bet · GF01KrU1 · 1991-10-23 00:00:00 — I betänkandet behandlas sex motioner, som samtliga angårmuseifrågor. Några av motionerna innehåller yrkanden som syftartill att museer -- befintliga eller planerade -- skall blicentralmuseer med statligt kostnadsansvar. I en motion yrkas attriksdagen skall ge regeringen till känna behovet av utbyggnad avett länsmuseum. Ett motionsyrkande har till syfte att defrivilliga insatserna i samband med lokaliseringen ochbärgningen av regalskeppet skall komma till tydligareuttryck på Vasamuseet.Utskottet avstyrker enhälligt samtliga motionsyrkanden. Dettasker med hänvisning bl.a. till vissa principer och riktlinjer ifråga om ansvar och uppgifter på museiområdet som riksdagenantog . 1990/91:Kr201 av Tom () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt på lämpligt sätt påminna statens om debetydelsefulla enskilda insatser som möjliggjort Vasamuseetstillkomst.1990/91:Kr218 av och (c, fp)vari yrkas1. att beslutar att förlägga ett riksmuseum sombelyser folkrörelsernas framväxt och biblioteksverksamhetenshistoria till ,2. att beslutar att göra Tekomuseet i , med statligt kostnadsansvar.1990/91:Kr284 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av utbyggnad av ett länsmuseum iHärnösand.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Ub628.1990/91:Kr308 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om och iGöteborg.1990/91:Kr312 av () vari yrkas att riksdagenbeslutar om åtgärder för att inrätta ett internationelltinriktat Östersjömuseum i Oxelösund.1990/91:Kr313 av och i ()vari yrkas att begär att regeringen tillsätter enutredning om möjligheterna att skapa ett svenskt jaktmuseum.1990/91:Kr333 av m.fl. (c) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett center för rörliga bilder.Statsbidrag till museilokaler m.m.Sedan år 1953 har staten stött investeringar i icke-statligalokaler för kulturändamål genom inkomster från särskildakulturlotterier. avvecklades med hänvisning till detekonomiska läget nämnda stöd. biföll ettförslag i budgetpropositionen under bostadshuvudtiteln (prop.1983/84:100 bil. 13 s. 66 och 69) att stöd skulle ges underanslaget Anordningsbidrag m.m. till allmänna samlingslokalertill ny- och ombyggnad av icke-statliga teater-, konsert- ochmuseilokaler (bet. BoU 1983/84:20, rskr. Det framhölls attbehovet av stöd i vissa fall var kulturpolitiskt angeläget.Projekten kunde också vara angelägna för sysselsättningen påbyggarbetsmarknaden. Bestämmelserna på området togs in iförordningen (1984:703) om statsbidrag till vissa teaterlokalerm.m.Vid 1989/konstaterade kulturutskottet (bet.1988/89:KrU1 s. 13--14) att möjligheterna att i större ellermindre utsträckning tillgodose behovet av statligt stöd tillbyggnadsinvesteringar inom kultursektorn genom bidrag enligt detidigare nämnda bestämmelserna förordning i hög gradvar beroende av efterfrågan på stöd till allmännasamlingslokaler och av sysselsättningsläget. Utskottetkonstaterade också att det till följd av dessa omständigheterfanns en rad från kulturpolitisk synvinkel angelägna projekttill vilka statligt stöd inte kunde utgå. Frågan om huruvidadenna situation borde leda till ett statligt stödsystem bordeenligt utskottets mening övervägas i budgetsammanhang.Under /90 beslutade genom bifall reservation att införa ett särskilt stöd till vissaicke-statliga kulturlokaler (1989/90:BoU14, reservation 8, rskr.168). Enligt beslutet skall bidrag av statsmedel lämnas för ny-eller ombyggnad -- inbegripet standardhöjande reparationer,handikappanpassning samt utbyte och komplettering av inventarier-- av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhör någon annanän staten. Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1990:573)om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Bidrag lämnasmed högst av kostnaderna vid nybyggnad och med högst 50 %vid ombyggnad. Ansökning om bidrag provas av boverketssamlingslokaldelegation. Bidraget uppgår innevarande budgetårtill 25 milj.kr.Principiella ställningstaganden i museifrågorRiksdagen tog principiell ställning till avregeringen förordade riktlinjer för de centrala museernasuppgifter och ansvar för landets museiväsende (prop. 1986/87:97,bet. KrU 21, rskr. Utskottet redovisade vid riksmötena1988/89, 1989/90 och 1990/91 (bet. 1988/89:KrU1 s. 2--4,1989/90:KrU4 s. 3--4 och 1990/91:KrU1 s. 4--5) innebörden avdessa ställningstaganden. I korthet innebär de attcentralmuseerna bör överblicka samlingar av sammaslag i landet, tillhandahålla och förmedla expertkunskaper,bedriva utvecklingsarbete och företräda ämnesområdet inom ochutom museiväsendet. Av de centrala museerna har fem s.k.ansvarsmuseer ett sammanhållande ansvar för museiväsendets olikadelar. Ansvarsmuseer är enligt beslutet följande museer,nämligen bland de kulturhistoriska museerna statens historiskamuseer, och museet (numera benämntfolkens museum--), inom området konst statenskonstmuseer och inom området naturhistoria naturhistoriskariksmuseet. Övriga fem centrala museer är Livrustkammaren,och (LSK), statenssjöhistoriska museer, , statens musiksamlingarsamt Tekniska museet.I betänkandet KrU 1986/87:21 behandlades också ett antalmotioner om bl.a. inrättande av nya museer. Utskottet ansåg attdet i princip inte bör inrättas fler centralamuseer, dvs. statliga museer eller med dem jämställda museer.Det bör anmärkas att , bl.a. i motionssammanhang,torde begreppen riksmuseum och nationellt museum användas somsynonymer till centralt museum. Utskottet framhöll i betänkandetatt det inte är motiverat att riksdag -- eller regering -- görnågon form av klassificering av museerna. Det ansågs därför attdet i allmänhet inte finns skäl för att göra någonbedömning av om ett museum har större eller mindre riksintresse.I sammanhanget erinrade utskottet om att musei- ochutställningssakkunniga framhållit att man bör räkna med attlänsmuseerna i viss utsträckning kan avlasta statsmuseernadokumentationsuppgifter genom att inom speciella ämnesområden taansvar för en hela riket omfattande insamling (SOU 1973:5 s.212).I den mån insatser behöver göras på ett insamlingsområde sominte i tillräcklig grad uppmärksammats eller helt förbisettsansågs detta i första hand få ske inom den nuvarandemuseiorganisationens ram, exempelvis genom riktade insatser.Enligt utskottets mening borde emellertid det sagda inte få ledatill att den statliga museistrukturen helt låses i sin nuvarandeform.Beträffande inrättandet av avdelningar inom ett länsmuseum ochinrättandet av lokala museer konstaterade utskottet iett av godkänt betänkande att detta är frågor som börankomma på regionala och lokala intressenter. Utskottet uttaladesamtidigt att det inte ankommer och inte bör ankomma på riksdageller regering att ta initiativ på området (1989/90:KrU4 s.20).Folkrörelse- och biblioteksmuseum i (mot. 1990/91:Kr218yrkande 1)Allmänna uppgifterI mitten av aktualiserades inom högskolan i om inrättande av ett folkbiblioteksmuseum i . Vidöverläggningar med representanter för bl.a.länsstyrelsen, i , kommun,, , och komman bl.a. fram till att ett museum för folkbibliotekens ochfolkbildningens historia motiveras dels av det kulturpolitiskabevarandemålet, dels av forskningens och utbildningens behov.På initiativ av representanter för länsbiblioteket i Älvsborgslän, folkrörelsearkivet i och inomhögskolan i bildades en förening med namnetBiblioteksmuseiföreningen. Föreningens ändamål är att insamla,vårda, bevara och visa material om folkbiblioteken ochstudiecirkelbiblioteken i och vad dennabildningsverksamhet betytt för den enskilda människan ochsamhällsutvecklingen.Biblioteksmuseiföreningen skall enligt en arbetsplan bl.a. fullfölja det inventeringsarbete avbibliotekshistoriskt material som påbörjats i närdet gäller såväl socken- och folkrörelsebibliotek somfolkbibliotek i regi. Vidare skall föreningen sökastimulera igångsättandet av liknande inventeringar i andra län.En annan uppgift för föreningen är att fortsätta arbetet med attlösa lokalfrågan för det planerade museet.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om att inrätta ett "riksmuseum" inom områdetfolkrörelse- och bibliotekshistoria i har behandlats medanledning av motionsyrkanden likartade det nu aktuella iutskottets av godkända betänkanden KrU 1986/87:21 s.9, 1988/89:KrU1 s. 16--17, 1989/90:KrU4 s. 15--16 och1990/91:KrU1 s. 10--12. Utskottet har i dessa betänkandenavstyrkt motionsyrkandena och anfört att det i princip förnärvarande inte finns skäl att inrätta fler centrala museer.Textilmuseum i (mot. 1990/91:Kr218 yrkande 2)Allmänna uppgifterTextilmuseum i , tidigare benämnt Tekomuseum, skall varaett centrum för upplevelser och kunskap rörandetextiltillverkningens utveckling sett ur både teknikhistoriskt,produktionshistoriskt och mänskligt perspektiv. Museet, som ärkommunalt, är fristående från . Vidriksmötet /89 gav utskottet i sitt betänkande en utförligredovisning för museets verksamhet (1988/89:KrU1 s. 10--11).Museet har flyttat in i nya lokaler i ett f.d.bomullsspinneri i . Fastighetens konstruktioninnebär att museet bl.a. kommer att kunna uppvisa enindustrimiljö . pågår arbete meduppbyggnad av basutställningar, genomgång och arkivläggning avde omfattande föremåls-, arkiv-, biblioteks- och fotosamlingarnam.m. Byggnaden beräknas kunna öppnas för allmänheten i maj 1992.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om att göra till ett "riksmuseum" harbehandlats med anledning av motionsyrkanden likartade det nuaktuella i utskottets av godkända betänkanden KrU1986/87:21 s. 9, 1988/89:KrU1 s. 16--17, 1989/90:KrU4 s. 15--16och 1990/91:KrU1 s. 10--12. Utskottet har i dessa betänkandenavstyrkt motionsyrkandena med hänvisning till att det i principför närvarande inte finns skäl att inrätta fler centrala museer.Etnografiska museet och i (mot.1990/91:Kr308 yrk. 1)Allmänna uppgifterEtnografiska museet och i är kommunalamuseer som ingår i museer. har --som namnet anger -- en samling av etnografiskt material, främstfrån , men även från andra världsdelar. Röhsskamuseet är ett specialmuseum för konsthantverk och design meduppgift att dokumentera och visa utvecklingen inom brukskonstoch dekorativ konst.Både och erhållerstatsbidrag enligt förordningen (1977:547) om statsbidrag tillregionala museer. Sådant bidrag utgår i form av grundbidrag.Underlaget för bidragsberäkningen är det antal grundbelopp somvarje år fastställs för museerna. fördelargrundbeloppen mellan de museer som regeringen förklaratberättigade till statsbidrag. För /92 hargrundbeloppet preliminärt beräknats till 190600 kr.Statsbidrag utgår av grundbeloppet.Tidigare riksdagsbehandlingMotionsyrkanden om att i skullebetraktas som riksmuseum har behandlats vid riksmötena /87,1987/88, 1988/89 och 1990/91 och avslagits av påutskottets förslag (bet. KrU 1986/87:21 s. 14--15, KrU1987/88:13 s. 8, 1988/89:KrU 19 s. 15 och 1990/91:KrU1 s.11--12).Utskottet har i det föregående redovisat riksdagensprincipiella ställningstagande vid /87 attytterligare centrala museer inte borde inrättas och att det inteär motiverat att eller regeringen gör någon form avklassificering av museerna utöver vad som redan gjortsbeträffande de befintliga centrala museerna och ansvarsmuseerna.Utskottet konstaterade vid riksmötena /87, 1987/88 och1990/91 att samlingarna vid de museerna i Stockholmoch kompletterar varandra. Utskottet har ocksåunderstrukit vikten av ett nära samarbete mellan de bådamuseerna.Östersjömuseum (mot. 1990/91:Kr312)Allmänna uppgifterDiskussionen om att inrätta ett skärgårdsmuseum i Oxelösundpåbörjades i . Under1970- och 80-talen fortsatte planeringen av museet som fick enallt större inriktning mot som helhet. Ambitionen varatt i utställningar skildra ekologiska samband i Östersjöntillsammans med människans livsvillkor i ett kulturhistorisktperspektiv. Strävan att åstadkomma en helhetsbeskrivning av deekologiska sambanden i innebar att projektet år 1984kom att benämnas Östersjömuseet. Huvudmän för planeringen varlänsmuseet -- Stiftelsen läns museer -- ochOxelösunds kommun.Vid /87 anvisade 5,1 milj.kr. tillutvecklingsverksamhet inom museiområdet (prop. 1986/87:97, bet.KrU 21, rskr. Medlen, som disponerades av statenskulturråd, användes bl.a. för projektet , vilket innebar en strävan att integreraekologin i de kulturhistoriska museernas verksamhet. Ettinitiativ som togs i detta sammanhang rörde s.k. kraftcentra förekologisk kunskapsspridning om bl.a. situationen i . Isamverkan med i första hand Askölaboratoriet (Stockholmsuniversitet) skulle det planerade Östersjömuseet utgöra ettkraftcentrum för ekologisk kunskapsspridning om Östersjön.Under hösten 1990 stod det klart att den totala finansieringenav projektet inte kunde lösas på det sätt som tidigare bedömtsmöjligt, eftersom -- med hänvisningtill rådande ekonomiska situation -- beslutade att inte delta ifinansieringen av ett Östersjömuseum.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet har tidigare, senast i betänkandet 1989/90:KrU4 s.16--17, avstyrkt motioner i vilka begärts statligainvesteringsmedel till ett Östersjömuseum. Utskottet hänvisade idet nämnda betänkandet till då gällande möjligheter att erhållastatligt stöd för ny- och ombyggnad av museer, som redovisats idet föregående.Jaktmuseum (mot. 1990/91:Kr313)Allmänna uppgifterEn diskussion om inrättande av ett svenskt jaktmuseum har påsenare år förts mellan företrädare för Svenska jägareförbundetoch som ansvarsmuseum. Enligt de planer somföreligger skulle ett sådant museum kunna placeras i Kolmårdensdjurpark, där lokaler erbjudits för nämnda projekt. Från har under hand framhållits att en placering idjurparken innebär att museet blir lättillgängligt för en stordel av landets befolkning. Man räknar med höga besökssiffror,eftersom djurparken har ca en miljon besökare. I denbyggnad som erbjudits finns utställningslokaler och biograf-eller konferenslokal. Vid finns även enetablerad och utbyggd serviceorganisation med kringarrangemang iform av restauranger, hotell, parkeringsplatser m.m.Finansieringen av museet har inte kunnat lösas, dåJägareförbundet inte lyckats få sponsorer till investeringarna iönskvärd utsträckning.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om att inrätta ett särskilt jakt- och fiskemuseum harbehandlats med anledning av ett motionsyrkande i ett avriksdagen godkänt betänkande, JoU 1975/76:22 (rskr. 106).Jordbruksutskottet tillstyrkte i nämnda betänkande ettmotionsyrkande om utredning av frågan. Med anledning avriksdagens beslut gav regeringen iuppdrag att verkställa den begärda utredningen.Kulturrådet har därefter i samband med att rådet utrett decentrala museernas uppgift och ansvar för landets museiväsendebl.a. uttalat att behovet av att inrätta och driva museer somskulle täcka nya samlingsområden, s.k. vita fält, får lösasinom den nuvarande centralmuseistrukturen eller inom andrasamlande och bevarande institutioner än de centrala museerna. Iriksdagsbehandlingen av den därpå följande propositionen anslötsig kulturutskottet -- som nämnts i det föregående -- till dennauppfattning. Utskottet uttalade också att det iprincip inte bör inrättas fler centralmuseer (prop. 1986/87:97,KrU 21, rskr. 342).Center för rörliga bilder (mot. 1990/91:Kr333)Allmänna uppgifterInstitutioner eller myndigheter inom den sektor som motionenberör är -- förutom -- Svenska Filminstitutetoch Arkivet för ljud och bild.Ett statligt bidrag utgår för främjande av spridning ochvisning av värdefull film under anslaget Filmstöd påutbildningsdepartementets huvudtitel. Bidraget, som förinnevarande budgetår uppgår till högst 4,5 milj.kr., fördelas avFilminstitutet och används för lokalt arbete med video. Stödetavser främst verksamheter med inriktning på barn och ungdom ochsyftar till att förbättra möjligheterna för dessa grupper att påegen hand arbeta med den rörliga bilden som uttryckssätt.Arkivet för ljud och bild har i uppgift att bevara och förforskningsändamål tillhandhålla sådana ljud- ochbildupptagningar som anges i lagen (1978:487) om pliktexemplarav skrifter och ljud- och bildupptagningar. Denna lag innehålleri här aktuellt avseende regler om att en kopia av bl.a.upptagningar av radio- och TV-program,svenskproducerade fonogram och videogram skall lämnas tillarkivet för ljud och bild.I sammanhanget kan nämnas att utskottet inhämtat att denmoderna informationstekniken prövas på allt fler museer. På egetinitiativ och med stöd från arbetar museernamed film- och videoteknik. Försök pågår även med interaktivvideo. På har t.ex. en datastation byggts invid Vasasköl, avsedd för både barn och vuxna. I programmet Segla kanbesökaren laborera med barlast, vindstyrka, bestyckning etc. ochdärigenom få kunskap om fartygets stabilitet och förstå varförVasa kantrade. Vidare kan nämnas att har ett samlat ansvar för deninformationsteknologiska utvecklingen vid museerna.Utbyggnad av i (mot. 1990/91:Kr284)Allmänna uppgifterUnder har lokalfrågan för iHärnösand diskuterats. Museet är ett friluftsmuseum med ettsjuttiotal byggnader, som ger en inramning åt enomfattande programverksamhet.Sedan motionen väcktes har -- enligt vad utskottet inhämtat --planerna på att bygga ett nytt länsmuseum på iHärnösand tagit fastare form. Enligt uppgift beräknastotalkostnaden för museet uppgå till 80 milj.kr. Av beloppetavser svara för hälften. Vidare har , somdisponerar särskilda medel för ny- eller ombyggnad avicke-statliga kulturlokaler (se inledande avsnitt), beviljat 3,5milj.kr. Slutligen har beredskapsmedel omsammanlagt 25 milj.kr. beviljats via ochlänsarbetsnämnden i för samma ändamål.Utskottet har också inhämtat att i Västernorrlandunder inbjudit fyra arkitektföretag till enarkitekttävling för en ny museibyggnad som skall placeras ianslutning till det befintliga friluftsmuseet på kommer att avgöras under hösten.Tidigare riksdagsbehandlingFrågan om statligt stöd till nya lokaler för LänsmuseetMurberget i har tidigare behandlats av riksdagen.Med hänvisning till möjligheterna för icke-statligakulturbyggnader att erhålla stöd för byggnadsinvesteringaravslog efter förslag från utskottet yrkanden med dennainnebörd (1989/90:KrU17, s. 21, rskr. Frågan om inrättande av ytterligare centrala museerI motion Kr218 (c, fp) yrkas att skall besluta attförlägga ett riksmuseum som belyser folkrörelsernas ochbiblioteksverksamhetens historia till (yrkande 1).Eftersom utvecklingen går snabbt inom detta område är det enligtmotionärerna hög tid att samla in och på olika sätt åskådliggörahur våra folkrörelser vuxit fram, vilket lämpligen kan göras isamband med ett biblioteksmuseum, eftersom mycket av framväxtenär gemensam för de båda företeelserna. Det skulle vara lämpligtatt förlägga ett folkrörelse- och biblioteksmuseum tillBorås, där skulle ha stor glädje av ettsådant museum. Den kunskap som finns samlad inombibliotekshögskolan borde också komma väl till pass viduppbyggandet av ett sådant museum.I ett föregående avsnitt i detta betänkande har redovisats atten biblioteksmuseiförening bildades med uppgift attinsamla, vårda, bevara och visa material om folkbiblioteken ochstudiecirkelbiblioteken i . Föreningen arbetar ocksåmed att lösa lokalfrågan för det planerade museet.I samma motion yrkas också att beslutar att göraTextilmuseum i -- tidigare benämnt Tekomuseum -- till"riksmuseum" (yrkande 2). I motionen anförs att det borde varaett riksintresse att det blir möjligt att visa tekoindustrinshistoria genom såväl permanenta som tillfälliga utställningar.För detta krävs ett nytt museum. Enligt motionärerna är detangeläget och brådskande att göra till "riksmuseum"med statligt ekonomiskt medansvar. I och med att museet från år1990 disponerar nya och större lokaler finns förutsättningar attutveckla det till ett "riksmuseum". Motionärerna anser attriksdagen skall ändra sitt tidigare ställningstagande att fleracentrala museer inte skall inrättas för närvarande.I det föregående har det bl.a. redovisats att det vidTextilmuseet pågår arbete med uppbyggnad av basutställning m.m.och att museibyggnaden beräknas kunna öppnas i maj 1992.Enligt motion Kr308 (fp) bör iGöteborg såväl som dess motsvarighet i betraktas som"riksmuseum". Museerna kompletterar varandra och utgörtillsammans ett riksintresse. Även med sinasamlingar av brukskonst och dekorativ konst som belyserriktningar och tendenser inom samtida konsthantverk ochkonstindustri är enligt motionen av riksintresse. Därförföreslår motionärerna att får i uppdrag att se övermöjligheterna att omvandla och Röhsskamuseet i från kommunala museer till centrala museer(yrkande 1).Etnografiska museet och ingår båda i Göteborgsmuseer som erhåller statsbidrag i form av grundbelopp förutställningsverksamheten via anslaget Bidrag till regionalamuseer. Enligt den fördelning av grundbelopp som statenskulturråd gjort för /91 erhåller museer92 grundbelopp, vilket innebär en ökning med 10 grundbeloppjämfört med /90. Utskottet, som ansåg detangeläget att förstärka resurserna på det regionalamuseiområdet, föreslog en ökning av det totalaantalet grundbelopp i landet med 125 fr.o.m. ,vilket godkände (bet. 1990/91:KrU25, rskr. 234).Kulturrådet beslutar om fördelningen av grundbeloppen.Utskottet har tidigare, senast i betänkandet 1990/91:KrU1 (s.11), konstaterat att de samlingarna i ochGöteborg kompletterar varandra och understrukit vikten av ettnära samarbete mellan de museerna i dessa städer.Ett Östersjömuseum som ett kulturellt och ekologisktcentrum kan enligt motion Kr312 (v) utgöra en viktig bas för ettsamarbete med andra . är enligtmotionären en lämplig placering. I motionen yrkas att riksdagenskall besluta om åtgärder för att inrätta ett internationelltinriktat Östersjömuseum i Oxelösund.Som tidigare nämnts i detta betänkande har frågan om attinrätta ett Östersjömuseum diskuterats ochdrivits av bl.a. . Under hösten 1990stod det klart att finansieringen av projektet inte kunde lösaspå det sätt som tidigare bedömts möjligt, eftersom landstingetbeslutade att inte delta i projektet.Enligt vad utskottet har inhämtat drivs projektet emellertidvidare av i tillsammans medNyköpings och kommuner, som satsar på en utvecklingoch uppbyggnad av ett Östersjöcentrum vid Sörmlandskusten.Grundtanken är att detta centrum skall ha tre olikaverksamhetsgrenar, nämligen forskning och undersökning,utbildning och undervisning samt information och utställningar.Under hösten 1991 pågår arbete med en fördjupad genomgång avfrågorna om utbyggnad av anläggningar i och Oxelösundsamt fortsatt diskussion om finansieringen av erforderligainvesteringar och av den löpande verksamheten.Enligt motion Kr313 (m) behövs ett svenskt jaktmuseum föratt samla, bevara och presentera det omfattande jakthistoriskamaterial som finns utspritt och är svåråtkomligt förallmänheten. Ansvaret för uppbyggnaden av ett jaktmuseum bordeenligt motionärerna kunna åvila i direktsamarbete med våra centrala museer, i första hand Nordiskamuseet och . Därför yrkas attregeringen skall tillsätta en utredning om möjligheterna attskapa ett svenskt jaktmuseum.Utskottet har inhämtat att jaktens och fiskets utvecklingbelyses genom samlingar vid en rad museer i landet. Särskilt harNordiska museet ägnat sig åt insamlingsverksamhet ochdokumentation inom detta område. Även de regionala museerna hari sitt arbete ägnat stor uppmärksamhet åt jaktens och fisketsutveckling. Dessutom finns ett antal mindre jaktmuseer, t.ex. iEringsboda i och i , vilkadrivs i privat regi och enligt uppgift speglar karaktären avresp. invigdes även ett jaktmuseum iLycksele med Hembygdsgille som huvudman.Enligt motion Kr333 (c) är det viktigt att museiverksamhetenutvecklas och ges möjlighet att utnyttja nyainformationskanaler. För unga människor är datakommunikation,rörliga bilder och musik ett naturligt sätt att uttrycka sig.Därför föreslås att möjligheterna att skapa ett center ellermuseum för rörliga bilder skall undersökas (yrkande 8).Utskottet vill först erinra om att ett särskilt stöd för film-och videogramproduktion inom museerna om . tidigareutgått, nämligen fr.o.m. /83 t.o.m. budgetåret1986/87 (prop. 1981/82:111, KrU30, rskr.