39>görande 59>betare 79>(1000-tal00> 79>kr. )00>00>AMS 50>484 70>459 94>125 28900>Länsarbetsnämnder50>1 817 70>1 644 94>387 22100>Arbetsförmedling 50>5 705 70>4 989 94>1 097 26200>AMU-förläggningar50>67 70>58 94>10 05300>Ami 50>2 339 70>2 043 94>504 30800>00>00>Summa 50>10 412 70>9 193 94>2 124 13300>00>Fördelning av lönekostnader /90 (1000-tal kr. )00>00>Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader (B1) 100>1 509 33500>Ami (C 4) 100>494 48000>Anställda med lönebidrag 100>125 23300>00>Summa 100>2 129 04800>Arbetsförmedlingens verksamhetsinriktning m.m.I motion A272 av m.fl. (fp) tar motionärerna upp frågan omförutsättningarna att fortsätta arbeta efter pensioneringen. Arbetsgivarenbör t.ex. informera om dessa möjligheter inför pensionsdagen. Enarbetsförmedling som enbart vänder sig till äldre skulle kunna bidra till ökadflexibilitet och anpassning på arbetsmarknaden. En arbetsgivare som ärintresserad av att anställa äldre arbetskraft skulle därigenom ges möjlighetatt finna den. Motionärerna pekar på de goda erfarenheter man har från ettpågående projekt med arbetsförmedling för äldre i Linköping.Utskottet konstaterar följande. har särskildaförmedlingar för pensionärer förutom i även i och Göteborg.På ytterligare ett antal kontor finns förmedlare som särskilt har ansvaret förarbetsförmedling åt pensionärer. Mot bakgrund av särskilda önskemål som mångapensionärer har beslöt regeringen att ge klartecken till enorganisationsarbetsförmedling för äldre.Utskottet vill slutligen -- i likhet med vad som också sägs i motionen --upplysa om att arbetsförmedlingen inte tillämpar någon åldersgräns när detgäller att hjälpa arbetssökande att finna lämpligt arbete.Med det anförda anser utskottet att motion A272 i stor utsträckning ärtillgodosedd. Den bör därför inte föranleda någon åtgärd.I motion A235 av m.fl. (mp) efterlyses en bättrearbetsförmedling för dem som vill söka arbete i andra länder. Motionärernaanser att det för den som vill söka arbete i andra länder praktiskt taget integes någon service av landets arbetsförmedlingar. Inte ens när det gäller denordiska länderna finns en fungerande arbetsförmedling.Redan i samband med behandlingen av en liknande motion av samma motionärer ibetänkandet 1989/90:AU11 konstaterade utskottet att det finns ettutbyte av information om lediga platser i . Samtliga länder harkontaktpersoner för nordisk arbetsförmedling, i såväl i varje län sompå AMS centralt. /88 finns ett utbyte av information om ledigaplatser via ADB-teknik. startade den nya platslistan "Nytt jobb iNorden". Tills vidare är det bara och som deltar. Inom detnordiska samarbetet pågår dessutom ett projekt föreffektivisering av den nordiska arbetsförmedlingen. Arbete pågår också med attunderlätta ADB-utbyte av platser mellan länderna.Vad gäller motionärernas yrkande att en internationell förmedling måstebyggas upp kan utskottet notera att man har påbörjat uppbyggnaden av eninternationell arbetsförmedling. anställdes en chef förförmedlingen. Denne arbetar nu med att bygga upp förmedlingen som beräknaskunna starta sin verksamhet . Förmedlingen ligger i menskall svara för service över hela landet.Motion A235 synes därför redan tillgodosedd och bör således inte föranledanågon åtgärd.I motion A230 framhåller () behovet av kompetens inomlänsarbetsnämnderna för hörselskadade/vuxendöva. Motionären refererar tillhörselvårdsutredningen, som redovisat vissa resultatom hörselskadades och dövas behov av samhällsstöd. Enligt motionären liggerhörselvårdsutredningens förslag i linje med regeringens mål förarbetsmarknadspolitiken, nämligen att det vid länsarbetsnämnderna måste finnaspersonal som har kompetens beträffande hörselskadades/vuxendövas behov. Rättentill kompetent service för denna grupp måste säkerställas, och det bör varalänsarbetsnämndernas ansvar att så sker, anser motionären.Utskottet behandlade en likartad motion i sitt betänkande 1989/90:AU11.Liksom vill utskottet även nu uttrycka sin förståelse förbehovet av ökad service åt vuxendöva. Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionären beträffande länsarbetsnämndernas -- och ytterst AMS -- ansvar fördenna grupp. Utskottet vidhåller därför sin tidigare redovisade uppfattning attdet bör ankomma på AMS att ta ställning till vilka komplement tillarbetsförmedling och som behövs för att tillgodosebehovet av service åt hörselskadade/vuxendöva. Kravet i motion A230 liggersåledes i linje med den förda politiken och bör därför inte föranleda någonåtgärd.MedelsanvisningI det föregående har utskottet tagit ställning till vad som anförts ipropositionen om personal vid arbetsmarknadsverket. Utskottet tillstyrker ävenvad som i övrigt anförts under anslaget. Till anslaget Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader föreslås för nästa budgetår 2619139000kr., varav1 734,8 milj.kr. för de sammanlagda lönekostnaderna. Av lönemedlen bör enligtpropositionen 5milj.kr. avsättas för tillfälliga förstärkningar avarbetsförmedlingen, medel som bör få utnyttjas först efter särskilt beslut avregeringen.Som en konsekvens av motionsförslaget beträffande antalet tjänster inomarbetsmarknadsverket föreslås i motion A208 (c) ett med 175milj.kr. reduceratbelopp när det gäller medelsanvisningen i denna del.Utskottet tillstyrker vad som anförts i propositionen beträffande anvisningav medel till det här aktuella anslaget. Den i sammanhanget upptagna motionenavstyrks i aktuell del.Slutligen tillstyrker utskottet att AMS eller efter bemyndigas avskriva vissa lånefordringar inom verket.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder00>1989/90 15>Utgift 54>8 528 330 000 57>Reservation 2 298 556 245(1)00>1990/91 15>Anslag 54>9 473 770 00000>1991/92 15>Prop. 54>11 418 687 000(1) Avser reserverade medel från anslagen B3. Arbetsmarknadsutbildning,B5. Sysselsättningsskapande åtgärder (exkl. strukturstöd förbyggarbetsmarknaden) samt B6. Statsbidrag till inskolningsplatser.InledningAnslaget B2. Arbetsmarknadspolitiska åtgärder motsvarar de tidigareanslagen B2. Arbetsmarknadsservice, B3. Arbetsmarknadsutbildning, B4.Kontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag, del av B5.Sysselsättningsskapande åtgärder samt B6. Från det nya anslaget B2. skall betalas utgifter för delsutbudsstimulerande åtgärder, dels sysselsättningsstimulerande åtgärder.De utbudsstimulerande åtgärderna syftar i första hand till att befrämja denyrkesmässiga och geografiska rörligheten och att bidra tillkompetensutvecklingen i arbetslivet. Åtgärderna avser utredningskostnader,flyttningsbidrag m.m., arbetsmarknadsutbildning inkl. utbildningsbidrag,utbildningsbidrag vid vidgad arbetsprövning samt bidrag till arbetslösa för attstarta egen verksamhet.De sysselsättningsfrämjande åtgärderna är främst avsedda för de mest utsattagrupperna på arbetsmarknaden, nämligen långtidsarbetslösa, deltidsarbetslösa,arbetshandikappade samt flyktingar och invandrare. Dessa åtgärder avserberedskapsarbeten, rekryteringsstöd, otraditionella insatser, insatser förflyktingar och invandrare samt inskolningsplatser.Som framgått av inledningen till detta betänkande föreslår regeringen attarbetsmarknadsverket får rätt att fritt välja hur de arbetsmarknadspolitiskamedlen skall fördelas på åtgärdsform. Den principen bör dock gälla attutbudsstimulerande åtgärder skall väljas före sysselsättningsstimulerandeåtgärder. Av det föreslagna totala anslaget om beräknararbetsmarknadsministern att skall avse utbudsstimulerandeåtgärder.Enligt propositionen bör regeringen disponera 50 milj.kr. av anslaget försärskilda arbetsmarknadspolitiska insatser på krisorter och liknande.I bilaga 3 till detta betänkande redovisas regeringens beräkning avkostnader för olika slag av åtgärder inom anslaget.I fyra motioner framförs yrkanden som avser storleken av det totala anslagetB2.I motion A267 yrkande 3 av m.fl. (m) hemställs att riksdagenanvisar ett 776,5 milj.kr. lägre belopp än vad regeringen föreslagit.Motionärerna anser att regeringen inte bör disponera några medel för insatserpå krisorter och liknande, vilket innebär en minskning med 50 milj.kr. Dennatyp av medel har enligt motionen använts för s.k. paket som mer varit avseddaatt tillfredsställa en opinion än att ge förutsättningar för en god utvecklingpå arbetsmarknaden. Motionärernas yrkande i fråga om det totala beloppetbaserar sig i övrigt på beräkningar av kostnaderna för de olika slagen avåtgärder m.m. under anslaget. Dessa från propositionen avvikande beräkningarredovisas i de skilda avsnitten i det följande.Vad gäller de i moderatmotionen framförda synpunkterna på de särskilda medlenför insatser på krisorter och liknande konstaterar utskottet att dessa medelberäknats tillsammans med medlen för beredskapsarbete. Utskottet anser detangeläget att regeringen har tillgång till resurser av detta slag och kanföljaktligen inte ansluta sig till motionen i detta hänseende.Även föreslår ett i förhållande till propositionen lägre totaltanslag. I motion A208 yrkar partiet ett 225milj.kr. Dettaredovisas i avsnittet om Flyttningsbidrag m.m. nedan.Miljöpartiet de gröna kopplar ihop de totala kostnaderna förarbetsmarknadspolitiska åtgärder med frågan om en allmänarbetstidsförkortning och en förkortning av semestern. I motion A736 av IngerSchörling m.fl. framförs att kortare arbetstid innebär att det befintligaarbetet delas solidariskt. Det medför mindre stress och leder till minskadvaruproduktion, vilket i sin tur spar miljö och råvaror. En förkortning avarbetstiden kan komma till stånd, förutom genom en rätt att individuellt väljakortare arbetstid, genom en allmän arbetstidsförkortning i arbetstidslagen.Förkortningen bör enligt motionen genomföras stegvis så att veckoarbetstidenblir från och från den 1januari 1993.Om bifaller detta yrkande hemställer de gröna dels attetapp 1 i den sjätte semesterveckan rivs upp, dels att det totala anslagetunder B2. minskas med 500 milj.kr., detta eftersom behovet avarbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitiska åtgärder blir mindre.Utskottet kan med anledning av motionen konstatera att det inte finnsnågra lagliga hinder mot att individuellt träffa avtal med arbetsgivaren omkortare arbetstid. Med hänsyn till den låga produktivitetstillväxten i landetär emellertid ambitionerna från statsmakternas sida att på olika sätt ökaarbetskraftsutbudet och minska frånvaron från arbetet. I nuvarande ekonomiskaläge finns enligt utskottets mening inte utrymme för någon allmänarbetstidsförkortning. Vad gäller den sjätte semesterveckan motiveras reformenfrämst av kravet på ökad rättvisa mellan olika löntagargrupper. Frågan omflexibla regler för arbetstid och semester kommer att belysas av en nyligentillsatt utredning (A 1991:01, Dir. 1991:7). Utskottet vill därtill framhållaatt man inte kan utgå ifrån att behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärderskulle minska vid en allmän arbetstidsförkortning. Insatser som stimuleraryrkesmässig och geografisk rörlighet och som ökar kompetensen i arbetslivet lärvara nödvändiga även om fler personer delar på det befintliga arbetet.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion A736 i de nu berörda delarna.Utskottet tar i detta sammanhang upp två motioner som rörarbetsmarknadspolitiska insatser i olika län.Gunnar och (båda c) anser i motion A494 attsysselsättningsläget i med 2,arbetslösa motiverar attlänsarbetsnämnden tillförs ytterligare arbetsmarknadsresurser med 50 milj.kr.Mot bakgrund av det bekymmersamma sysselsättningsläget i länmed 5500 öppet arbetslösa framför () i motion A212 att helaarsenalen av arbetsmarknadspolitiska insatser behövs i länet, inte minst medtanke på de sämst ställda, arbetshandikappade, ungdomar och invandrare.Hittillsvarande insatser har enligt honom inte varit tillräckliga.Utskottet har i det föregående ställt sig bakom den nya anslagsstrukturen sominnebär en stor frihet för arbetsmarknadsverket att i varje situation välja denlämpligaste åtgärden. Att tyngdpunkten skall ligga på de utbudsstimulerandeåtgärderna såsom arbetsmarknadsutbildning hindrar inte att andra slag avinsatser kan vara befogade i enskilda fall. Vid AMS fördelning av resursermellan länen tas hänsyn till arbetsmarknadsläget i respektive län. SåvälVästernorrland som hör till de högprioriterade länen. mening ryms behövliga åtgärder inom ramen för det totala anslagetB2. Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna A212 och A494.DeltidsarbetslösaDe deltidsarbetslösa utgör drygt en fjärdedel av de kvarstående sökandena,exkl. personer i åtgärder och ombytessökande, vid arbetsförmedlingen.Som redovisats kompletteringsproposition hararbetsmarknadsministern haft överläggningar om deltidsarbetslösheten med defrämst berörda parterna på arbetsmarknaden, dvs. inom det statliga ochkommunala området samt inom handeln. Överläggningarna har resulterat bl.a. iatt arbetsgivarsidan uppmanat sina medlemmar att uppmärksamma frågan, attuppsökande verksamhet bedrivs och i en del fall att åtgärdsprogram utarbetats.I sammanhanget har arbetstagarsidan föreslagit ändringar i lagen omanställningsskydd (LAS) i skilda hänseenden. I den nu behandlade propositionenanför arbetsmarknadsministern att utfallet av det pågående arbetet ute i landetbör avvaktas innan hon är beredd att tillstyrka lagändringar för att komma tillrätta med problemet. Arbetet med att lösa problemet med de deltidsarbetslösakommer enligt propositionen att bedrivas på bred front och undernästa budgetår. Det betonas att deltidsarbetslösheten är nära förknippad medarbetsorganisationen som sådan och att det därför är angeläget attarbetsgivarna angriper problemet med strukturella åtgärder.I motion A231 av m.fl. (s) framförs förslag tillregeländringar liknande dem som arbetstagarsidan begärt vid överläggningarnamed regeringen. Motionärerna anser att en deltidstjänst inte skall fåledigförklaras innan det klargjorts att vakansen inte kan användas för att ökasysselsättningsgraden för andra tjänster och att LAS bör kompletteras med enföreträdesrätt till utökad arbetstid för deltidsarbetande.Utskottet instämmer i att det pågående arbetet bör avvaktas innan frågan omregeländringar övervägs vidare. Som sägs i propositionen är det dock med hänsyntill det stora antalet deltidsarbetslösa av yttersta vikt attarbetsmarknadsverket ökar sina ansträngningar för denna kategori arbetssökande,framför allt med syfte att öka gruppens genomströmning och korta sökandetiden.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion A231.Flyttningsbidrag m.m.I propositionen framförs att arbetsmarknaden kommeratt kännetecknas av betydande yrkesmässiga och regionala obalanser. Bristen påpersonal inom vissa yrken är på en del håll stor som arbetslöshetenstiger i hela landet. Geografisk rörlighet är nödvändig för att mötaarbetsmarknadens behov, sägs det i propositionen.Flyttningsbidrag kan utges vid flyttning som sker av arbetsmarknadsskäl. Detkan vara respenning, starthjälp och merkostnadsbidrag. En arbetsgivare somanställer en medflyttande familjemedlem kan få medflyttandebidrag.Tre motioner rör villkoren för erhållande av olika former avflyttningsbidrag.Merkostnadsbidrag får lämnas till en arbetslös som trots aktiva insatser avarbetsförmedlingen inte fått arbete på hemorten och somflyttar för att tillträda en anställning på annan ort. Bidrag får dock intelämnas vid anställning i eller i eller kommun.Det framgår av propositionen att AMS har föreslagit att bidraget ifortsättningen skall benämnas starthjälp och att kravet på två månadersarbetslöshet tas bort. Villkoret bör i stället vara att den arbetssökande äreller riskerar att bli arbetslös. Enligt AMS bör även de som tar anställning ide tre storstadsområdena omfattas av bidraget. Regeringen har inte tillstyrktdessa förslag.Sonja Rembo m.fl. (m) anser i motion A267 (m) i likhet med AMS att sådan"starthjälp" bör utges oavsett vart man flyttar. Något krav på två månadersarbetslöshet bör inte heller uppställas. Motionärerna beräknar till följd häravett förhöjt medelsbehov med 30 milj. kr.I liberalernas motion A223 framförs likaledes att kravet på tvåmånaders arbetslöshet bör slopas eftersom det är angeläget attarbetslöshetsperioden blir så kort som möjligt. Partiet ansluter sig till AMSuppfattning att villkoret i stället bör vara att den arbetssökande är ellerriskerar att bli arbetslös.Centern vill enligt motion A208 att flyttningsbidragen får en merregionalpolitisk inriktning. Merkostnadsbidraget bör utges bara vid flyttningtill stödområdena, Bergslagskommunerna och sydöstra . Flyttningsbidrag iform av respenning m.m. skall komma i fråga endast vid utflyttning tillregionalpolitiskt prioriterade områden. Nya riktlinjer i enlighet med dettaskulle enligt partiet leda till en minskad belastning på statsbudgeten med 225milj.kr.Med anledning av m- och fp-motionernas krav att tvåmånadersregeln skallslopas vill utskottet betona merkostnadsbidragets karaktär avarbetsmarknadspolitiskt instrument. Insatser med försök attfå arbete på hemorten bör ske innan bidrag kan komma i fråga. Det skulle annarsbli ett generellt flyttningsbidrag. Utskottet anser också att den geografiskabegränsningen bör vara kvar. Med hänvisning till det anförda avstyrks de nubehandlade motionerna A223 och A267 i berörda delar.När det gäller de geografiska villkoren för flyttningsbidragen m.m. villutskottet hänvisa till sina tidigare ställningstaganden med anledning avlikartade motionsyrkanden. Utskottet har framhållit att en inskränkning avrätten till flyttningsbidrag i enlighet med förslagen skulle innebära attersättning för de reella flyttningskostnaderna inte längre skulle kunna utgåvid arbetsmarknadspolitiskt motiverade flyttningar i andra delar av landet änavfolkningsbygderna. Frågan om villkoren för merkostnadsbidraget har prövats isamband med att bidraget fick sin nuvarande utformning (1988/89:AU1y) och ävendärefter. Utskottets uppfattning har varit att förslag skulle innebäraen alltför snäv avgränsning med hänsyn till de arbetslösas intressen. Uskottetgör inte någon annan bedömning nu och finner alltså att motion A208 bör avslåsi den nu berörda delen.Kulturarbetare är en yrkesgrupp med hög arbetslöshet. bedrivsen försöksverksamhet med fria hemresor. Ett högstbelopp om 2 milj.kr. perbudgetår har utnyttjats till . Enligt den uppföljning av verksamheten somgjorts genom försorg fyller den en viktigfunktion. Regeringen föreslår att verksamheten får bedrivas även under nästabudgetår och att högstbestämningen för bidraget tas bort till undvikande avadministrativt belastande ramar för mindre belopp inom anslaget.Sonja Rembo m.fl. (m) anser enligt motion A267 att det inte bör skapassärregler för olika grupper på arbetsmarknaden. Av detta skäl bör enligtmotionen det totala anslaget minskas med 2,5 milj.kr.Enligt utskottets mening motiverar den höga arbetslösheten blandkulturarbetare liksom de speciella omständigheter som de arbetar under attförsöksverksamheten med hemresebidrag får fortsätta. Motion A267 bör därföravslås i nu behandlad del.ArbetsmarknadsutbildningSom framgått inledningsvis måste arbetsmarknadspolitiken inriktas motutbudsstimulerande insatser. Arbetsmarknadsutbildningen är därvid av störstabetydelse vid sidan av förmedlingsinsatser och jobb-sökar-aktiviteter. Ipropositionen sägs att insatserna måste förstärkas ytterligare. Personer medbristfällig utbildning som blir arbetslösa till följd av svagare efterfrågan påarbetskraft måste ges tillfälle att förstärka sin kompetens för att stå bättrerustade när efterfrågan ökar igen. Även kompetenshöjande insatser för personersom riskerar permittering eller uppsägning är angelägna för att stärka denenskildes förutsättningar att möta de ökade kraven på arbetsmarknaden. Somredovisas nedan föreslår regeringen resursförstärkningar avarbetsmarknadsutbildningen. Ytterligare 15000 personer skall kunnaerbjudas arbetsmarknadsutbildning vid upphandlade kurser eller inom detreguljära utbildningsväsendet och ytterligare 4000 personer skallges möjlighet till företagsutbildning.Sonja Rembos m.fl. (m) motion A266 behandlar arbetsmarknadsutbildningensallmänna inriktning. Utbildning är den viktigaste insatsen mot arbetslöshet,sägs det i motionen, men arbetsmarknadsutbildningen bör varvas medjobb-sökar-verksamhet för att hindra inlåsning. En hög grad av flexibilitet ärnödvändig. De arbetslösa måste styras mot utbildningar som motsvararkompetenskraven för de lediga arbetena och den enskildes intressen ochförutsättningar. I fråga om arbetsmarknadsutbildning i det reguljärautbildningsväsendet framförs att det är otillfredsställande attstudiefinansieringen vid samma utbildningsinnehåll varierar mellan olikaelever.Utskottet instämmer i stort med vad som framförts i motionen rörandearbetsmarknadsutbildningens allmänna inriktning och önskvärdheten av attanpassa utbildningen till både arbetsmarknadens och de sökandes behov.