bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — Motionerna Jo84 yrkandena 1--9,Jo100, Jo117 yrkande 2, Jo741, Jo742, Jo767, Jo769, Jo775yrkande 1, Jo793 yrkande 1, Jo795 yrkandena 4 och 5, Jo808,Jo811, Jo817 yrkandena 1 och 2 och Jo818 yrkandena 8--9 börsåledes, med hänvisning till det anförda, icke föranleda någonytterligare åtgärd.MiljökonsekvensbeskrivningarPropositionenRegeringen föreslår att en ansökan om tillstånd enligtnaturresurslagen (NRL) alltid skall innehålla enmiljökonsekvensbeskrivning. Vidare föreslås att regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer får föreskriva att det iärende enligt någon av de NRL-anknutna lagarna skall upprättasen miljökonsekvensbeskrivning.Miljökonsekvensbeskrivningen skall möjliggöra ensamlad bedömning av en planerad anläggnings, verksamhets elleråtgärds inverkan på miljön, hälsan och hushållningen mednaturresurser. Miljökonsekvensbeskrivningen skall bekostas avden som ansvarar för verksamheten eller den som skall vidtaåtgärden i fråga. Miljöskyddslagen, vattenlagen och lagen omkommunal energiplanering kompletteras med krav påmiljökonsekvensbeskrivningar.MotionernaEnligt motion Jo733 (m) yrkande 3 skall all verksamhet som kanpåverka miljön analyseras från miljösynpunkt och alternativalösningar undersökas. Avsikten med miljökonsekvensbedömningar äratt finna bästa tillgängliga teknik som ger minsta möjligamiljöpåverkan. I motion Jo705 yrkande 10 yrkas attmiljökonsekvensbeskrivningar skall införas. Sådana beskrivningarskall göras före en eventuell exploatering, och innanbrukningsmetoder som starkt påverkar naturmiljö, flora och faunatillåts. Kravet på miljökonsekvensbeskrivningar skall ävenomfatta användningen av nya metoder som kan anses vara ett led ipågående markanvändning. I motion Jo818 (fp) yrkande 1 framhållsatt miljökonsekvensanalyser även bör göras inför varjeaktualiserad större förändring av natur eller bebyggelse ihuvudstadsregionen. Krav på obligatoriskamiljökonsekvensbeskrivningar framförs i motion Jo792 (c) yrkande6. Beskrivningarna skall redovisa direkta och indirektamiljöeffekter som ett projekt kan medföra. Vidare skalleventuella alternativ och deras miljöeffekter samt s.k.nollalternativ redovisas. yrkar i motion Jo111yrkande 8 att hos regeringen begär förslag om ändringi naturvårdslagen så att krav på miljökonsekvensbeskrivningarinförs.Utskottets övervägandenPropositionen behandlas i denna del av riksdagensbostadsutskottet. kan för sin del konstateraatt regeringens förslag synes väl ägnat att i allt väsentligttillgodose de under detta avsnitt redovisade motionsyrkandena.Motionerna Jo111 yrkande 8, Jo705 yrkande 10, Jo733 yrkande 3,Jo792 yrkande 6 och Jo818 yrkande 1 bör således inte föranledanågon vidare åtgärd.Övervakning av tillståndet i miljönPropositionenDet nationella miljöövervakningsprogrammet byggs ut i syfteatt förbättra insamling och beskrivning av såväl nationell sominternationell information. Enhetliga regionalamiljöövervakningsprogram införs successivt i varje län för attge erforderliga kunskaper om regionala miljöförhållanden och somunderlag för regional och planering. Det föreslagnamiljöövervakningsprogrammet bör enligt regeringen uppfylla målenför en effektiv miljöövervakning. Länsstyrelserna skall haansvar för den regionalt utformade miljöövervakningen. Enjourcentral inrättas vid meteorologiska ochhydrologiska institut (). Centralen skall genom fortlöpandeövervakning kunna slå larm om akuta miljöhot. Kostnaderna ochomfattningen av ett utökat miljöövervakningssystem börpreciseras närmare i det utredningsarbete som pågår inomnaturvårdsverket. Miljöövervakningen tillförs totalt 75 milj.kr.under den kommande treårsperioden. För /92föreslås en ram på 40 milj.kr. för nationellmiljöövervakning och 9 milj.kr. för regionalövervakning.MotionernaI motion Jo105 (m) yrkande 10 konstateras att det redan i en mycket stor informationsmängd på miljöområdet.Problemet är enligt motionärerna att informationen många gångervarken är sammanställd eller bearbetad. Det är enligtmotionärerna viktigare att prioritera bearbetning ochsammanställning av befintliga miljödata än att intensifieraövervakningsinsatserna. Insamlingen bör dock fortgå i oförändradomfattning. En viss del av tillgängliga medel bör användas föratt stärka de aktörsbaserade organen (vattenvårdsförbund,luftvårdsförbund). En förbättrad miljöövervakning förutsätteratt även enskilda intressenter ges ett större ansvar. Enligtmotion Jo71 (fp) utgör miljöövervakningen ettgrundläggande hjälpmedel för att öka kunskapen om tillståndet imiljön. Behovet av förstärkt beredskap inför akuta miljöhotökar. Det är då väsentligt att i största möjliga omfattningrationellt utnyttja redan befintliga resurser. Det är bl.a.angeläget att resurser i största möjligaomfattning tas i anspråk i den utbyggda miljöövervakningen avvåra kust- och havsområden. I motion Jo717 (fp) framförs krav påen utökad kustvattenkontroll i . Enligt motionärernafinns ingen kontrollstation i . Ett antal stationer börflyttas dit så att alla delar av den svenska kusten täcks in.Utskottets övervägandenI likhet med regeringen anser utskottet att ökad kunskap ommiljötillståndet är en viktig förutsättning i det fortsattaarbetet för en god livsmiljö. Med hjälp av forskning ochmiljöövervakning kan de miljöpolitiska insatserna stämmas av iförhållande till satta mål och vidare kan eventuella nya problemidentifieras. Som framhålls i propositionen är verksamheten medmiljöövervakning omfattande men relativt splittrad på olikanivåer i samhället. Åtskilliga miljöproblem ärgränsöverskridande och många har global räckvidd. Det krävsdärför internationell samverkan om miljöövervakningen. En viktigförutsättning för en sådan samverkan är en väl fungerandenationell miljöövervakning. För att åstadkomma en ändamålsenligmiljöövervakning krävs stora insatser när det gäller bl.a.samordning av kontrollprogram och mätmetoder. Behovet avsammanställd och utvärderad information är stort hos olikaintressenter och i likhet med regeringen anser utskottet därföratt datahantering och analys- och resultatvärdering inommiljöövervakningen måste stärkas i det fortsatta arbetet. Denmedelsram som regeringen nu anger innebär en betydandeförstärkning av den nationella miljöövervakningen och att ettregionalt system kan börja byggas ut. Kostnaderna ochomfattningen av ett utökat miljöövervakningssystem skall somframhållits i propositionen preciseras närmare i detutredningsarbete som pågår inom . Utskottetfinner mot bakgrund av det anförda inte anledning att nu föreslånågon åtgärd i anledning av motion Jo105 yrkande 10.Motionen avstyrks således i berörd del.Utöver vad som anförts ovan beträffande förutsättningarna fören väl fungerande och ändamålsenlig miljöövervakning kanutskottet konstatera att en förbättrad beredskap inför akutamiljöhot mot havet kräver en fastare bevaknings- ochledningsorganisation. har det övergripandeansvaret för miljöövervakningen. Det är därför naturligt attnaturvårdsverket leder bevaknings- ochundersökningsverksamheten. Till sin hjälp behöver dock verket encentral för mottagning och bearbetning av bl.a eventuella larm.Regeringen föreslår inrättandet av en särskild jourcentral vidSMHI för att möta de akuta miljöhoten. Larm om akutaförändringar i havet inrapporteras till centralen ochvidarebefordras bl.a. till berörda myndigheter. Utskottet anseri likhet med regeringen att har de bästa förutsättningarnaför en sådan jourverksamhet. har tillgång till fartyg ochspecialister och inte minst till databaser, satellitdata ochprognosmodeller. upprätthåller dessutom jour dygnet runt.Samtidigt vill utskottet betona de olika sektorsmyndigheternasbetydelsefulla roll i miljöövervakningen. Dessa myndigheter börlöpande följa och dokumentera eventuella miljöskadliga effekterfrån verksamheter inom resp. sektor. De bör dessutom ha ansvarför att utarbeta förslag till åtgärder som syftar till attbegränsa de skadliga effekterna. Den föreslagna organisationenavser dels bevakningen av storskaliga förändringar i miljön somkan leda till akuta miljöhot, dels uppföljning av vad som händeri miljön under och efter sådana händelser liksom vid direktamiljöolyckor. Det är därför angeläget med ett nära samarbete ochviss samordning med såväl den centrala som regionalaorganisationen för bevakning av och direkta räddningsinsatservid miljöolyckor, dvs. och länsstyrelsernasräddningstjänstorganisation samt samutnyttjande avkustbevakningens fartyg. Enligt utskottets mening tillgodoserdet anförda i allt väsentligt syftet med motion Jo71. Motionenbör således inte föranleda någon vidare åtgärd.Utskottet gör samma bedömning beträffande motion Jo717 ochfinner således inte anledning att föreslå något riksdagensinitiativ när det gäller utökad kustvattenkontroll.Återställning av miljöskadade områdenÅterställning av skador förorsakade av luftföroreningar ochförsurningPropositionenRegeringen föreslår att medlen för återställning av skadorförorsakade av luftföroreningar och försurning ökas med 44milj.kr. till 176,5 milj.kr. för /92. Somytterligare stöd för dessa åtgärder betonas i propositionenbetydelsen av forskning, övervakning, m.m. Enligt förslaget börmedlen för återställning av skador förorsakade avluftföroreningar och försurning användas till förstärktövervakning av skogsskador och markförändringar samt pågåendeförsöksverksamhet med praktisk skogsmarkskalkning. Vidare börmedlen användas till utökad kalkning av sjöar och försuradevattendrag, utökad verksamhet för skydd och restaurering avkulturminnen samt förstärkning av åtgärder avseende brunnar. Dethöjda kalkningsbidraget bör användas för omkalkningar så atttidigare återställning kan säkerställas och för nykalkningar iförsurade sjöar och vattendrag i inland ochfjälltrakter. För kommande budgetår beräknar regeringenkostnaderna för omkalkningsprojekt till 140milj.kr.Kalkningsbidraget bör även användas för att sänka kvicksilver-och cesiumhalterna i försurade sjöar.MotionernaEnligt motion Jo88 (m) är nedfallet av svavel och kväve överframför allt tre till fem gånger större än vad naturentål. I är nedfallet mindre men där är marken ochvattnens känslighet för försurning betydligt större än i södraSverige. Enda sättet att rädda mark och vatten är att få nerutsläppen till den nivå naturen tål. I avvaktan härpå måsteförsurningen bemötas med bl.a. kalkning. Enligt motionärernaföreligger ett stort behov av intensifierad skogskalkning(yrkande 3). I motionen framhålls vidare att det är rimligt atten viss del av de totala kostnaderna för kalkningen betalas avskogsägarna själva. Motionärerna föreslår att bidrag skall utgåmed av kostnaderna inklusive markägarens egen arbetsinsats(yrkande 4). Huvudman för skogsmarkskalkningen skall varaskogsstyrelsen (yrkande 5). Enligt motionärerna är det interimligt att använda budgetmedel för dessa åtgärder.Den mest logiska lösningen vore att svenska föroreningskällorbetalar reparationen av de skador som utsläppen förorsakar.Riksdagen bör därför hos regeringen begära förslag om inrättandeav miljöfonder för kalkning och vitaliseringsgödsling.Miljöavgifter avsätts till fonderna som sedan skall bekostaeventuella återställningsåtgärder (yrkande 6). Enligt motionJo113 (c) yrkande 8 bör hos regeringen begära att etttreårsprogram för skyddskalkning och vitaliseringsgödsling avskogsmark upprättas. Programmet skall under de tre kommandebudgetåren tillföras 40, 75, resp. 130 milj.kr. Krav på ökadeinsatser mot försurningen i skogen genom vitaliseringsgödslingframförs även i motion Jo306 (c) yrkande 8. I motion Jo753 (c)konstateras att statsbidragen till kalkningsverksamhet i denorrländska sjöarna och vattendragen är otillräckliga. Det böruppmärksammas att vårt land inte kan undgå att göra erforderligainsatser. Ytterligare skador hinner uppstå om tillräckliga medelinte anslås . I motion Jo75 (v) framhållsatt skogsmarken i de södra delarna av landet är kraftigtförsurad. De grundläggande problemen kan bara lösas genom attorsakerna till luftföroreningarna åtgärdas. På kort sikt måsteförsöken med vitaliseringsgödsling genomföras ochskogsmarkskalkningen fortsätta. Hur dessa nödlösningar skallfinansieras bör den skogspolitiska kommittén lämna förslag om(yrkande 2). Enligt motion Jo732 yrkande 3 måsteytterligare statliga medel satsas på en kartläggning avförsurningen och på fortsatt kalkning. I motion Jo795 (mp)yrkande 3 framhålls att ökad kalkning m.m. krävs motförsurningen i . Den dåliga försurningssituationeni stora delar av beror på låg motståndskraft ijordarna, stora regionala utsläpp och en betydande import avluftföroreningar. Kalkningsprogrammet hinner inte längre med. Imotionerna Jo62 (s) och Jo771 (s) framhålls nödvändigheten avökade kalkningsinsatser i resp. Östergötland.I motion Jo113 (c) yrkande 11 betonas behovet av kartläggningoch insatser i hela landet för att förebygga och repareraskadeverkningarna av luftföroreningar på kulturminnen ochkulturmiljöer. I motion Jo445 (c) konstateras attfiskevårdsorganisationernas möjligheter att bedriva fiskevårdoch fiskekortsförsäljning drastiskt försämrats inom de områdensom drabbades av nedfallet från Tjernobyl. Några särskildastatliga medel för fiskevårdsorganisationerna att bedriva bl.a.fiskevård i dessa områden har inte anvisats. bördärför anvisa ett anslag på 3milj.kr. för fiskevård tillbidrag för att minska de mest negativa effekterna för fisketinom berörda områden (yrkande 1). Anvisade medel bör gemensamtförvaltas av och . Dessa förbund bör därefterfördela anvisade medel till fiskevårdsorganisationerna inomberörda län (yrkande 2). kräver i motion Jo732 attrennäringen skall ersättas för de åtgärder som vidtas för attminska det radioaktiva upptaget i renar (yrkande 4).Utskottets övervägandenSom redovisas i propositionen har försurningen ochkvävemättnaden förvärrats. Genomförda och beslutade kravförväntas minska de svenska svavelutsläppen med till år2000, räknat års nivå. Målet att minska utsläppen med65 % uppnås sannolikt med redan beslutade åtgärder.Genom den föreslagna minimeringen av svavelutsläpp som redovisassenare i detta betänkande bör det av tidigarefaställda målet om minskning av dessa utsläpp fram kunna nås (JoU 1987/88:23, rskr. Utvecklingenvad gäller kväveoxider ter sig inte lika gynnsam. Det krävs ettomfattande åtgärdsprogram för att nå målet på 30%utsläppsminskning . För att minska nedfallet tillsådana nivåer att människor och natur inte kommer till skadamåste arbeta aktivt för att få till stånd gemensammaåtgärder för EFTA och EG. Inom FNs ekonomiska kommission förEuropa, ECE, pågår arbete med ett protokoll för begränsning avflyktiga organiska ämnen samt en revidering av protokollen försvavel- och kväveoxider grundade på kritiska belastningsgränser.Även om länderna i lyckas begränsa de försurandeutsläppen väsentligt mer än vad som planeras kommer det attta decennier innan effekterna av utsläppsbegränsningarna slårigenom i mark- och vattensystemen. Den samlade erfarenhetenvisar att kalkning av försurade sjöar och vattendrag är eneffektiv och väl fungerande metod för att vidmakthålla en godvattenkvalitet och en god livsmiljö för växter och djur.Utskottet delar regeringens bedömning att kalkningen kommer attbehöva fortsätta i ett flertal år. När belastningen upphör ochtillförseln av försurade ämnen har begränsats skall debiologiska systemen kunna fortleva och utvecklas naturligt. Somframhålls i propositionen bör omkalkningar prioriteras. Tidigarekalkningsinsatser måste följas upp genom omkalkning. Vidutebliven omkalkning hotas annars växt- och djurlivets existenseftersom de efter varje kalkning återbundna metallerna ibottenslammet löses ut igen. Nya kalkningsinsatser behöver iförsta hand genomföras i inland. Vattendrag ochfjällsjöar, flera klassade som riksintressen för vetenskaplignaturvård, är starkt försurade. bör påpekas att enförsiktig kalkningsstrategi för inland ochfjälltrakter är att föredra eftersom kalkningarna måste föregåsav en noggrann detaljplanering. En sådan saknas i storadelar av området. Kalkningarna kommer att bli omfattande ochkräva delvis ny teknik. I likhet med regeringen anser utskottetdärför att verksamheten måste utvidgas successivt så att man kanåterföra erfarenheter från de tidiga projekten. Utskottet vill idetta sammanhang erinra om att genomfört ettomfattande fältexperiment för att sänka kvicksilver- ochcesiumhalter i fisk. Enligt verkets redovisning iAktionsprogrammet mot luftföroreningar och försurning, Luft 90,ger kalkningsinsatserna en betydande sänkning avkvicksilverhalterna. Samma projekt visar även att kalkning i dagär den metod som mest effektivt sänker cesiumhalterna iinsjöfisk. Det arbete som bedrivs både nationellt ochinternationellt kan förväntas ge ökade möjligheter atttillgodose de i motionerna Jo62, Jo753, Jo771 och Jo795 yrkande3 framförda kraven om utökad kalkning av sjöar och vattendrag.Utskottet anser med hänsyn härtill att motionsyrkandena intepåkallar någon vidare åtgärd.Utskottet har betonat vikten av attåtgärder vidtas mot den fortsatta försurningen av skogsmarkenoch de negativa effekter denna kan få för skogstillväxten(/90:JoU14). Vid utskottets tidigare behandling avdenna fråga har bl.a. uppmärksammats att fleraforskningsresultat visat på att basmättnadsgraden i marken isödra har sänkts och att surhetsgraden ökat med upp pH-enhet . Den regionala ökningen avförsurningen i marken har ett tydligt samband med depositionenav surgörande luftföroreningar. Basmättnadsgraden imineraljorden i de mest föroreningsbelastade delarna av västraGötaland är väsentligt lägre än i norra . Andelenskogsmark med oroväckande lågt pH-värde (under 4,4) ökarkraftigt från norr till söder. pH-värden under 4,4 indikerar enkritiskt låg basmättnadsgrad. Höga halter löst oorganisktaluminium och vissa tungmetaller förekommer då i markvätskan.Därför betraktas detta som en nedre pH-gräns som ej börunderskridas om man skall undvika negativa effekter påekosystemet, skogsproduktionen och grundvattnet. Depositionen avförsurande ämnen bedöms förblibetydligt högre än vad marken långsiktigt kan tåla.För att få beredskap för ett framtida storskaligtkalkningsprogram startade en praktiskförsöksverksamhet med skogsmarkskalkning. Försöksverksamhetenhar i första hand lokaliserats till områden i sydvästra hög belastning av sur deposition. Projektet omfattarSkånelänen, , , , och samt Västgötalänen. Enligt vad utskottet erfarit harsammanlagt 8000ha kalkats under åren 1990 och 1991.Budgetåret 1991/92 är för försöksverksamheten. Syftetär att skogsvårdsorganisationen skall ha en beredskapmed kunskaper och praktiska erfarenheter för att kunna genomföraett kontinuerligt och storskaligt kalkningsprogram på ettekologiskt och ekonomiskt godtagbart sätt.Utskottet kan för egen del konstatera att nedfallen avförsurande ämnen bör minskas till en nivå som naturentål. Då en sådan minskning ännu icke kan skönjas fordrasomedelbara och kraftfulla åtgärder för att hindra en fortsattförsämring av marktillståndet samt för att skydda skogsmarkenmot försurning. Vidare krävs åtgärder som motverkar skogsskadoroch förbättrar yt- och grundvattenkvaliteten. Kalkning avskogsmark är enligt tillgänglig expertis den mestbeprövade åtgärden mot markförsurningen och dess effekter.Kalkningens effekter på barrskogsekosystemen är väl dokumenteradgenom ett stort antal forskningsprojekt inom och utom Sverige.Man har även betydande praktisk erfarenhet av storskaligkalkning i framför allt västra . Kalkning är både enförebyggande och långsiktig skyddsåtgärd. Utskottet gör denbedömningen att skogsmarkskalkning i större omfattning kommeratt behövas i de mest utsatta områdena. Det slutligaställningstagandet bör dock göras när resultatet avförsöksverksamheten redovisats. I avvaktan på detta börverksamheten drivas vidare i minst nuvarande omfattning.Beträffande den långsiktiga finansieringen av skogsmarkskalkningbör den skogspolitiska utredningen få i uppdrag att lämnaförslag. Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo75yrkande 2, Jo88 yrkande 3, Jo306 yrkande 8 och Jo732 yrkande 3bör ges regeringen till känna.Utskottet är inte berett att tillstyrka de ytterligare förslagbeträffande skogsmarkskalkning som redovisas i motionerna Jo88yrkandena 4, 5 och 6 samt Jo113 yrkande 8. Motionerna avstyrks iberörda delar i den mån de inte tillgodoses genom utskottetsförslag ovan.Utskottet har inte något att anföra mot de synpunkter påförutsättningarna för fiskevård och fiskekortsförsäljning somframförs i motion Jo445 men ser ingen anledning att tillmötesgåkravet på ytterligare medel för verksamheten. Motionen avstyrks.Utskottet anser i likhet med regeringen att insatser motluftföroreningarnas effekter på kulturminnen och kulturföremålutgör ett område för förstärkta insatser. För att komma tillrätta med detta problem krävs att utsläppen av svavel- ochkväveföreningar minskar. Vidare krävs direkta skydds- ochkonserveringsinsatser på de viktigaste grupperna av värdefullakulturminnen. Regeringen föreslår att de medel som övernaturvårdsverkets budget anvisas till riksantikvarieämbetetskall förstärkas. För skydd och restaurering av kulturminnenföreslås en förstärkning med 4milj.kr. Detta innebär attsammanlagt 9 milj.kr. anvisas för detta ändamål övernaturvårdsverkets budget. Sammanlagt förfogarriksantikvarieämbetet därmed över ca 14,6 milj.kr. (ca 5,6 milj.kr. över anslaget G 28. Kulturmiljövård, se prop. 1990/91:100,bil. 10, KrU25, rskr. 234) för åtgärder enligt ämbetetshandlingsprogram för luftföroreningsinsatser under budgetåret1991/92. Enligt utskottets bedömning är syftet med motion Jo113yrkande 11 med det anförda i allt väsentligt tillgodosett.Yrkandet påkallar således ingen ytterligare åtgärd.Med stöd av förordningen (1986:621) om ersättning tilljordbruks-, trädgårds- och renskötselföretag samt till vissafiskare med anledning av lämnas ersättning tillbl.a. renskötselföretag för merkostnader och inkomstförlustertill följd av åtgärder som har vidtagits i syfte att förebyggahälsorisker från livsmedel. har på regeringens förslagför detta ändamål fastställt ett förslagsanslag på 1000 kr.för /92 (prop. 1990/91:100, bil 11, JoU22, rskr.202). Mot bakgrund av det anförda avstyrks motion Jo732 yrkande4 i den mån den inte kan anses tillgodosedd.Sanering och återställning av miljöskadade områdenPropositionenRegeringen föreslår att ett femårigt program för sanering ochåterställning av miljöskadade områden genomförs. perår avsätts för detta ändamål med början /92.Programmet skall utvärderas mot slutet av femårsperioden.MotionenI motion Jo107 (v) yrkande 18 framhålls att metalläckage frångruvavfall utgör en stor utsläppskälla för ett flertal metaller.Enligt motionärerna bör ges i uppdrag att läggafram förslag om en kraftig minskning av metalläckaget frångruvavfall.Utskottets övervägandenPå många platser i finns gamla avfallsupplag,förorenade markområden och förorenade bottensediment. Dessamiljöskadade områden utgör ett hot mot hälsa och miljö eftersomrisken för utlakning av farliga ämnen på många platser äravsevärd. har sedan mitten av 1970-taletarbetat med frågor om sanering och återställning av miljöskadadeområden. Antalet konkreta åtgärder är förhållandevislitet, beroende bl.a. på att kunskapen om problemens art ochomfattning liksom lämpliga metoder för återställning behövtbyggas upp successivt. Genom att särskilda medel budgetåret1988/89 ställdes till förfogande för åtgärder mot miljöskadorhar påbörjat ett mer systematiskt ochlångsiktigt arbete med återställningsfrågorna. Parallellt härmedhar verket satt i gång konkreta återställningsåtgärderbeträffande bl.a. gruvavfall. Som exempel på sådana åtgärder kannämnas efterbehandling av metallinnehållande sandmagasin vidSaxberget, . Gruvavfall utgör den största enskilda källanför läckage av metaller till svenska vatten. Belastningen avmetaller på från svenska källor kan till stor delhärledas från gammalt gruvavfall i tillrinningsområde.I detta sammanhang bör erinras om de särskilda insatser som görsför avrinningsområde.