bet · GE01KU39 · 1991-05-28 00:00:00 — Motionärerna pekar på kommuns ambitioner inomdata- och rymdområdet.I motion 1990/91:K73 yrkande 2 av Per Stenmarck och MargitGennser (m) vänder sig motionärerna mot vad som sägs ipropositionen om att det nya sammanslagna radiobolaget skall hafyra rikstäckande nät. Motionärerna anser att det skulle stärkaSveriges Radios monopolställning. De anser att det skall finnastre rikstäckande nät medan det fjärde skall användas av fleraolika lokalradiostationer.Motionärerna motsätter sig vidare en sammanslagning avlokalradion och riksradion (yrkande 1). De anser i stället attlokalradion skall säljas (yrkande 3) och ges rätt till frifinansiering, dvs. sponsring och reklam (yrkande 4).Motionärerna anför att en parlamentarisk beredning börtillsättas med uppgift att se över samtliga frågor i syfte attavreglera radiomediet och tillåta frihet för etablering,programinnehåll och finansiering (yrkande 5).I motion 1990/91:Kr204 av () anförmotionären att närradiomarknaden är mycket friare i övriganordiska länder än i . För att de svenska lyssnarna skallfå ett förbättrat utbud krävs enligt motionären att den svenskanärradiolagen ses över så att de möjligheter som finns i övrigaNorden öppnas även i vårt land.Även i motion 1990/91:Kr211 av () förespråkasen översyn av närradions villkor särskilt såvitt gäller definansiella problemen. Också i den motionen anförs att exempelpå lösningar bör stå att finna i övriga nordiska länder.Enligt motion 1990/91:Kr278 yrkande 1 av () fordras en genomgripande omstrukturering av radion iSverige. Riksradion bör bli ett separat och självständigt bolagvars verksamhet finansieras genom avgifter. Lokalradion bör säljas ut på denfria marknaden. Verksamheten bör finansieras med licensavgifteroch reklam. Närradion bör fortfarande vara en föreningsradio.Där bör reklam inte få förekomma. För mindre resursstarkaföreningar tryggas verksamheten genom tilldelning frånlokalradions reklamintäkter.Motionären anser även att radio- och TV-beredningen bör läggafram ett förslag beträffande TV- och radioreklam(yrkande 2).I motion 1990/91:Kr355 yrkande 2 av Tom och () anför motionärerna att ett beslut om en fjärdereklamfinansierad TV-kanal skulle kunna ge en möjlighetatt konkurrera om lokaliseringen. De anför vidare att ettfrisläppande av radiomonopolet skulle göra det möjligt att säljaRadio till privata intressenter.I motion 1990/91:K404 yrkande 1 av m.fl. (m) anförmotionärerna att det är bra att etermediepolitiken efter ettdecennium av politisk handlingsförlamning nu utreds av enparlamentarisk beredning. Målet för beredningens arbete bör varaatt det svenska radio- och TV-monopolet avskaffas. I principskall endast tekniska begränsningar tillåtas inskränka frihetenför radio- och TV-sändningar. Liknande synpunkter förs fram imotion 1990/91:K419 yrkande 1 av m.fl. (m)I motion 1990/91:K404 yrkande 2 föreslår motionärerna att detvå kvarvarande frekvenserna skall upplåtas till friståendeägare med koncessioner på högst . När nya friståendekanaler etablerats bör enligt motionärerna en av Radiostvå TV-kanaler säljas till fristående intressenter. För radionbör enligt motionärerna gälla att koncession skall kunnabeviljas varje fysisk och juridisk person så länge de tekniskaförutsättningarna så tillåter (yrkande 3).Enligt motionärerna bör förbudet mot kommersiell reklam iradio och TV upphävas för att möjliggöra finansiering avfristående kanaler (yrkande 4). Motionärerna anser också attförbudet mot reklam i lokala kabelsändningar bör upphävas(yrkande 5). Även i motion 1990/91:K419 yrkande 7 förespråkasupphävande av reklamförbudet.I motion 1990/91:K404 yrkande 6 anser motionärerna vidare attalla koncessionsärenden bör handläggas av en statligkoncessionsgivande myndighet, varför kabelnämnden kan läggas ner(yrkande 6). I motion 1990/91:Kr215 yrkande 2 av . anförs på samma grund att närradionämnden kan läggas ner.I motion 1990/91:K408 av m.fl. (v) uttryckermotionärerna oro över tendenser till internationellmonopolisering och likriktning av kulturproduktionen iinformationssamhället. Enligt motionärerna behövs enkartläggning av den internationella massmediemarknaden och hurdenna kan påverka massmedier (yrkande 1). Motionärerna anservidare att en internationell konvention med syfte att garanteramångfald och valfrihet bland medierna skulle kunna sätta gränserför hur många mediekanaler en person eller storkoncern fårkontrollera (yrkande 2).Enligt motion 1990/91:K416 av Per Stenmarck och () finns det underlag för minst tio kommersiellt finansieraderadiostationer i . Motionärerna förespråkar attlänet blir plats för en försöksverksamhet med fri radio.I motion 1990/91:K418 yrkande 1 av m.fl. (m, fp,c) anför motionärerna att radio- och TV-beredningen ifortsättningen bör ta ställning till radiofrågorna och en nysvensk radiolagstiftning. De anför att en ny radiolagstiftningbör garantera radiomediet i princip samma yttrandefrihet somsedan mycket länge gäller för tidningar och tidskrifter (yrkande2). monopol bör avskaffas och endast tekniskahinder tillåtas begränsa den fria etableringsrätten.Koncessioner skall kunna ges till fysiska och juridiska personer(yrkande 3). Förbudet mot kommersiell reklam bör avskaffas(yrkande 4).Enligt motion 1990/91:K419 yrkandena 2 och 6 av . (m) bör en avreglering av radion inledas iStorstockholmsområdet genom försäljning av Radio Stockholm.Motionärerna anför vidare att försöken med digitaliseradljudradiosändning bör förläggas till samma delar av TV-bandensom i övriga (yrkande 3), vilket innebär att FM-bandetfrån 104 till kan frigöras för konventionellFM-rundradio (yrkande 4). Motionärerna anser att ett system medkoncessionsgivning bör genomföras på försök, varvid den sombjuder högst bör erhålla koncession (yrkande 5).I motion 1990/91:K427 yrkande 1 av () anförmotionären att yttrande- och informationsfriheten i etern inteär lika stor som tryckfriheten. Hon menar vidare attavregleringen av etermediet bör inledas (yrkande2) ochatt radio- och TV-beredningen även bör utreda radions framtid(yrkande 3). Motionären anser vidare att Radio börsäljas (yrkande 4) och att det skall bli möjligt för enskildaindivider, företag och organisationer att etableraradiostationer i (yrkandena 5 och 6).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet ser med tillfredsställelse att ettutredningsarbete av angivet slag kommer till stånd, där framtidaradio- och TV-frågor i hela dess vidd tas upp till övervägandeunder parlamentarisk medverkan. De begränsningar som bör finnasför utredningsarbetet bör naturligen i princip vara endast desom skapas genom ställningstaganden till förevarandeproposition. Utredningsarbetet bör inte föregripas. Detta gällerinte minst den framtida ljudradioverksamheten på det lokala ochregionala planet. vill utskottet framhålla att ettutredningsarbete av angivet slag självfallet inte bör hindra attförändringar av organisatorisk art vidtas då det gäller SverigesRadio under den kommande avtalsperioden.Konstitutionsutskottets bedömningLiksom kulturutskottet anser att det ärtillfredsställande att de framtida radio- och TV-frågorna i heladess vidd kan tas upp till övervägande under parlamentariskmedverkan i det utredningsarbete som anges i propositionen.Konstitutionsutskottet finner att detta arbete inte börföregripas. Det är därför inte nödvändigt med några uttalandenfrån sida med anledning av motionerna. Utskottetavstyrker med det anförda motionerna 1990/91:K62 yrkande 3,1990/91:K63 yrkande 7, 1990/91:K70, 1990/91:K73, 1990/91:K88yrkande 1, 1990/91:K404, 1990/91:K408, 1990/91:K416,1990/91:K418, 1990/91:K419, 1990/91:K427, 1990/91:Kr204,1990/91:Kr211, 1990/91:Kr278 och 1990/91:Kr355 yrkande 2.Förlängning av nuvarande avtal mellan staten och SverigesRadioPropositionenI propositionen föreslås att nuvarande avtal mellan staten ochföretagen inom bör förlängas med sexmånader intill utgången av . I propositionen anförs atten ny avtalsperiod bör omfatta perioden --den31 december 1998.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet tillstyrker att avtalen mellan staten ochföretagen inom förlängs med ett halvårså att en ny avtalsperiod kan inledas den 1 januari 1993.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet tillstyrker regeringens förslag omförlängning av avtalen.Sveriges Radios rätt att sända sponsrade programPropositionenI propositionen föreslås följande.Frågor om sändning av sponsrade program bör regleras i avtalenmellan staten och vart och ett av programföretagen inom . Eftersom företagens sändningar inte skallfinansieras med reklam, bör huvudprincipen vara att företageninte heller skall träffa uppgörelser med sponsorer omfinansiering av program.För bör dock införas en rätt att träffauppgörelser om sponsring i fråga om program, där sändningengäller en allmän sammankomst eller en offentlig tillställningsom anordnas av någon annan än programföretaget. Försportevenemang gäller detta dock endast om evenemanget är avstörre svenskt eller internationellt intresse. Därvid bör sammakrav ställas i fråga om sändning av sponsrade program som gällerför sådana sändningar från det reklamfinansierade yttrandeKulturutskottet förordar att godkänner regeringensförslag med följande tillägg. anser att, när detgäller annat än sportevenemang, därutöver bör gälla attsponsring av program i bör få förekomma ivissa fall även om programföretaget är arrangör, nämligen omprogrammet sänds inom ramen för ett åtagande gentemot Europeiskaradiounionen (EBU) -- eller arrangemanget är av motsvarandebetydelse -- och programmet direktsänds till flera länder.Kulturutskottet anser att de nuvarande avtalen medprogramföretagen bör kompletteras med de av utskottetförordade sponsringsreglerna.Kulturutskottet anser vidare att det finns skäl att närmareöverväga frågan om huruvida i vissa fall sponsring bör tillåtasav program i det ljudradioföretag som skall bildas. Behov avsponsring kan finnas exempelvis då det gäller kostnadskrävandeprogram avseende operaföreställningar eller konserter som sändstill flera länder. Nya regler i detta avseende bör kunna träda ikraft , då det nya programbolaget startar sinverksamhet. Enligt kulturutskottet bör vad sålunda anförts omsponsring av ljudradioprogram som sin mening geregeringen till känna.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet tillstyrker regeringens förslag omSveriges Radios rätt att sända sponsrade program med det tilläggkulturutskottet förordat i fråga om ytterligare möjligheter attsända vissa sponsrade program i Television.Konstitutionsutskottet ansluter sig till kulturutskottetsbedömning att det finns skäl att närmare överväga fråganhuruvida i vissa fall sponsring bör tillåtas av program i detljudradiobolag som skall bildas -- exempelvis då det gällerkostnadskrävande program avseende operaföreställningar ellerkonserter som sänds till flera länder -- och att nya regler idetta avseende bör kunna träda i kraft den 1 januari 1993.Vad anfört om sponsring bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Riktlinjer inför beslut om nya avtal med SverigesRadio-företagenPropositionenNuvarande avtal mellan staten och löper ut den30 . I propositionen anförs att den nya mediemiljönställer stora krav på och att koncernen underöverskådlig framtid kommer att svara för huvuddelen av radio-och TV-utbudet i landet. Nuvarande avtal mellan staten ochföretagen inom bör, som tidigarenämnts, enligt propositionen förlängas intillutgången av . En ny avtalsperiod bör omfatta perioden den1 --den 31 december 1998.Enligt propositionen (s. 173) bör redan nu -- i godtid inför den nya avtalsperioden -- ta ställning till degrundprinciper som skall gälla i fråga om Radiosuppdrag, ekonomiska förutsättningar, ägarförhållanden,företagsform och organisation. Det bör emellertid här anmärkasatt regeringen endast har berett tillfälle att ta delav vad som anförs i propositionen om dessa frågor (prop.s.229f. ).I propositionen anförs vidare att mera detaljerade förslagtill bestämmelser och villkor för den nya avtalsperioden börföreläggas våren 1992.Följande riktlinjer bör enligt propositionen gälla införbeslut om nya avtal med Radio-företagen.Uppdraget att sända radio- och TV-program i allmänhetenstjänst bör vara oförändrat. För verksamheten bör disponera fyra rikstäckande sändarnät förljudradio och två rikstäckande sändarnät för TV.När det gäller de ekonomiska villkoren bör Radiosverksamhet även i fortsättningen finansieras med medel somriksdagen anvisar från rundradiokontot. Medelstilldelningen börliksom nu värdesäkras med utgångspunkt i ett index. Med börjanår 1992 får en reformram om 600 milj.kr.fördelade med 150 milj.kr . På SverigesRadio ställs ett rationaliseringskrav om sammanlagt 200 milj.kr.under åren 1993 och 1994. De medel som frigörs genom ytterligarerationaliseringar får behållas för ytterligare reforminsatser.Den nuvarande företagsformen bör behållas. I princip bör ocksåägarförhållandena i bestå.Sveriges Radio-koncernens organisation bör ses över. Detanförs att ansvarsfördelningen mellan moderbolag och dotterbolagär oklar. Vidare anförs att det är mycket angeläget attkoncernen får en sådan organisation att styrelserna-- efter det att och regeringen genom lagar, avtal ochriksdagsbeslut om ekonomiska villkor har gett de grundläggandeförutsättningarna -- kan ta ansvar för att verksamheten blireffektiv och framgångsrik.Rollfördelningen mellan företagen bör bli klarare än nu.Riksdagen bör ta ställning endast till huvuddragen till denstruktur som bör uppnås. Den interna företagsorganisationen börbestämmas av det enskilda bolaget.Programverksamheten bör handhas av tre bolag:Utbildningsradion samt ett programbolag för vardera ljudradionoch televisionen. Detta innebär att Lokalradion och Riksradionförs samman till ett ljudradioföretag. De tre bolagen bör haegna avtal med staten som preciserar deras uppdrag somprogramföretag i allmänhetens tjänst. Dessa organisatoriskaförändringar bör enligt propositionen genomföras så attförutsättningar skapas för att förstärka den regionala ochlokala radio- och TV-produktionen.Programverksamheten bör organiseras i en koncern. Moderbolagetbör inge anslagsframställningar till regeringen och fördelamedel som staten tilldelar koncernen, ansvara för fördelning ochplacering av sändningstid om programföretagen inte själva kanenas, ansvara för beredskapsplanering och vara ett organ därkoncerngemensamma frågor bereds.Dotterbolaget i bör handhaavgiftsuppbörd och avgiftskontroll.Styrelserna i moderbolaget och de tre programbolagen börvardera bestå av femton ledamöter. För samtliga bör gälla attregeringen utser ordförande och sex ledamöter. Ägarna utser femledamöter. Den verkställande direktören bör vara självskrivenledamot. Slutligen äger personalen rätt att utse två ledamöterjämte två suppleanter. Den nu beskrivna ordningen att utsestyrelsernas ledamöter uppnås genom föreskrifter ibolagsordningarna.Moderbolagets och programbolagens styrelser bör ha ett meromfattande personsamband än vad som är fallet. Elva avmoderbolagets ledamöter bör ingå i programbolagens styrelser,fyra i , fyra i det sammanslagnaljudradiobolagets och tre i Utbildningsradions styrelser. Avmoderbolagets ledamöter är det då bara ordföranden, denverkställande direktören och personalrepresentanterna som inteingår i något programbolags styrelse.MotionernaI motion 1990/91:K63 yrkande 1 av m.fl. (m)anförs att förändringarna som sker inom medieområdet och inomSveriges aktualiserar en översyn av företagetsägarstruktur.Enligt motion 1990/91:K80 yrkande 10 av m.fl.(c) är det vid en översyn av ansvarsfördelningen mellanmoderbolaget och dotterbolagen angeläget att pröva behovet av ensammanhållen koncern för den verksamhet som skall bedrivas.Motionärerna anser att översynen även bör omfatta övervägandenatt uppdra åt rundradiofonden att fördela tillgängliga medeltill programföretagen. De anser att syftet med översynen skallvara att minimera behoven av ledningsöverbyggnad för allmän-TVoch radio och således stärka programföretagens självständighet.I motion 1990/91:Kr215 yrkande 3 av m.fl. (m)anförs att det fortsatta beredningsarbetet beträffande SverigesRadios organisation och ställning bör inriktas mot attkoncernens moderbolag avskaffas och att programverksamhetensamlas i ett radio- och ett TV-bolag.Enligt motion 1990/91:K63 yrkande 8 av m.fl. (m)bör de enskilda lokalradiostationerna garanteras storsjälvständighet även . Motionärerna anser attlokalradion även i fortsättningen bör disponera en egen kanal.I motion 1990/91:K74 yrkande 2 av m.fl. (v) anförmotionärerna att måste få möjlighet att erbjudalyssnarna och tittarna ett mångfald utbud av program, bådeunderhållande och bildande. Det skall finnas utrymme både attvärna om det svenska språket och kulturen och invandrarnaskultur och språk. Motionärerna anser också att egenproduceradeprogram för barn och ungdom är viktigt.För att kunna tillgodose alla de krav som bör ställas på ettpublic-service-företag krävs enligt motionärerna bådeprofessionella och ekonomiska resurser i tillräcklig omfattning.Enligt motionärerna är nu resurser så knappa attflera kvalitativt goda program är hotade. De anser att koncernenbehöver ett större tillskott än vad regeringen föreslår. Enligtmotionärerna är det svårt att bedöma hur hög TV-avgiften kanvara utan att viljan att betala avtar. De pekar därför påmöjligheten att finna andra former att finansiera verksamheten.En rimlig ordning kan enligt motionärerna vara att vissa tungadelar av verksamheten finansieras på samma sätt somutlandssändningarna.I motion 1990/91:K88 yrkande 5 av m.fl. (fp)förklarar motionärerna att de inte har något att invända mot attprogramverksamheten i handhas av treprogrambolag, varav ett för ljudradion. De menar att det ärviktigt att ljudradion kan stärka sin position inom koncernengenom en integration mellan riksradion och lokalradion.Ljudradion skall inte behöva leva i skuggan av televisionen.Motionärerna förutsätter att lokalradions sändningar i P 4kommer att fortsätta i ungefär nuvarande omfattning.I motion 1990/91:K80 yrkande 8 av m.fl. (c)motsätter sig motionärerna bestämt att Riksradion ochLokalradion slås samman till ett programföretag. Enligtmotionärerna kommer i allt fler och större områden i landet detlokala nyhetsutbudet att domineras av två aktörer--en regionaldagstidning och lokalradion. Dagstidningsföretagen arbetar intesällan inom ett vidare område än det traditionelladagstidningsområdet. Om de regionalt dominerande och finansielltstarka dagstidningarna expanderar sin verksamhet också tillradio och TV, kommer dessa företag enligt motionärerna att kunnadominera såväl nyhetsutbud som debatt kring lokala frågor i änstörre omfattning än . Lokalradion är således ett mycketviktigt kompletterande medium till de dagliga lokaltidningarna.Det är enligt motionärerna därför viktigt att slå vakt omlokalradions fortsatta verksamhet.Motionärerna anser att ansvaret för lokalradionsprogramverksamhet även bör åvila ett självständigtoch från den övriga radioverksamheten fristående bolag.Lokalradion skall dessutom enligt motionärerna garanterassändningsrätt i P4-nätet.Enligt motionärerna är många inslag som produceras avlokalradion av riksintresse medan riksradions regionalaproduktioner inte sällan särskilt engagerar lyssnarna inom enregion. Motionärerna anser därför att det finns möjligheter tillsamordningar mellan dessa enheter (yrkande 9).I motion 1990/91:K85 yrkande 3 av m.fl. (mp)förklarar motionärerna att den närhet och den lokala mångfaldsom den lokala radion bör stå för och i många fall ocksåerbjuder lyssnarna inte äventyras utan utvecklas. Att förasamman Lokalradion och Riksradion till ett ljudradioföretagskulle enligt motionärerna kunna te sig äventyrligt från dennasynpunkt. Lokalradions självständighet och positiva utvecklingskulle kunna komma i fara. Å andra sidan finns det enligtmotionärerna inte några belägg för detta.Motionärerna anser att det är viktigt att lokalradion i dennya organisationen får behålla och utveckla ett programmässigtoberoende som bör präglas av lokala och regionala hänsyn ochförutsättningar samt medge större möjligheter att spegla ochskildra lokala och regionala händelser och skeenden.I motion 1990/91:K61 av och ()instämmer motionärerna i att det är önskvärt att satsa på enregional och lokal produktion. De menar emellertid att det börklargöras att även utsändningen skall vara lokal.Enligt motion 1990/91:K62 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (fp) måste det ställas särskilda krav på det nyaljudradiobolaget för att den framtida radioverksamheten skallsäkras. Ett viktigt sådant krav är att man garanterar de lokalaradiostationernas programmässiga självständighet. Liknandesynpunkter förs fram i motion 1990/91:K92 av . (fp).I motion 1990/91:K65 av i och BertilPersson ( båda m) anför motionärerna att det är viktigt attlokalradions verksamhet får bestå när det nya radiobolagetbildas. De framför vissa krav för att denna målsättning skallkunna förverkligas. Samma uppfattning och samma krav förs fram imotion 1990/91:K72 av ().Enligt motion 1990/91:K67 av m.fl. (s) börriksdagen uttala att det är av stor betydelse att svensk lokalpublic service-radio kan hävda sin ställning såväl kvalitativtsom publikmässigt. I de riktlinjer som uttalar börenligt motionärerna särskilt framhållas att lokalradionsrationella organisation, arbetsmetoder och styrsystem bör tastill vara och vidareutvecklas samt att strukturförändringarna iSveriges Radio skall syfta till att förstärka resurserna för denlokala radioproduktionen för lokal sändning. Samma synpunkterförs fram i motion 1990/91:K76 av m.fl. (s).I motion 1990/91:K68 av m.fl. (s) ställersig motionärerna bakom förslaget att samla resurserna för bådelokal- och rikssänd radio till ett ljudradiobolag med uppdragatt göra en icke-kommersiell public service-radio. De anser attdet nya radiobolaget skall ges två programmässiga uppdrag, ettlokalt och ett nationellt (yrkande 1), att minst nuvarande breddoch djup i det programmässiga lokala uppdraget skall gälla(yrkande 2), att lokalradiostationernas programmässigasjälvständighet skall bevaras och stärkas (yrkande 3), att FM4 iförsta hand skall stå till lokalradiostationernas förfogande medbibehållande av nuvarande möjlighet att flexibelt användakanalen över dygnet (yrkande 4) och att lokalradions rationellaorganisation, arbetsmetoder och styrsystem skall tillvaratas ochvidareutvecklas (yrkande 5).I motion 1990/91:K71 av m.fl. (s, fp, c, v)förespråkar motionärerna att lokalradioredaktionen i Södertäljeinom lokalradiodistriktet i experimentsyfte görssjälvständig.I motion 1990/91:K78 av och ()anför motionärerna att de befarar att lokalradions existens ochfortlevnad riskeras i det tilltänkta ljudradiobolaget. De anserdärför att lokalradions självständighet bör garanteras (yrkande1), att lokalradion i första hand även bör organiserasi ett eget bolag (yrkande 3) och att, för det fall ett gemensamtljudradiobolag ändå anses som det mest ändamålsenliga,riksradions regionala verksamheter bör anpassas och integrerasmed lokalradion (yrkande 4). Samma uppfattningar framförs imotionerna 1990/91:K81 yrkandena 1, 3 och 4 av . (c) och 1990/91:90 yrkandena 1, 3 och 4 av ().I motion 1990/91:K84 yrkande 1 av () motsättersig motionären att lokalradion inordnas i riksradion. Motionärenanser att bör slå fast att lokalradion även ifortsättningen bör ha uppdraget att producera lokal radio i egenkanal och att verksamheten måste vidareutvecklas. Enligtmotionären bör det vara möjligt att rationalisera riksradionutan att lokalradion inordnas i riksradion. Han anser att detbör övervägas att överföra den landsortsbaserade riksradion tilllokalradion och att riksradion i stället köper sin nuvaranderegionala produktion av lokalradion (yrkande 2). Motionärenmenar också att frågan om att delvis finansiera lokalradion medreklam bör utredas (yrkande 3).I motion 1990/91:K86 av och () anför motionärerna att det är av stor vikt att denorganisationsförändring som genomförs med en sammanläggning avriksradio- och lokalradiobolagen inte leder till attlokalradions karaktär av radioverksamhet för en lokal publikförsämras.