bet · GE01NU35 · 1991-05-16 00:00:00 — när utbyggnadenär klar. Detta förslag behandlar utbildningsutskottet i sittbetänkande 1990/91:UbU13.I motion 1990/91:N357 (m) föreslås att skall göraett uttalande till regeringen om betydelsen av fri forskning.Det är en viktig uppgift för det allmänna att svara för attforskningen tillförsäkras sådana resurser att den grundläggandeforskningens kvalitet och integritet säkerställs, sägs det imotionen. Kvalitetsmedvetenheten måste bli bättre inom helautbildningsområdet och forskning och utveckling måsteprioriteras, anför motionärerna.I partimotion 1990/91:N42 föreslås att anslagethöjs med 7 milj.kr. -- från 67 milj.kr. innevarande budgetårtill 74 milj.kr. Bakgrunden är att motionärernainte tror att det går att i alltför snabb takt kanaliseraforskningen till sådana områden som enligt deras mening börprioriteras, dvs. teknik som arbetar med de ekologiska systemenoch leder till cirkulära resursflöden.Utskottet behandlar de båda nu nämnda motionsyrkandena i turoch ordning.Utskottet vill understryka att det är av yttersta vikt att deti bedrivs teknisk grundforskning av hög kvalitet. Dennauppfattning låg bakom beslut om inrättandeav det teknikvetenskapliga forskningsrådet. Förslaget i åretsnäringspolitiska proposition om resursförstärkning till TFRinnebär en fortsättning på regeringens linje att det skall göraskraftfulla satsningar på grundforskningen inom det tekniskaområdet.Med hänsyn till det anförda kan utskottet inte finna att detföreligger något behov av att gör ett uttalande om denfria forskningen av den typ som begärs i motion 1990/91:N357(m). Motionen avstyrks således.Vad gäller anslaget till TFR tillstyrker utskottet regeringensförslag. Den resursförstärkning som förslaget innebär ligger väli linje med utskottets uppfattning att det är viktigt med ökadesatsningar på teknisk forskning. Med detta konstaterandeavstyrker utskottet motion 1990/91:N42 (mp) i här aktuell del.Europeiskt forsknings- och utvecklingssamarbeteRiksdagen anslöt sig till de riktlinjer för detfortsatta forskningssamarbetet med EG som angavs i denforskningspolitiska propositionen (prop. 1989/90:90,1989/90:UbU25, 1989/90:NU40).Målen för EGs program för forskning och utveckling (FoU) är,som anges i den nu behandlade propositionen (s. 55--60):att stärka den europeiska industrins vetenskapliga ochteknologiska bas och göra den mera konkurrenskraftig på deninternationella marknaden,att särskilt ta till vara de små och medelstora företagensmöjligheter att delta i den innovativa processen och därmedbidra till konkurrenskraften,att bidra till ekonomisk och social samhörighet mellan EGsregioner.De viktigaste industriella programmen avserinformationsteknologi, kommunikationsteknologi, produktions- ochmaterialteknologi, bioteknik samt jordbruksindustriellforskning.Ett så långtgående deltagande som möjligt i EGsforskningsprogram eftersträvas, sägs det i propositionen. Dettainnebär att i de pågående förhandlingarna mellan EFTAoch EG framför önskemål om ett fullständigt deltagande påramprogramnivå.Under /91 är efterfrågan på statlighälftenfinansiering av svenskt deltagande i projekt större änsom kan täckas av de för ändamålet anvisade anslagen. Ensuccessiv ökning av det svenska deltagandet är nödvändig för attSverige skall vara väl förberett för fullt deltagande iEGs ramprogram för FoU, anser regeringen. Därför föreslås attanslaget ökas med 40 milj.kr. till 101 milj.kr.Vidare föreslås 25 milj.kr. för fortsatt forskning om ochutveckling av teknik för effektivare och miljövänligare trafikpå väg, på järnväg och i luften. deltar iEUREKA-projektet och Drive i syfte attdet svenska vägtrafiksystemet skall kunna göras mer effektivt,miljövänligt och trafiksäkert och för att det skall skapasförutsättningar för införande av ett elektronisktbilavgiftssystem. Ett eventuellt framtida deltagande i ett nyttplanerat forskningsprogram för järnvägs- och flygtrafik utredsockså.Anslaget bör ökas med 20 milj.kr., anförs det i motion1990/91:N34 (m). Svenska företags deltagande i EGs program förforskning och utveckling sker inte på samma villkor som gällerför företag inom EG, sägs det vidare. Dessa företag får hälftenav kostnaderna för deltagande i projekt finansierade genom EG.Svenska företags kostnader måste tills vidare finansieras genomstatliga anslag. Efterfrågan på dessa anslag överstiger anvisademedel. Anslaget för det kommande budgetåret bör därför ökas.Under åren fram till att blir medlem i EG bör anslagetökas ytterligare.I partimotion 1990/91:N42 yrkas i stället på enkraftig minskning av anslaget, till 61 milj.kr., vilket ärmindre än hälften av vad regeringen har föreslagit. Motionärernamenar att en stor del av den aktuella forskningen är felaktigtinriktad; den ägnas inte resurshushållning och cirkuläraresursflöden, och mycket satsas på en energiineffektivvägtrafik. Vidare rör det sig om områden där konkurrensen ochlönsamheten är sådan att företagen själva har all anledning attsatsa på forskning.Riksdagen avslog motionsyrkanden (m resp. mp)liknande de här aktuella och med krav på högre resp. lägreanslag än vad som då föreslogs. Företrädarna för moderatasamlingspartiet resp. reserverade sig till förmånför sina resp. yrkanden.Utskottet godtar de i propositionen angivna riktlinjerna försvenskt deltagande i europeiskt forsknings- ochutvecklingssamarbete. Det är mycket angeläget att år1993 fullt ut skall kunna deltaga i EGs ramprogram för forskningoch utveckling. Likaså tillstyrker utskottet det anslagsbeloppsom föreslås för det kommande budgetåret.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1990/91:N34 (m)och 1990/91:N42 (mp) i här aktuella delar.Prioriterade teknikområdenPå utvalda teknikområden av stor betydelse för framtidaindustriell tillväxt sätter staten in åtgärder enligt tidigarebeslut. I propositionen (s. 60--63, 263--264) lämnas informationom vissa frågor som är aktuella på dessa områden. Prioriteradeteknikområden är informationsteknologi,bioteknik, materialteknik och verkstadsteknik. Till dessaområden går två tredjedelar av de medel som styrelsen förteknisk utveckling (STU) disponerar för programmen Ny kunskapoch Ny teknik. Andra viktiga områden är miljöteknik,processteknik, transportteknik samt träteknik. I detta avsnittbehandlas motionsyrkanden avseende områdenainformationsteknologi, bioteknik, materialteknik, miljöteknikoch träteknik samt kollektiv forskning i allmänhet. I anslutninghärtill redovisas vad som sägs i propositionen om de olikateknikområdena.InformationsteknologiI den näringspolitiska propositionen (prop.1989/90:88 s. 110 f.) aviserades en utredning av framtidastatliga insatser inom informationsteknologiområdet. Enförstudie i två etapper har genomförts. STU och delegationenför industriell utveckling inom informationsteknologiområdet,den s.k. IT-delegationen, har redovisat sina bedömningar ombehov av statliga insatser. Regeringen anmäler att den avser attpåbörja ett skyndsamt utredningsarbete med ambitionen att underår 1991 kunna redovisa resultat med tillhörande förslag.Regeringen har bemyndigat industriministern atttillkalla fyra arbetsgrupper med uppgift att utreda svenskinformationsteknologis möjligheter ochformulera förslag till riktlinjer för en IT-politik inom detnäringspolitiska området enligt angivna riktlinjer.Utredningsarbetet skall redovisas vid utgången av septembermånad 1991.Utgångspunkt skall vara att föreslagna åtgärder skallfinansieras inom ramen för befintliga medel till IT-området. Enarbetsgrupp med representanter för industridepartementet har detsamordnande ansvaret. Tre arbetsgrupper lägger fram förslag inomvar sitt temaområde.I motion 1990/91:N40 (s) begärs att skall görauttalanden dels mer allmänt om behovet av forskning ochutveckling, dels om behovet av ytterligare åtgärder på detinformationsteknologiska området. De stora omvälvningar avinfrastrukturen som pågår får konsekvenser för alla människor,men kanske främst för dem som har funktionshinder, sägermotionären. Utan lagstiftning och föreskrifter kan samhälletinte garantera att grundläggande sociala hänsyn tas i dennaförändringsprocess.Som redovisats pågår på informationsteknologiområdet ettrelativt omfattande utredningsarbete som skall redovisas omnågra månader och som bl.a. skall leda fram till förslag tillriktlinjer för fortsatta insatser på området. Med hänsyn härtillanser utskottet inte att har anledning att nu ta någotinitiativ i saken. Motionen avstyrks därmed.BioteknikEn viktig förutsättning för fortsatta framgångar inombiotekniken är forskning inom bl.a. grundläggande cellbiologi,molekylärbiologi och biokemi, sägs det i propositionen (s. 61f.). De senaste forskningspropositionerna har resulterat i enutökad verksamhet på dessa områden inom högskolesektorn. Vidsidan av de insatser som görs direkt av högskolan,forskningsråden och STU svarar företagen för en betydande del avkostnaderna. Kompletterande insatser görs bl.a. av NordiskIndustrifond.I två partimotioner -- motionerna 1990/91:N32 (c) och1990/91:N45 (v) -- ställs krav på att det skall utarbetas ettforskningsprogram för bioteknik. är ett av fåindustriländer som saknar ett sådant program, sägs det i denförra motionen. I den senare anförs att biotekniken är ettområde med en stor utvecklingspotential som kan omsättas iföretagsamhet.Inom SIND pågår en utredning om biotekniken i svensk industri.Utredningen innefattar en kartläggning, analys och bedömning avkommersialiseringsmöjligheter och industriellautvecklingsmöjligheter. Utredningen beräknas bli avrapporteradvid 1991. Därefter kan man inomindustridepartementet ta ställning i frågan.Som redovisas i propositionen pågår inom ramen för STUsverksamhet olika forskningsprogram på bioteknikens område.I motion 1990/91:N45 (v) refereras till en framställning frånUmeå universitet och kommun till regeringen om att SIND ochSTU skall få i uppdrag att utarbeta en modell förnäringslivsutveckling baserad på bioteknik. Regeringen hänvisari propositionen (s. 224) till de åtgärder som den har föreslagitför att underlätta utvecklingen av forskningsbaserade företag,och som bl.a. innebär att utvecklingsfonderna i län meduniversitet och större högskolor skall få utökade resurser (ses.66). Dessa åtgärder innefattar i princip den typ av insatsersom föreslås i skrivelsen, anförs det. Det kan dock, enligtpropositionen, finnas anledning att genom försöksverksamhet,bl.a. i , ytterligare utveckla de planerade åtgärderna vadgäller inriktning och utformning.Med hänsyn till de aktiviteter som pågår på bioteknikområdetoch den utredning som SIND håller på att färdigställa finns det,anser utskottet, inte någon anledning för att nu tanågot sådant initiativ som föreslås i motinerna 1990/91:N32 (c)och 1990/91:N45 (v). Motionerna avstyrks sålunda.MaterialteknikRiksdagen fattade beslut om en ny organisation förforskning inom materialteknik, nämligen tvärvetenskapligakonsortier (prop. 1989/90:90, 1989/90:NU40). Grundtanken är attforskning inom materialteknik skall prövas tvärs överuniversitet och högskolor. Elva konsortier, i huvudsak medgeografisk tyngdpunkt i en högskola, har valts ut. Densammanlagda ramen för den materialtekniska satsningen uppgårtill 81 milj.kr. under en treårsperiod.Högskolan i --har angett materialteknik som ettav fyra prioriterade områden. Denna verksamhet bedrivs vid ettsärskilt materialcentrum (HTM). I motion 1990/91:N306 (c) tasfrågan om finansiering av forskningen vid detta centrum upp. Detär väsentligt att en kvalificerad forskning snabbt kommer tillstånd vid HTM, anför motionärerna. I väntan på centralaforskningsmedel kunde en annan metod prövas. Staten kunde, t.ex.genom STU, ställa s.k. delkollektiva medel till förfogande. HTMskulle få möjlighet att föreslå berörda företag att satsa ensumma på ett forskningsprojekt, varvid denna summa kundedubbleras med delkollektiva medel.Högskolan i --är, enligt vad utskottet erfarit,redan nu en av de regionala högskolor som är bäst försedda medmedel. /89 påbörjades där en förstärkning avbasresurserna, med tyngdpunkt på det tekniska området. Av enrapport från STU rörande materialteknik för industriellutveckling i Bergslagen framgår att STU har delfinansierat ettantal projekt inom det materialtekniska området, där industrinhar medverkat med återstående finansiering. Detta utgör ettexempel på sådan kollektiv forskning vid högskolan somefterlyses i motionen.Med det sagda avstyrker utskottet motion 1990/91:N306 (c).MiljöteknikDe miljöpolitiska målen innebär, sägs det i propositionen(s.63), bl.a. en miljöanpassad industri- ochsamhällsutveckling. Industriell tillväxt och därmedsammanhängande produktionsökning får inte äga rum på bekostnadav miljön. I syfte att uppfylla de miljöpolitiska målen i dettaavseende har beslutat om en satsning på miljövänligproduktutveckling och avfallshantering inom ett program förforskning för ett avfallssnålt samhälle. Detta stöd uppgår till87 milj.kr. och hanteras av en särskildmyndighet, programrådet för forskning för ett avfallssnåltsamhälle.Syftet med programmet för forskning för ett avfallssnåltsamhälle är enligt instruktionen för programrådet (SFS 1990:961)att utveckla teknik och styrmedel som leder till miljöanpassadeprodukter och därmed minskad mängd och farlighet beträffandeavfall. Programrådet skall samverka med vetenskapligainstitutioner inom universitet och högskolor samt medorganisationer och statliga organ inom verksamhetsområdet både ioch utom . Därvid skall programrådet se till attforskningen får en inriktning som stämmer med de miljöpolitiskamålen, samordna forskningsinsatserna inom programmet så att etteffektivt utnyttjande av dessa uppnås samt fördela medel tillforskning inom ramen för programmet.Riksdagen har bifallit regeringens förslag ibudgetpropositionen om medel till industridepartementets del avfinansieringen av programrådet -- 16,6 milj.kr. för budgetåret1991/92 (prop. 1990/91:100 bil. 14 punkt , 1990/91:NU24 s.13). avslogs yrkanden i motion1990/91:N317 om att programrådet skulle ombildas till endelegation för ekologisk teknik och att anslaget skulle utökasväsentligt, i förhållande till regeringens förslag.Miljöpartiets företrädare reserverade sig till förmån föryrkandena.I motion 1990/91:N42 (mp) återkommer förslaget om att ensärskild delegation för ekologisk teknik skall inrättas.Motionärerna tror inte att den företagskultur som finns vid STU,och som väntas följa med i den nya näringspolitiska myndigheten,kommer att passa för den utveckling av ekologisk teknik somborde komma till stånd. De uppgifter som åvilar programrådet förforskning för ett avfallssnålt samhälle bör överföras tilldelegationen, säger motionärerna.Regeringen bör anmodas att ta fram ett program för hur sektornför miljöteknik skall främjas , sägs det i motion1990/91:N45 (v). omsätter världsmarknaden för miljöteknikuppskattningsvis , och tillväxten liggerpå 20--. har tappat åtskilliga år iutvecklingen av miljöanpassad teknik och system, hävdarmotionärerna.Utskottet ser ingen anledning för att ändra sittbeslut om att det inte bör inrättas någon delegationför ekologisk teknik. Motion 1990/91:N42 (mp) avstyrks sålunda iberörd del.Förslaget i motion 1990/91:N45 (v) om att ett program förmiljöteknik skall utarbetas blir, enligt utskottets mening,tillgodosett genom det arbete som kommer att utföras avprogramrådet för forskning för ett avfallssnålt samhälle. Ävendenna motion avstyrks alltså såvitt nu är i fråga.TräteknikI tre motioner tas frågan om insatser för att ökavidareförädlingen inom skogsindustrin upp.Önskemål om ökad vidareförädling inom skogsindustrin liggerbakom de här aktuella yrkandena i motionerna 1990/91:N342 (s)och 1990/91:N28 (v). Skogsbruket har dominerats avkvantitetstänkande och mindre av kvalitet och vidareförädling,sägs det i den förstnämnda motionen. Det krävs nu ett brettinitiativ till ett projekt i inlandet som kan bli banbrytandeför en fortsatt utveckling inom träförädlingen. Inom ramen förnärings- och regionalpolitiken kan staten stödja projekt församverkan mellan olika intressenter inom skogsbruk, sågverk ochträförädlingsindustri, anför motionärerna.Utöver de områden som propositionen anger bör vidareförädlingav sågade trävaror tillhöra de utvalda teknikområden somprioriteras för en framtida industriell tillväxt, sägs det imotion 1990/91:N28 (v). En utgångspunkt för satsningarpå forskning och utveckling borde vara att speciellafördelar skall tas till vara. Därigenom skulle kunnastärka sin position i . I motionen sägs vidare att SINDsbranschprogram för träindustrin bör fortsätta även /93. Motionärerna vill särskilt riktauppmärksamheten på de möjligheter och fördelar envidareförädling av sågade trävaror kan ge. En hel del satsningarhar också med växande framgång gjorts, sägs det i motionen,t.ex. inom det s.k. Träman 90-programmet som löper ut vid slutetav innevarande budgetår. För att detta program skall kunnafortsätta borde 10 milj.kr. ytterligare tillskjutas den nyanäringspolitiska myndigheten.Det finns ett behov av ökade satsningar på högre utbildningoch forskning med anknytning till skogsindustrin, anförs det imotion 1990/91:N281 (s). Skogsindustrins utveckling är i dagknuten till dess förmåga att höja förädlingsgraden hos sinaprodukter. Ett nationellt program för högre utbildning ochforskning borde därför utvecklas inom högskolesystemet.Ett branschprogram för den träbearbetande industrin infördes ibörjan av . I programmet, som SIND ansvarar för, ingårutbildningsinsatser, teknisk konsultverksamhet samtanställningsfrämjande och exportfrämjande åtgärder. Riksdagenbeslöt att programmet för sågverks- ochsnickeriindustrierna skulle fortsätta (prop. 1989/90:88, 1989/90:NU30). En övergång tillökad vidareförädling inom skogsindustrin ansågs kräva dels attsågverksföretagens kompetens förstärks, dels attsnickeriföretagen anpassar sig till en situation som innebär attsågverken i högre grad tar över snickeriföretagens traditionellauppgifter. I den näringspolitiska propositionen våren 1990angavs att målet borde vara att programmet kan avslutas vidutgången av /93. I en reservation (m, fp) krävdesatt programmet skulle avslutas vid utgången av budgetåret1989/90.Riksdagen beslutade vidare och (prop.1987/88:64, AU 1989/90:14; prop. 1987/88:86, AU 1987/88:19) omett särskilt program i de fyra nordligaste länen, det s.k.Träman 90-programmet, varvid 29 milj.kr. Syftet medprogrammet är att öka vidareförädlingsgrad, produktivitet ochlönsamhet i företag inom såväl sågverks- somträvarumanufakturindustrin. Programmet, som löper ut vidutgången av innevarande budgetår, bedrivs i samråd mellan SIND,utvecklingsfonderna och länsstyrelserna i ,, och , Norrlandsfondenoch de berörda branscherna.Enligt uppgift från industridepartementet finns 4 milj.kr.kvar av medlen för programmet, vilka sannolikt kommer att, genomett särskilt regeringsbeslut, ställas till programmetsförfogande nästa budgetår. Vidare har regeringen i april i åranvisat 200 milj.kr. till länsstyrelserna i de tre nordligastelänen för regionalpolitiska insatser inom stödområde 1. Dessamedel skall användas inom nio programområden, bl.a. utbildning,forskning och utveckling, kultur, turism,näringslivsutveckling och kommunikationer. Länsstyrelsernahar under hand meddelat industridepartementet att vissa av dessamedel kommer att anslås till Träman 90-programmet.Industridepartementet avser att låta göra en utvärdering avdetta program, varefter ställning kan tas till en eventuellfortsättning av programmet efter /92.Regeringen tillsatte en särskild utredare,professor , med uppdrag att göra en studie avforskningsbehoven inom svensk träråvarubaserad industri i syfteatt denna industris framtid skall tryggas på lång sikt.Utredaren skall kartlägga det nuvarande systemet för forskningoch utveckling och utvärdera sektorns forskning utifrån tvåkriterier -- relevans och vetenskaplig kvalitet. Mot bakgrund avde erhållna resultaten skall utredaren lämna förslag till hur destatliga medlen bör fördelas, hur industrins egna insatser förforskning och utveckling kan ökas samt hur insatserna börlokaliseras i förhållande till behov i olika delar av landet.Slutligen skall utredaren lämna förslag till hur det iforskningspropositionen (prop. 1989/90:90) aviserade anslaget om3 milj.kr. för särskilda insatser inom träforskningen /93 bör användas. Betänkandet skall lämnas senastden 1 september 1991.Utskottet behandlar först frågan om insatser för ökadvidareförädling, därefter frågan om ökade forskningsinsatser.Som framgått av den lämnade redovisningen pågår det på flerahåll arbete för att främja en ökad vidareförädling inomskogsindustrin. Det finns därför, menar utskottet, ingenanledning för att nu ta något initiativ i frågan.Motionerna 1990/91:N242 (s) och 1990/91:N28 (v) avstyrks därmedi berörda delar.Även beträffande önskemålet i motion 1990/91:N281 (s) om ökadeinsatser på högre utbildning och forskning med anknytning tillskogsindustrin vill utskottet hänvisa till pågående arbete,främst den studie av forskningsbehoven inom svenskträvarubaserad industri som professor ansvararför. Motionen avstyrks därmed.Kollektiv forskningKollektiv forskning är beteckning på sådan forskning somstaten och industrin finansierar gemensamt i programform. Denbedrivs ofta vid särskilda institut. I normalfallet finansierasforskningsprogrammen till av staten och till avintressentgrupper inom industrin. Utvärdering av de enskildaprogrammen sker normalt ungefär vart tionde år.Regeringen tillsatte en särskild utredare,direktör , med uppdrag att göra en översyn av detsvenska systemet för kollektiv forskning. Utredaren skallavlämna sitt betänkande senast den 1 september 1991.Lokaliseringen av de kollektiva forskningsinstituten berörs itre motioner.I motion 1990/91:N355 (c) föreslås en ökad lokalisering avkollektivforskningsinstituten till orter med mindre högskoloreller orter där en samlokalisering med det regionalanäringslivet kan anses utvecklande och givande. Centerpartietanser att en förhandlingsgrupp bör tillkallas med uppgift attuppta förhandlingar med stiftarna i syfte att verksamhetmotsvarande minst statens andel av institutens budget förläggstill de nämnda orterna.Lokalisering av kollektivforskning till län föreslås imotionerna 1990/91:N214 (s) och 1990/91:N327 (c). I bådamotionerna sägs att det är lämpligt att ettkollektivforskningsinstitut med inriktning mot trä och möblerförläggs till detta län. I den senare motionen föreslås dessutomatt kollektivforskningsinstitut inom sektorerna turism ochvattenbruk lokaliseras till länet.På området för träforskning finns Träteknikcentrum iStockholm med enheter lokaliserade i och Jönköpingoch med ett statsbidrag på 21 milj.kr. samt iStockholm med ett statsbidrag på 3 milj.kr.Systemet för kollektiv forskning är, som redovisats, föremålför översyn. Med hänsyn härtill finns det, enligt utskottetsmening, ingen anledning för att nu ta något initiativpå området.Vad gäller lokalisering till orter med mindre högskolor villutskottet peka på att flertalet kollektiva forskningsinstitut ärså små att en anknytning till en stark högskolemiljö är enförutsättning för en givande verksamhet. För dessa skulle enuppdelning av verksamheten på flera orter allvarligt skadaeffektiviteten. Utskottet vill också peka på att flerakollektiva forskningsinstitut är lokaliserade utanförStockholmsområdet. Vidare bör framhållas att, som nämnts,forskningsprogrammen i normalfallet finansieras till av denaktuella industriintressentgruppen, som därigenom har detavgörande inflytandet. Staten bedömer endastforskningsprogrammen och har små möjligheter att bestämmalokaliseringen av forskningen.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1990/91:N355(c), 1990/91:N214 (s) och 1990/91:N327 (c).Teknisk infrastrukturProvningDet svenska systemet för obligatorisk provning och kontrollbör successivt anpassas efter de principer som är under framväxtinom EG, sägs det i propositionen (s. 64--67). Vissa riktlinjerför utseende av provnings- och certifieringsorgan, s.k. anmäldaorgan, i ett sådant system bör redan nu läggas fast.