bet · GE01FöU8 · 1991-04-25 00:00:00 — Fråganhar fått allt större aktualitet efter hand som verklighetenavlägsnat sig från målen . I nuvarandebeslutsläge och statsfinansiella situation anser utskottet attdet är nödvändigt att reducera ambitionerna för bristtäckningoch strukturreformer till vissa förberedande åtgärder för attsäkerställa största möjliga handlingsfrihet inför det nyaförsvarsbeslutet.Det sagda innebär att utskottet inte har någonerinran mot vad föredragande statsrådet har anfört om läget inomförsvarsmakten. Utskottet vill ändå, från principiellautgångspunkter, tillägga att framtida propositionerslägesbeskrivningar bör utvecklas vidare och ges ett klartsammanhang med övervägandena om bristtäckning i förhållande tillandra förslag om verksamhetens inriktning. Det här sagda står iöverensstämmelse med vad utskottet har uttalat (FöU 1987/88:11,s. 5) som följd av arbetet med försvarsbeslut ombehovet att öka ambitionerna för uppföljning.Redovisning av JAS 39-projektetFöredragande statsrådetFörsvarsministern inleder sin redovisning avJAS39-projektet med att referera den av försvaretsmaterielverk genomförda tekniska värderingen av projektetavseende läget . Av denna framgår attflygutprovningen återupptagits efter 15 månaders stilleståndefter haveriet med det första provflygplanet. bedömning har de problem som orsakade haverietåtgärdats. De restriktioner som har införts för motorn tillföljd av viss sprickbildning kvarstår intill då deaktulla motordelarna bedöms ha omkonstruerats och bytts ut.Under året har vapenutprovningen inletts med gott resultat.Materielverket, som anser att serieflygplanens prestanda i alltväsentligt kommer att nå specificerade värden, bedömer att denförsenade flygutprovningen resulterar i att en förstaserieleverans kan ske tidigast . Detta innebär enförsening med i förhållande till den ursprungliga planenoch dessutom att förseningen har ökat sedan föregåenderedovisningstillfälle. De första serieflygplanen kommer efterleveransen till flygvapnet att behöva modifieras för att uppnåavtalsenliga prestanda. Denna modifiering är förutsedd ikontraktet men kommer att få större omfattning än vad somursprungligen avsågs. och försvarsministern ärbåda kritiska till sätt att leda projektet.Försvarsministern understryker sålunda särskilt att industrinmåste fortsätta utvecklingsarbetet på ett sätt som gör atttilltron återupprättas för de långsiktiga utfästelser somgjordes av de berörda svenska industrikoncernerna närJAS-avtalet tecknades.I sin redovisning av de ekonomiska förutsättningarna förprojektet anmäler försvarsministern att återståendeplaneringsram, exkl. prisreserver, enligt gällandeberäkningsmetoder uppgår till i prislägetfebruari 1990. Förseningarna i projektet har medfört att desista leveranserna enligt beslut kommer att ske förstunder /02. Fördyringarna för delserie två och förden tvåsitsiga versionen (JAS 39 B) uppskattas av försvaretsmaterielverk till ca fram /02. Försvarsministern konstaterar attutvecklingen och anskaffningen av de första 30 flygplanen följerde kostnadsramar som förutsattes i det grundläggande beslutet omJAS-projektet. Han konstaterar vidare att förseningarna ityparbetet är avsevärda och kostnadsökningarna betydande fördelserie två och JAS 39 B jämfört med förutsättningarna för detursprungliga beslutet.I försvarsministerns beskrivning av läget i projektet införår 1991 anför han att industrigruppens offerter för delserietvå m.m. lämnades till materielverket varefter deredovisades för regeringen. framhöll vid dettatillfälle att en beställning av delserie två m.m. bordesenareläggas från den planerade tidpunkten medhänsyn bl.a. till den försenade flygutprovningen. Detta är ocksåförsvarsministerns uppfattning; han tillägger att resultatetfrån materielverkets överläggningar med industrigruppen om hurarbetet kan drivas vidare med hänsyn till uppkomna förseningarfår avgöra när förhandlingar syftande till beställning avdelserie två m.m. kan ske.Utredning pågår om olika vapenalternativ för flygplanetsvapenprogram. Enligt föredragande statsrådet bör det ankomma påregeringen att få avgöra inriktningen av JAS-flygplanetsbeväpning. Försvarsministern gör den samladebedömningen att bör fullföljas under förutsättningatt överläggningar och förhandlingar mellan staten ochindustrigruppen leder till för parterna rimliga villkor. Detblir då aktuellt för att ånyo pröva projektetsfortsatta inriktning. Försvarsministern avser att fortlöpandelåta informera försvarsutskottet om utvecklingen avJAS-projektet.UtskottetFem motioner är kritiska mot . I motionFö413(v) anförs sålunda att de senaste årens internationellaförändringar starkt har förbättrat säkerhetspolitiskaläge och att det därför inte finns motiv för ett utbyggt ochmoderniserat luftförsvar. har enligt motionärerna ett ijämförelse med de flesta länder i ett överdimensioneratflygvapen, vars kapacitet torde vara tillräcklig för överskådligframtid. JAS-flygplanen behövs således inte varför projektet böravbrytas. Från i huvudsak samma utgångspunkter krävs också imotion Fö426 (v) ett stopp för projektet.Även motion Fö422 (s) uppmärksammar förbättradesäkerhetspolitiska läge till följd av avspänningen i ,manifesterat genom nedrustningsavtal och ESK-process.Motionärerna anser att denna utveckling tillsammans med faranatt blir en gökunge inom försvaret, liksom attSverige inte har råd med denna miljardsatsning, är skäl nog föratt avveckla projektet. Att fullfölja det skulle ge fel signaltill omvärlden. Från samma utgångspunkter föreslås i motionFö424 (s) dels att delserie två av JAS inte skall beställas,dels att möjligheterna att utnyttja Viggensystemet längre änplanerat utreds. Även i motion Fö7 (mp) föreslås att delserietvå inte beställs.Motionärerna i motion Fö8 (fp) anser å sin sida att idén bakomdetta projekt står sig väl, nämligen att man kan använda ettlitet flygplan för uppgifter som krävt betydligt störremaskiner. Härigenom går det bl.a. att reducera drivmedels- ochunderhållskostnaderna. Motionärerna vill också fästauppmärksamheten på att det tidsmässiga behovet av JAS-flygplannu är annorlunda än vad som antogs när systemet beslutades 1982.Skälet är att Draken- och Viggensystemen har större effekt ochmöjlighet till fler flygtimmar än man bedömde under tidigt1980-tal. Det borde enligt motionärernas mening därförundersökas hur långt man skulle kunna reducera kostnaderna förJAS genom att förskjuta serieleveranser bortåti tiden. En export, i första hand till , anses därvid påett gynnsamt sätt kunna öka möjligheterna för en sådansenareläggning av svenska leveranser.Motion Fö10 (m) refererar till det avslutadeGulfkriget och konstaterar att erfarenheterna därifrån delsvisat på faran av alltför otidsenlig utrustning, dels påbetydelsen av ett starkt flygvapen. Detta tas till motiv för ettyrkande om en vidareutveckling av JAS-systemet, så länge som manär förvissad om att JAS är en riktig satsning.Enligt utskottets mening har ingenting hänt i densäkerhetspolitiska miljön som kan tas tillintäkt för en långsiktig och kraftig begränsning avluftförsvaret. Nuvarande flygplanssystem kommer att behövaersättas och JAS-idén, med sin mångsidighet ochkonkurrenskraftiga ekonomi, synes fortfarande vara det mestbärkraftiga alternativet för en sådan ersättning.Utskottet, som låtit sig informeras om läget iprojektet, anser att allt tyder på att projektetär tekniskt realiserbart och att specificerade prestanda kommeratt kunna uppnås. Förseningen i programmet är allvarlig, främstmed hänsyn till att den leder till stora kostnadsökningar. Detförsenade införandet i krigsorganisationen torde dock nu varalättare att hantera eftersom 35- och 37-systemen kan utnyttjaslängre än förut ansetts möjligt.När det gäller den finansiella delen av projektet konstaterarutskottet att kostnaderna för utveckling och produktion av JAS39-systemet har visat sig bli betydligt högre än som förutsattesår . Industrin står för denna fördyring när det gällertyputveckling och den första delserien, medan det ännu är oklarthur fördyringarna skall fördelas mellan leverantör och kund viden eventuell produktion efter de 30 första flygplanen.Med det sagda anser utskottet att övervägande skäl talar föratt tills vidare fortsätta projektet under förutsättning att dekommande förhandlingarna resulterar i rimliga villkor. Utskottetkan således inte biträda vad som i motionerna Fö413 (v),Fö422(s) och Fö426 (v) sagts om avveckling av JAS-projektet.Dessa motioner bör därför avslås av såvitt nu är ifråga. Inte heller bör något uttalande nu göras om huruvidadelserie två skall beställas eller ej, eftersom denna frågakommer att prövas och avgöras . I det sammanhanget behöverockså ställning tas till om eventuella livstidsförlängandeåtgärder bör genomföras på Viggensystemet. Motionerna Fö424 (s)och Fö7 yrkande 22 (mp) bör därför också avslås av riksdagen.När ett vapensystem införs i krigsorganisationen ett eller flera modifieringstillfällen. anskaffasen vidareutvecklad version. JAS har i det grundläggande beslutetförutsatts ha en utvecklingspotential, och utskottet utgår frånatt åtgärder genomförs för att under systemets livstidsuccessivt höja dess prestanda om detta är kostnadseffektivt.Frågan om anskaffning av en vidareutvecklad version av JAS bör,liksom vad gäller anskaffning av den andra delserien, vara enfråga för regering och riksdag att pröva. Med hänsyn till detsagda bör motion Fö10 yrkande 3 (m) avslås.När det gäller förutsättningarna för det fortsattaprojektarbetet ansluter sig utskottet i huvudsak till vadföredragande statsrådet har redovisat men vill ändå i anslutninghärtill anföra synpunkter i två frågor. Den ena rörvapenutvecklingen där försvarsministern anser att det börankomma på regeringen att besluta om den framtida inriktningen.Utskottet tolkar detta som att regeringen beslutar i allalöpande frågor som berör teknik, industrisamarbete, tidsplanerm.m. men att kommer att kunna ha ett inflytande iprincipiella vapenvalsfrågor som har en avgörande påverkan påJAS-systemets operativa effekt och därmed på dess säkerhets-eller försvarspolitiska betydelse. Den andra frågan somutskottet vill kommentera är att det i huvudsak delarmotionärernas uppfattning i motion Fö8 yrkande 9 (fp) att eneventuell export av JAS skulle kunna få en positiv effekt i formav kostnadsreduktioner för leveranserna till under1990-talet. Marknadsföringen av JAS till andra länder är främsten fråga för industrin. Utskottet utgår dock från att regeringoch berörda statliga organ bistår i detta arbete. Utskottetutgår vidare från att det i samband med de nämnda kommandeöverläggningarna om fortsättning ingår attundersöka möjligheterna till att reducera kostnaderna under1990-talet genom förskjutna serieleveranser.Vad utskottet här har anfört med anledning av propositionenoch motion Fö8 yrkande 9 (fp) bör ge regeringen tillkänna.Mark, anläggningar och lokalerFöredragande statsrådetI denna del av propositionen anmäler föredragande statsrådetvisst pågående utvecklingsarbete som rör mark, anläggningar ochlokaler. Han anför bl.a. att överbefälhavaren bedriver ettomfattande förändringsarbete inom ramen för det s.k.VI 90-projektet samt att det tillsatts enutredning om statens fastighetsförvaltning med direktiv attbl.a. se över ansvarsfördelningen för den statligafastighetsförvaltningen. Försvarsministern beskriver sedan detnyss slutförda arbetet i den s.k. kapitalkostnadsutredningen somlämnat förslag till hur kapitalkostnader kan införas för redandisponibla markområden, anläggningar och lokaler samt förnyinvesteringar i sådana tillgångar. Han avser att återkommatill regeringen, års försvarspolitiska beslut, med endetaljerad redovisning till om den närmareutformningen.Försvarsministern behandlar sedan den modell för avyttring avanläggningar och reinvestering av intäkterna somöverbefälhavaren redovisat i sin programplan. Statsrådet anfördärvid att regeringen tidigare genom beslut meddelatatt denna modell inte kan godkännas, bl.a. i avvaktan på dentillsatta utredningen om statens fastighetsförvaltning. Han harinte nu funnit skäl för något annat ställningstagande i frågan,och han hänvisar i övrigt till vad finansministern ipropositionens bilaga 7 har anfört om disposition av inkomsterfrån försäljning av fast egendom.Föredragande statsrådet övergår därefter till att beskrivaläget i den s.k. Stockholmshypotesen samt den tidsplan somregeringen beslutat skall ligga till grund för hur verksamhetenskall etableras vid . Han anmäler vidare attöverbefälhavaren anser att tidsplanen inte är möjlig attgenomföra och att regeringen kommer att meddela ändringar idenna liksom vilka ytterligare verksamheter som, utöver avregeringen beslutade, skall lokaliseras tillTullinge. Regeringen har i beslut anvisat medelför projektering och igångsättning av byggproduktion förprojektet.UtskottetUtskottet har behandlat frågorna om kapitalkostnadersinförande och möjligheten att reinvestera försäljningsinkomsteri sina överväganden om den finansiella styrningen. I detsammanhanget behandlades även propositionens bilaga 7 och dedärvid aktuella motionerna Fö6 yrkande 12 (m), Fö8 yrkande11--13 (fp) samt Fö17 yrkande 3 (c). Utskottet hänvisar tilldenna behandling.I motion Fö6 yrkande 10 (m) refererar motionärerna tillöverbefälhavarens avyttringsmodell och anför att man iförsvarets nuvarande brydsamma ekonomiska läge inte kan lämna ensådan metod oprövad. Enligt utskottets mening innebär det avfinansministern framlagda förslaget om möjlighet att reinvesterainkomster från försäljning av fast egendom stora likheter medöverbefälhavarens avyttringsmodell. Den väsentligaste skillnadenär att reinvesteringsbesluten, enligt finansministerns förslag,är förbehållna regeringen. Som framgått av det föregående harutskottet inget att andra mot att denna ordning tills vidaretillämpas. framför i sitt yttrande motsvarandesynpunkter. Motionen bör därför avslås såvitt nu är i fråga.Motionärerna i motion Fö6 (m) vänder sig mot beslutet attetablera staben för marinkommando i Tullinge.Eftersom huvuddelen av erforderliga fortifikatoriska ochsambandsmässiga anläggningar finns på borde (yrk. 8)staben förläggas dit. I motion Fö421 yrkande 3 (m, c) framförsmotsvarande förslag.Utskottet har övervägtvilken verksamhet som skall vara lokaliserad tillTullingeområdet. Senast behandlades denna fråga under föregåenderiksmöte då utskottet i proposition 1989/90:100, bil. 6informerades om regeringens beslut i ärendet, med innebörden attbl.a. staben för marinkommando skulle förläggas tillTullinge. Utskottet delade regeringens uppfattning (FöU7, s. 56)om att var det bästa alternativet, främst av operativaskäl.Utskottet har ingen annan åsikt och vill dessutomunderstryka betydelsen av att det ursprungliga beslutet inteurholkas. Strävan efter en god totalekonomi bör i stället ledatill att alla rimliga möjligheter tas till vara för att fyllaområdet med verksamhet. Mot bakgrund av det sagda bör motionernaFö6 yrkande 8 (m) och Fö421 yrkande 3 (m, c) inte bifallas avriksdagen.Vad som här har anförts innebär sammanfattningsvis attutskottet inte har någon erinran mot vad föredragande statsrådethar anfört om mark, anläggningar och byggnader.Det militära försvarets fortsatta utvecklingFöredragande statsrådetI sin inledning i denna del sammanfattar försvarsministern vadhan tidigare anfört om läget, nämligen att utvecklingen hittillskännetecknats dels av försämrad krigsduglighet hos mångaförband, dels av minskad tillgänglighet för viss materiel.Delar av förbanden är begränsat användbara direkt eftermobilisering eller har begränsad uthållighet. Han hänvisar tilldet statsfinansiella läget och till avsikten att fatta ett nyttlångsiktigt försvarsbeslut . I det läget anser han attplaneringen för försvaret måste utgå från oförändrade ekonomiskaresurser och att det är nödvändigt att undvika nya åtaganden somlångsiktigt binder statsmakterna till rampåslag. Planering ochverksamhet bör därför inriktas och genomföras så attstatsmakterna har en rimlig grad av handlingsfrihet inför detnya försvarsbeslutet. Härav följer att endast påbörjatförändringsarbete bör fullföljas och de allvarligaste bristernaavhjälpas i de krigsförband som under alla förhållanden bedömsböra behållas . Vidare bör, med hänsyn till densäkerhetspolitiska situationen i , beredskapen i vissaavseenden kunna sänkas. I linje härmed ansesrepetitionsutbildningens omfattning kunna begränsas.Sammanfattningsvis anges att den grundläggande inriktningentills vidare bör vara att i första hand konsolidera deprioriterade krigsförbanden. Därvid skall förnyelsenkoncentreras inom armén i första hand till vissa brigader ochprioriterade fördelningsförband, inom flygvapnet till åtgärderför att förbättra luftförsvarsförmågan samt inom marinen tillubåtsförbanden och till de rörliga kustartilleriförbanden.Ubåtsskyddet och skyddet av vårt luftrums integritet börenligt försvarsministern även fortsättningsvis ägnas särskilduppmärksamhet.UtskottetEtt flertal motioner behandlar denna övergripande inriktningför det militära försvaret. Sålunda ges i motion Fö201 (mp)förord för ett militärt försvar som är mer flexibelt mot vittskilda hotbilder inom spektrat miljöförstöring--militärtangrepp--ekonomiskt angrepp--sociala hot. I två motioner,Fö419 (m) och Fö425 (m), hävdas att det med tanke på försvaretav är nödvändigt att det där finns ett tillräckligt antalsnabbmobiliserade, välutbildade och välutrustade förband samtatt dessa har en hög teknisk standard. På motsvarande sättframhålls i motion Fö423 (m) de särskilda förhållanden som råderför försvaret av . En rad förslag framförs somenligt motionärerna på ett bättre sätt skulle kunna tillgodosedessa förhållanden.I motion Fö17 (c) framförs (yrk. 1) ett avslagskrav påpropositionens förslag till inriktning av det militära försvaretmed hänvisning till att läget nu kräver att brister åtgärdasinom såväl utbildningen som materielanskaffningen. Enligt ettannat yrkande (yrk. 11) bör uttala att den allmännavärnplikten måste utgöra fortsatt grund för det militäraförsvaret.Den bristande moderniteten för främst arméns materieluppmärksammas i motion Fö408 (m). För att råda bot på dettaförordar motionären dels att en viss procentsats avförsvarsmaktens budget skall användas för utveckling av nymateriel, dels att gör ett uttalande om att arménskvalitet skall förbättras avsevärt.Motion Fö411 (m) behandlar musiken i det militära försvaret.Motionären hävdar att sedan regionmusiken överförts tilllandstingen miljonbelopp har använts för annat än renmusikproduktion. Verksamhetens inriktning bör därför förändras.Sålunda bör, när statens avtal med landstingen skallomförhandlas, bl.a. en ny ledningsorganisation för militärmusikskapas liksom en professionell militärmusik i . Vidarebör stöd ges till frivilliga musikkårer och antalet värnpliktigamusiker utökas, varvid även kvinnor bör ifrågakomma.När det gäller den övergripande inriktningen av försvarsmaktenhänvisar utskottet till vad som sagts i samband medövervägandena om läget i totalförsvaret. Utskottet anförde dåatt det under ifrågavarande mellanår är nödvändigt att, inomramen för tillgängliga resurser, reducera ambitionen vad avserlångsiktigt angelägna strukturreformer till förberedandeåtgärder inom vissa områden och att med hjälp avsäkerhetspolitiskt acceptabla besparingar säkerställa störstamöjliga handlingsfrihet inför det kommande långsiktigaförsvarsbeslutet. Utskottet kan därmed inte godta de förslagtill annan inriktning som förs fram i motionerna Fö201 yrkande 2(mp), Fö408 (m) och Fö17 yrkande 1 (c).Allmän värnplikt gäller som princip för uttagningav soldater till försvaret. Propositionen föreslår ingen ändringav detta förhållande. Den allmänna värnpliktens storasymbolvärde har heller inte ifrågasatts. Utskottet ser därföringa vägande skäl för att nu göra ett uttalande i enlighet medyrkande 11 i motion Fö17 (c). bör således avslåmotionsyrkandet.De allmänna uttalanden som görs i motionerna Fö419 yrkande 1(m), och Fö425 yrkande 1 (m) om behovet av snabbmobiliserade,välutbildade och välutrustade förband för försvar kan ioch för sig ha fog för sig. Enligt utskottets mening är dockfrågan om hur krigsförbanden skall vara utbildade och utrustade,liksom vilken beredskap de skall ha för att kunna lösa sinuppgifter i en viss del av landet, en fråga föröverbefälhavarens ställningstagande inom ramen för deninriktning som statsmakterna har angett. Den övergripandeinriktningen bör, som angetts tidigare, prövas i 1992 årsförsvarsbeslut. Mot denna bakgrund anser utskottet attmotionerna Fö419 yrkande 1 (m) och Fö425 yrkande 1 (m) böravslås.Med samma motiv bör inte heller bifalla motion Fö423(m).Vad beträffar militärmusiken har utskottet erfarit att chefenför armén på regeringens uppdrag har utrett ochredovisat hur behovet av framtida militärmusik skall kunnatillgodoses och kostnaderna för detta. Hans förslagöverensstämmer i stort med dem som motionären för fram. Ärendet,som har såväl kultur- som försvarspolitiska dimensioner, beredsför närvarande inom varför utskottet inte nuvill uttala sig i frågan. Motion Fö411 (m) bör därför avslås.Det sagda innebär att utskottet föreslår att riksdagengodkänner den av regeringen förordade inriktningen för detmilitära försvaret och avslår motionerna Fö201 (mp), Fö408 (m),Fö411 (m), Fö419 (m), Fö423 (m), Fö425 (m) och Fö17 (c) såvittnu är i fråga.ArméförbandFöredragande statsrådetArméns krigsorganisation består av bl.a. 21brigader. Försvarsministern strävar efter att upprätthållaorganisatorisk handlingsfrihet men anser att denna kan hållas påen lägre nivå än vad som tidigare ansågs nödvändigt. Ensäkerhetspolitiskt och ekonomiskt betingad reduktion bör sålundanu genomföras genom att planeringen årsförsvarsbeslut inriktas mot en struktur med 18 brigader. Enligtförsvarsministerns mening bör tre av de tio infanteribrigaderna77 avvecklas, nämligen Närkebrigaden, Kronobergsbrigaden ochBohusbrigaden. De grundorganisatoriska konsekvenserna härav ärredan beaktade i planeringen.Minskat behov av ingenjörförband i krigsorganisationen och enöverföring av viss fältarbetsutbildning till debrigadproducerande myndigheterna bör, enligt försvarsministern,leda till en minskning av antalet ingenjörregementen. Sveaingenjörregemente (1) i , som enligt riksdagensbeslut (prop. 1989/90:9, FöU3, rskr. 87) skall flytta tillSträngnäs, bör i stället avvecklas. Av samma skäl bör förbandför ingenjörutbildning inte heller etableras i Sollefteå.En fortsatt mekanisering bör bl.a. innehålla anskaffning avett nytt lätt stridsfordon () medan frågan om enny stridsvagn bör behandlas i det kommande försvarsbeslutet. Fördet fall en stridsvagnsanskaffning skulle bli aktuell villförsvarsministern redan nu lägga fast att den bör ske direkt iutlandet.Det är möjligt, anför försvarsministern, att fortsättningsvisdifferentiera kraven på olika förband för att kunna upprätthållaen tillräckligt hög kvalitetsnivå inom de mest prioriteradeförbanden. Inom ramen för en sådan differentiering bör fortsattaförsök göras med förkortad grundutbildning av vissa kategoriervärnpliktiga. Med hänsyn till det som anförts om det ekonomiskaläget och om möjligheten att i vissa avseenden sänka beredskapenär försvarsministern beredd att acceptera en avsevärd reduktionav repetitionsutbildningen för /92.Föredragande statsrådet föreslår att regeringen hemställer omriksdagens godkännande av denna inriktning samt att riksdagenför /92 anvisar anslagsmedel ochbeställningsbemyndiganden i enlighet med propositionens förslag.UtskottetEtt flertal motioner berör arméförbandens utveckling ochanslagstilldelning. Två motioner, Fö412 (fp) och Fö415 (c, m),tar upp frågan om den beslutade flyttningen av infanterietsofficershögskola (InfOHS) från till . I bådamotionerna anses en flyttning av denna väl fungerande skola ledatill försvårad rekrytering av såväl lärare som elever, vilketinte är acceptabelt i den rådande säkerhetspolitiskasituationen. Flyttningen kommer också att kräva stora ekonomiskaresurser, vilket heller inte är acceptabelt med hänsyn till detrådande ekonomiska läget.