bet · GE01TU20 · 1991-03-12 00:00:00 — De bör enligt utredningenäven fortsättningsvis ägas helt och drivas av staten. Enbolagisering av dessa flygplatser bör enligt utredningenövervägas.För övriga flygplatser i stomnätet -- 14 statliga och femkommunala -- föreslår utredningen ett mellan staten, kommuneroch andra intressenter delat deltagande i ägande och drift.Delägda fastighetsbolag föreslås bli ägare av flygplatserna(flygstationerna på de militära flygfälten). Utredningen räknarsom troligt att staten kommer att vara majoritetsägare ifastighetsbolagen på de nuvarande statliga flygplatserna ochkommuner i fastighetsbolagen på de nuvarande kommunalaflygplatserna.För driften av flygplatserna föreslås delägda driftbolagsvara. Staten beräknas vara majoritetsägare i driftbolagen på de14 statliga flygplatserna och kunna bli delägare i driftbolag påde kommunala flygplatserna.Flygvapnet förutsätts även i fortsättningen vara huvudmanför landningsbanor m.m. på de militära flygplatser som harupplåtits för civil luftfart. Fastighetsbolagen på flygplatsernaföreslås överta luftfartsverkets avtal med flygvapnet angåendede militära flygfälten.Utredningen föreslår att ett helstatligt centraltförvaltningsbolag skall bildas för förvaltningen av statensaktier i flygplatsbolagen. föreslås förvaltaaktierna i förvaltningsbolaget.Utredningen föreslår att bonus skall utbetalas under enövergångstid till alla flygplatser i stomnätet, från vilkapassagerare tillförs -- utom till de tre "nationelltstrategiska" , och flygplatser.Flygtrafiken på det regionala nätet bör enligt utredningenbetraktas som kollektivtrafik och därigenom kunna komma iåtnjutande av stöd från sjätte huvudtitelns anslag Byggande avlänstrafikanläggningar (det s.k. LTA-anslaget).Översyn av affärsverken inom kommunikationsdepartementetsområdeUnder påbörjades inom ett arbetemed att se över styrningen av affärsverken inomkommunikationsdepartementets område, dvs. bl.a. luftfartsverket.Översynen innefattar frågor om redovisning, ekonomisk styrning,treårsplaner samt hur verkens redovisning av detregionalpolitiska och sociala ansvaret skall utformas. Arbetetskall bl.a. utmynna i en precisering av formerna för denägarmässiga resultatuppföljningen inom . I utskottets yttrande behandlas propositions- ochmotionsförslagen i följande huvudavsnitt, nämligen Ändring avorganisationen för luftfartsverkets (LFVs) myndighetsfunktioneroch rörelsedrivande funktioner, m.m., Inriktningen av LFVsverksamhet --1993, Resultat-, pris- ochservicemål för LFVs verksamhet för perioden --1993, LFVsinvesteringar --1993, Utbyggnad avflygplatser, Finansiering av LFVs investeringar samt Vissaanslagsfrågor m.m. I avsnittet Vissa anslagsfrågor m.m.behandlas förslagen om ersättning till LFV för tull- ochpasskontrollsystemet vid , om anslag till bidrag tillkommunala flygplatser och till civil trafikflygarutbildning samtom ersättning för särskilda rabatter vid flygtrafik på Gotland.Utskottets ställningstaganden till propositions- ochmotionsförslagen ställs samman i huvudavsnittet Hemställan.Som nämnts i ett inledande avsnitt i betänkandet kommerutskottet senare under -- i samband med behandlingenav vissa förslag i propositionerna 1990/91:87 om näringspolitikför tillväxt och 1990/91:90 om en god livsmiljö -- att behandlaförslag som har framförts i motioner om ökad konkurrens inom flyget och omhuvudmannaskapet för flygplatser resp. om flyget och miljön.1 Ändring av organisationen av luftfartsverkets (LFVs)myndighetsfunktioner och rörelsedrivande funktioner, m.m.LFVs myndighetsfunktioner omfattar, som redovisats iinledningen till betänkandet, i huvudsak två ärendegrupper,nämligen dels myndighetsfrågor av trafikal karaktär, dvs. ihuvudsak frågor om transportreglering, transportförsörjning ochtransportplanering, dels flygsäkerhetsfrågor. Dessa frågorhandläggs vid LFVs huvudkontor inom luftfartspolitiskaavdelningen resp. luftfartsinspektionen. Luftfartsinspektionenhar också en distriktsorganisation.1.1 MotionsförslagI motion T707 (m) framförs två förslag om LFVs organisation. Iyrkande 1 begärs en utredning som bör syfta till attmyndighetsfunktionen i LFV inkl. flygsäkerhetstjänsten skallavskiljas från den rörelsedrivande funktionen i verket och densistnämnda ombildas till aktiebolag. Vid en sådan uppdelning avLFV kan enligt motionärerna kommuner, landsting och näringslivbilda aktiebolag som tar över huvudmannaskapet för de statligaflygplatserna. I yrkande 5 i motionen begärs attluftfartsinspektionen skall skiljas från luftfartsverket och blien särskild myndighet.I motion T211 (m) begärs i del av yrkande 19 att denkommersiella verksamheten vid LFV skall skiljas frånmyndighetsutövningen.I motion T708 (s) -- vari framförs olika förslag beträffandeArlanda flygplats -- begärs i yrkande 16 att man skall övervägaen uppdelning av LFV på dels ett affärsverk för verketsnuvarande affärsverksverksamhet, dels en ny luftfartsinspektionför verkets myndighetsuppgifter.1.2 Utskottets ställningstagandenUtskottet har tidigare vid behandlingen av motionsförslag omatt myndighetsfunktionerna inom LFV skall avskiljas från derörelsedrivande framhållit följande (senast i betänkande1989/90:TU25 (s.27--28).Genom den beslutade organisationen för LFV (för vilkenutskottet har redogjort i det föregående) har det skapats enklarare avgränsning mellan verkets myndighetsfunktioner ochrörelsedrivande funktioner.Det bör vara till fördel för luftfarten attmyndighetsfunktionerna på luftfartsområdet samt flygplats- ochflygtrafikledningsfunktionerna hålls samman i ett verk.På grund av att samhälleliga krav ställs på LFV ochaffärsverksformen medger anpassning till ändrade förhållanden --i likhet med bolagsformen -- är affärsverksformen lämplig förLFV.Detta kan nu kompletteras med att den per den 1 november1990 ändrade organisationen vid LFVs huvudkontor -- varigenomtill den tidigare transport- och planeringsavdelningen har lagtsytterligare myndighetsuppgifter som benämningen harändrats till luftfartspolitiska avdelningen -- innebär attgränsdragningen mellan LFVs rörelsedrivande funktioner ochmyndighetsfunktioner ytterligare har markerats. Vidare finns detanledning att understryka att det är till fördel förmyndighetsfunktionerna att i resursavseende kunna repliera på derörelsedrivande funktionerna. Under hand har företrädare förluftfartsinspektionen pekat på detta.Några olägenheter med ett sammanhållet verk för ansvar ochutveckling av luftfarten som överväger de fördelar som ärförenade med nuvarande organisation finns enligt utskottetsmening inte. Man kan inte säga att den nuvarandeorganisationsformen har varit till hinder för utvecklingen avluftfarten i säkerhetsavseende m.m.Passagerarflygets expansion har emellertid medfört ensuccessiv ökning av den rörelsedrivande verksamheten inom LFV --såväl av verkets s.k. systemtjänster, dvs. sådana tjänster somär en nödvändig och obligatorisk förutsättning för att enflygtransport skall komma till stånd, som av verkets rentkommersiella tjänster (parkeringstjänst, lokaluthyrning m.m.).Allteftersom har LFV också utvidgat sitt tjänsteutbud till nyaområden. Som exempel härpå kan nämnas att LFV i konkurrens medflygföretag numera åtar sig s.k. handling på flygplatserna.I propositionen 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxtkonstaterar också regeringen (s. 129) dels att affärsverkenarbetar på marknader där inslagen av konkurrens blir alltstörre, dels att en internationalisering sker av de nationellamarknader där affärsverken bedriver sin verksamhet. Enligtregeringen kräver detta utveckling och förnyelse avaffärsverken. Statens affärsverksamhet bör, anför regeringen,ges en sådan organisationsform att ägarrollen kan utövasändamålsenligt och effektivt. De regelverk som gäller förredovisning och styrningen av affärsverken är, anför regeringenvidare, i många fall otidsenliga och dåligt anpassade tilldagens affärsverksamhet, något som enligt regeringen i särskilthög grad gäller för de affärsverk som är utsatta för konkurrens.Mot bl.a. denna bakgrund förordar regeringen att den pågåendeöversynen av affärsverken inom kommunikationsdepartementetsområde skall inriktas på att de affärsverk som arbetar ikonkurrens skall omvandlas till aktiebolag.Regeringen anför vidare i propositionen (s. 197) att statensansvar för den nationella infrastrukturen även medger delägandeav andra intressenter i nuvarande statliga flygplatser och attbolagisering av LFVs flygplatser kan övervägas som ett sätt attbredda inflytande och ansvar och öka effektiviteten iflygplatssystemet.Frågan om LFVs framtida organisation har sålunda aktualiseratsbåde av regeringen och i motioner. Enligt utskottets mening harutvecklingen också lett till att man måste överväga hur denrörelsedrivande och kommersiella verksamhet som LFV bedriver,arbetet med normer för och tillsyn av luftfarten isäkerhetsavseende samt arbetet med transportreglering ochandra myndighetsuppgifter av trafikal karaktär bör varaorganiserade i framtiden.Enligt utskottets mening är tiden nu mogen för att man skiljerluftfartsinspektionen från LFV och inrättarluftfartsinspektionen som en särskild myndighet. Detta föreslåsockså i motion T707 (m) yrkande 5 och kan sägas vara en del avvad som föreslås i motion T708 (s) yrkande 16. Regeringen börredan under nästa budgetår återkomma till med närmareförslag i denna fråga. Ett avskiljande av luftfartsinspektionenfrån LFV nu hindrar inte att man i ett längre perspektiv kantänka sig att i ett och samma verk sammanföraluftfartsinspektionen med annat organ som arbetar med normer föroch har tillsyn över personal och materiel i säkerhetsavseendepå trafikområdet. Vad utskottet sålunda har anfört om inrättandeav luftfartsinspektionen som en särskild myndighet bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Regeringen förordar i proposition 1990/91:87 att den pågåendeöversynen av affärsverken inom kommunikationsdepartementetsområde när det gäller LFV i första hand skall inriktas mot attuppnå större jämförbarhet mellan verk och aktiebolag (s. 135)samt att LFV skall komplettera flygplatsutredningens förslag ochåterkomma till regeringen med en samlad redovisning av förslagtill organisation och huvudmannaskap för flygplatser iprimärnätet med en genomförandeplan att föreläggas riksdagen.Utskottet förutsätter att i dessa sammanhang frågorna omorganisationen av LFVs myndighetsuppgifter av trafikal karaktäroch av LFVs rörelsedrivande och kommersiella delar, vilka frågortas upp i de övriga här aktuella motionsförslagen, kommer attövervägas. Utskottet är inte berett att nu ha en bestämd meningom vad som bör bli resultatet av sådana överväganden men villframhålla att det är angeläget att överväganden kommer tillstånd.Mot bakgrund av det anförda bör motionsförslagen i nu nämndafrågor kunna lämnas utan vidare åtgärd av riksdagen.2 Inriktningen av LFVs verksamhet --19932.1 Förslag i budgetpropositionenLFV anför i treårsplanen för perioden --1993 att verketsverksamhetsinriktning ligger fast vilket innebär att verketskall ta sikte på att stärka flygtransportsektornskonkurrensförmåga. Förutom en stor följsamhet i tjänsteutbudettill förändrade behov eller möjligheter skall flygbolagen kunnaerbjudas förutsättningar för hög regularitet, korta markuppehålloch smidig trafikavveckling utan att detta sker på bekostnad avflygsäkerheten eller miljön.Föredragande departementschefen godtar den av LFV föreslagnaallmänna inriktningen av verksamheten. Departementschefenframhåller att LFVs verksamhet utformas i nära samarbete medflygbolag, kommuner och andra berörda intressenter i fråga omsåväl inriktningen som omfattningen av service- ochinvesteringsåtgärder.I budgetpropositionen föreslås att skall godkännavad departementschefen sålunda har anfört om inriktningen avLFVs verksamhet under treårsperioden.2.2 Inriktning mot minskning av luftfarten av miljöhänsynI motion T701 (mp) yrkande 11 föreslås av miljöhänsyn attluftfarten skall minskas och att detta skall vara den inriktningsom LFV skall ha för sin verksamhet. Enligt motionärerna ärinrikes flygtrafik motiverad endast på de verkligt långasträckorna, särskilt i glesbefolkade delar av vårt land, därunderlag för en effektiv järnvägstrafik saknas.I betänkande 1989/90:TU25 (s. 30) avstyrkte utskottet ettlikartat yrkande. Utskottet erinrade om att riktlinjer förfördelningen av trafikuppgifter mellan olika trafikgrenar --flyg, järnvägstrafik, sjöfart och vägtrafik -- fastlades i 1988års trafikpolitiska beslut. Tillräcklig anledning att vidbehandlingen av det aktuella motionsförslaget ompröva dettabeslut fanns enligt utskottets mening inte. Utskottet framhöllemellertid att introduktionen av snabbtåg i början av 1990-taletkunde beräknas komma att förstärka järnvägenskonkurrenssituation i förhållande till flyget. Med vad utskottetsålunda anförde vill utskottet avstyrka även det nu aktuellamotionsyrkandet.Det bör här även nämnas att regeringen i proposition1990/91:90 om en god livsmiljö framhåller att det är angelägetatt utveckla transportsystemets infrastruktur i en miljövänligriktning. Lösningar med mindre miljöpåverkan skall enligtregeringen ges ökad prioritet genom att kraven påmiljöeffektredovisningar skärps och att högre miljökrav kanställas vid byggande, underhåll och drift av infrastrukturen.2.3 Inriktning mot kontroll av att färdtillstånd följs avmiljöhänsynI motion T708 (s) yrkande 17 begärs att som sinmening skall ge regeringen till känna att det av miljöskäl är avstor vikt för dem som bor i närheten av attflygplanen följer anvisade rutter för start och landning. Iyrkande 18 i motionen begär motionärerna att regeringen skallöverväga fråga om sanktioner för flygföretag och/ellerbefälhavare på luftfartyg om anvisade rutter inte följs.Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får enligt6 kap. 2 § luftfartslagen meddela föreskrifter om flygvägar ochom luftrum, beträffande vilka särskild reglering skall finnasför lufttrafiken, och enligt 8 kap. 2 § om flygvägar somluftfartyg skall följa inom svenskt område. Enligt 65 §luftfartsförordningen gäller att vid flygplatser, som används ilinjefart, luftrum skall finnas där kontroll av lufttrafiken ärordnad (kontrollerat luftrum) samt att LFV bestämmeromfattningen av sådana luftrum.Med stöd av bemyndigande i luftfartslagstiftningenfastställer regeringen på förslag av LFV trafikregler förluftfart inom svenskt område. gällande"Trafikregler för luftfart -BCLT" fastställdes (BCL=Bestämmelser för Civil Luftfart). Enligt trafikreglernaskall färdtillstånd inhämtas innan flygning eller del avflygning utförs som kontrollerad flygning. Luftfartyg somframförs på en kontrollerad flygplats får inte "taxa" (köras påmarken) på manöverområdet utan färdtillstånd frånflygplatskontrollen och skall följa de instruktioner som dettaorgan kan ge. Vidare skall luftfartyg -- med vissa undantag somanges i trafikreglerna -- följa gällande färdplan. Itrafikreglerna anges åtgärder som skall vidtas vid ändringar avfärdplanen.I 13 kap. luftfartslagen har meddelats bestämmelser omansvar för den som bryter mot trafikföreskrifter.Enligt utskottets mening bör gällande trafikregler m.m. varatillräckliga för att tillgodose syftet med motionsyrkandena.Något initiativ med anledning av dessa synes därförinte vara påkallat. De avstyrks således.2.4 Inriktningen i övrigt av LFVs verksamhet under perioden1991--1993Utskottet har inte något att erinra mot vad som ibudgetpropositionen anförs om inriktningen av LFVs verksamhetunder perioden --1993 i den mån det inte omfattas av vadutskottet anfört ovan.3 Resultat-, pris- och servicemål för LFVs verksamhet förperioden --19933.1 Gällande mål, m.m.För innevarande treårsperiod, 1990/91--1992/93, har (prop. 1989/90:100, bilaga 8, bet. TU25, rskr. 284) godkäntföljande ekonomiska mål.Avkastning på statskapitalet enligt fastställdavkastningsränta skall inbetalas till staten.Underförräntningen på statskapitalet skall vara återbetald med260 milj.kr. under /91 och med 160 milj.kr. /92.Avgiftshöjningar skall -- i avvaktan på pågående diskussionerom en eliminering av begränsningar enligt det s.k.SILA-protokollet --tills vidare till följd av protokolletbegränsas till att ligga något under den allmänna prisökningen.Soliditeten, dvs. relationen mellan verkskapitalet ochbalansomslutningen eller de totala tillgångarna, bör inteunderstiga 45%.Med begränsningar enligt det s.k. SILA-protokollet avsesföljande.Efter överläggningar mellan företrädare för staten ochSvensk () -- genom vilketbolag företrädesvis svenska industriföretag indirekt deltar iSAS, Linjeflyg och Swedair -- om samarbetet inom den reguljäraluftfarten träffade parterna en i ett protokollnedtecknad överenskommelse om principerna för det fortsattasamarbetet. Enligt detta protokoll (prop. 1983/84:147 bil.2)är parterna bl.a. överens om att, när LFV har nått balans mellanintäkter och kostnader enligt en plan för resultatutjämning överåren, skall verka för att LFVstaxehöjningar sker i långsammare takt och i genomsnittunderstiger den allmänna prisutvecklingen.I budgetpropositionen föreslås att skall godkänna deresultat-, pris- och servicemål för LFVs verksamhet somdepartementschefen förordar för perioden --1993. Utskottetredovisar nedan de mål, m.m. som sålunda förordas samtmotionsförslag med anknytning till de föreslagna målen.3.2 Föreslagna resultatmålVid början av treårsperioden --1993 beräknas LFVstillgångar uppgå till 5794 milj.kr. och verkskapitalet till2271 milj.kr. (varav statskapital 1476 milj.kr.,ackumulerade avsättningar 632 milj.kr. och balanserat överskott163 milj.kr.). Till statsverket ej återbetald del av tidigareunderförräntning på det statliga kapitalet beräknas uppgå till 299 milj.kr.Departementschefen har inte något att erinra mot förslag avLFV att verket till staten skall inbetala avkastning påstatskapitalet enligt fastställd avkastningsränta samtåterbetala underförräntningen på statskapitalet med 215 milj.kr.under år 1991 samt med 84 milj.kr. som slutbetalning under år1992.3.3 Föreslaget prismålDepartementschefen förordar att -- i avvaktan på slutförandeav pågående diskussioner om en eliminering av begränsningarenligt SILA-protokollet -- luftfartsavgifterna tills vidare tillföljd av protokollet begränsas till att ligga något under denallmänna prisökningen.I anslutning till behandlingen av departementschefensförslag om prismål behandlar utskottet nedan motionsförslag omstyrning av flygtrafiken genom differentiering avluftfartsavgifterna, om luftfartsavgifterna för trafik påGotland samt om avgifterna för den årligaluftvärdighetskontrollen av privatflygplan.3.3.1 Styrning av flygtrafiken genom differentiering avluftfartsavgifternaI motion T707 (m) yrkande 9 föreslås att som sinmening skall ge regeringen till känna att flygtrafikströmmarnabör styras tidsmässigt och geografiskt genom differentiering avluftfartsavgifterna för att flygplatserna skall utnyttjasbättre.Såsom utskottet gjorde i betänkande 1989/90:TU25 (s. 32), variutskottet behandlade ett likartat motionsförslag, vill utskottetpeka på att differentiering av luftfartsavgifterna med hänsyntill orter redan gäller. Landningsavgifterna är t.ex. högre påArlanda än på andra LFV-flygplatser. Som utskottet också gjordei betänkandet vill utskottet peka på att det i en inom LFVutarbetad skrift om prissättning för att lösa"flaskhalsproblem" (s.k. peak-pricing) bl.a. anförsföljande.Peakproblemen löses oftast på administrativ väg, dvs. genomförhandlingar med berörda kunder, via köer m.m. Ett alternativtsätt att lösa peakproblemen är att utnyttja prissystemet. Genomatt sätta ett tillräckligt högt pris för att utnyttja "peaken"(ett pris som alltså kan överstiga produktionskostnaden) kommerendast de kunder att utnyttja "peaken" som har det starkastebehovet, medan andra kunder flyttar till andra, billigaretidpunkter. Därigenom uppnås alltså en jämnare efterfrågan påkapacitetsutbudet. Även om peak-pricing har ett antal attraktivaegenskaper jämfört med administrativa regleringar, kösystem m.m.finns det också problem förknippade med denna typ avprissättning. Av denna anledning rekommenderas inte generelltatt peak-pricing skall utnyttjas, men möjligheten bör ivarje enskilt fall prövas.Redogörelsen för initiativ beträffande luftfartsavgifter kannu kompletteras med följande beträffande tilldelning av start-och landningstider på flygplatser, s.k. slots.Den år l989 tillkallade konkurrenskommittén (C1989:12) --som har i uppdrag att utreda hur konkurrenspolitiken kanytterligare förstärkas -- avgav delbetänkandet (SOU1990:58) Konkurrens i inrikesflyget, vari kommittén föreslårviss avreglering av inrikesflyget. Kommittén har däri bl.a.behandlat frågan om slots, med hänsyn till den betydelse somattraktiva sådana har i konkurrenshänseende och föreslagit vissaåtgärder för att öka antalet tillgängliga slots på (s.166--167).I proposition 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxtredovisar regeringen sina ställningstaganden till kommitténsförslag. Regeringen förordar därvid ökad konkurrens iinrikesflyget men lägger nu inte fram så långtgående förslag somkommittén. När det gäller frågan om fördelningen av slotshänvisar regeringen (s. 194) till att kapacitets- ochslotsfrågor är centrala problem i EGs pågående arbete för attskapa en gemensam öppen flygmarknad i . Regeringenföreslår att nuvarande system skall bibehållas i avvaktan på nyaeuropeiska regler för slotsfördelning.Det bör här slutligen nämnas att en (fr.o.m. den 1 november1990) nyinrättad koncernstab för ekonomi- och finansfrågor inomLFV bl.a. skall utveckla och följa upp prissättningsprinciper.Mot bakgrund av den lämnade redogörelsen och i avvaktan påutskottets kommande behandling av förslag i proposition1990/91:87 bör motionsförslaget inte nu föranleda någotinitiativ av . Det kan således lämnas utan vidareåtgärd.3.3.2 Luftfartsavgifterna för trafik på GotlandI motion T262 (mp) -- vari framförs en rad förslag somgenomförda skall gynna -- begärs i yrkande 3 sänktalandningsavgifter för flyg på Gotland.Utskottet är inte berett att nu tillstyrka förslaget men villerinra om att den påbörjade översynen av affärsverken inomkommunikationsdepartementets område bl.a. skall omfattaöverväganden om hur verkens regionalpolitiska och sociala ansvarskall utformas. Motionsförslaget avstyrks således.3.3.3 Avgifterna för den årliga luftvärdighetskontrollen avprivatflygplanLuftfartsinspektionen vid LFV, som har att utöva tillsynenöver säkerheten i den civila luftfarten, svarar för kontrollenav luftvärdigheten hos luftfartyg. Efter en första kontroll avluftvärdigheten övervakas denna årligen.I motion T707 (m) yrkande 13 begärs att avgiften förluftvärdighetsbevis i samband med besiktning av privatflygplanskall vara relaterad till den verkliga kostnaden. Motionärernaframhåller att någon egentlig besiktning inte äger rum utan görsi form av en stickprovskontroll.Senast i betänkande 1989/90:TU25 (s.33) avstyrkte utskottetett likartat motionsyrkande. Utskottet har pekat på att man inomLFV har eftersträvat kostnadstäckning för helaflygsäkerhetstjänsten, varvid såväl övertäckning somundertäckning har förekommit bland de olika typerna av tjänster,samt att en översyn av luftfartsinspektionens taxor har letttill en ny taxa gällande fr.o.m. den 2januari 1989. Utskottethar framhållit att man i översynsrapporten hade konstaterat atten total kostnadsanpassning av taxorna inte var möjlig utandramatiska konsekvenser för det lätta privatflyget. Företrädareför den tyngre luftfarten hade emellertid påtagit sig att stödjaden lätta luftfarten m.m. genom att acceptera "transfereringar"i rimlig omfattning. Sammanfattningsvis har den nya taxan letttill lägre kostnader för det lätta privatflyget, skolor ochutbildningsverksamhet, vilket utskottet har framhållit.Övervägandena bakom den genomförda taxeändringen bör kunnatillgodose syftet med motionsyrkandet, varför det inte börföranleda något initiativ av . Det avstyrks således.3.4 Soliditetsmål och produktivitetsmålFör beslut av framläggs i årets budgetpropositioninte några förslag om soliditetsmål och mål förproduktivitetsförbättring för LFV.