bet · GE01JuU23 · 1991-04-09 00:00:00 — --avseende kostnaderna för polisens specialstyrka mot terrorism --skall omfördelas till resurser för bekämpning av ekonomiskbrottslighet.Utskottet uttalade sig , i samband med behandlingenav anslag till polisväsendet, till förmån för enberedskapsstyrka mot terrorism (1989/90:JuU27 s. 3 f). Utskottetvidhåller denna bedömning och avstyrker bifall till motionen inu behandlade delar.Utrustning m.m. för polisväsendetMedelsanvisningenRegeringen föreslår ett reservationsanslag på 243 500 000 kr.För att upprätthålla tryggheten för förföljda kvinnor begärs imotion Ju832 att 10 milj.kr. skall anslås för anskaffande avsärskilda överfallslarm.I proposition 1990/91:113 Om en ny jämställdhetslag, m.m.lämnar regeringen en redovisning av sin syn på problematikenkring våld mot kvinnor. Däri anförs bl.a. att en särskildsatsning bör göras för att ge polisen bättre möjligheter att geakut skydd för kvinnor som utsatts för våld eller hot om våld. Iårets budgetproposition uttalar civilministern (s. 65) att depersoner som utsätts för brott måste sättas i centrum förpolisens uppmärksamhet och omsorg. Personer som är utsatta förakut brottshot måste skyddas. Behovet av akut skydd mot olikaformer av våldsbrott för utsatta kvinnor måste särskilt beaktas.För tillgodoseende av behovet av akut skydd mot olika former avvåldsbrott för utsatta kvinnor har 5 milj.kr. avsatts föranskaffning av larm m.m. (budgetprop. s. 64 och 76).Justitieministern uttalar i budgetpropositionen (bil. 4, s.35) att stödåtgärderna åt kvinnor som berörs av besöksförbud harförbättrats på olika håll i landet. Sålunda beslutadepolisstyrelsen i att de kvinnor somskyddas av besöksförbud och som lever i ständig rädsla för vadsom kan hända dem och deras anhöriga skall kunna utrustas medett personligt larm, om de så önskar. I syfte att anpassaskyddsinsatser m.m. har vidare polismyndigheten i Stockholmuppdragit åt chefen för brottsförebyggande roteln att ta kontaktmed samtliga hotade kvinnor som berörs av besöksförbud. Chefenför kriminalavdelningen informeras fortlöpande om hotsituationenoch bedömer därefter vilken form av skyddsinsats -- t.ex. ettpersonligt larm -- som bör sättas in.Som framgår av den lämnade redovisningen har som ett utflödeav polisens trygghetsskapande funktioner åtgärder vidtagits ochmedel reserverats för det ändamål motionärerna vill tillgodose.Anledning saknas att frångå regeringens bedömning beträffandebeloppets storlek. Utskottet avstyrker bifall till motionen ochtillstyrker bifall till regeringens förslag tillmedelsanvisning.Underhåll och drift av motorfordon m.m.MedelsanvisningenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 164 048 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Gemensam kontorsdrift m.m. inom kvarteret föreslår ett förslagsanslag på 1 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Diverse utgifterMedelsanvisningenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 7 349 000 kr.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Övriga frågorI detta avsnitt behandlar utskottet ett antal motioner somväckts under den allmänna motionstiden vid 1990/riksmöteoch som behandlar frågor med anknytning till polisen.Fördelning av polisresurserÖnskemål om fördelning av nyutexaminerade poliser till olikapolisdistrikt och för skilda ändamål framställs i ett flertalmotioner. Motion Ju821 innehåller en begäran om att flernyutexaminerade poliser skall tilldelas glesbygdsdistrikten.Enligt motion Ju213 bör åtskilliga av de nya poliser somtillkommer avdelas för trafikövervakning. Imotion Ju204 framställs önskemål om att en större andel av depolisaspiranter som anställs skall komma Helsingborgspolisdistrikt till del.I denna fråga kan utskottet endast erinra om att det ankommerpå att fortlöpande göra överväganden röranderesursfördelningen mellan polismyndigheterna och på regeringenatt besluta därom. Fördelningen av polisaspiranter görs länsvisav och på de olika polisdistrikten avlänsstyrelsen i resp. län. Utskottet, som utgår från att det vidde överväganden som sker beaktas sådana synpunkter sommotionärerna för fram, avstyrker bifall till motionerna i nuaktuella delar.Utbildning av poliserSamordning med högskoleutbildningI motion Ju225 förespråkas samordning av polisutbildningen medbl.a. Liknande motionsyrkanden behandladeutskottet (1990/91:JuU1 s. 21 f). Utskottetredovisade då att civilministern i proposition 1989/90:155uttalat att det finns goda skäl för att i större utsträckningsamordna polisutbildningen med annan högskoleutbildning och attmöjligheterna att åstadkomma en sådan samordning därför bör tastill vara. anförde civilministern att det måstebeaktas att förutsättningarna för en samordning är begränsademed hänsyn till bl.a. de yrkesspecifika krav som gäller förpolisutbildningen och som måste styra uppläggningen avundervisningen. Utskottet konstaterade att civilministernsuttalande överensstämde med utskottets inställning.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och avstyrkerbifall till motionsyrkandet.Decentralisering av polisutbildningenMotionerna Ju208 och Ju828 innehåller yrkanden omdecentralisering av polisutbildningen.Utskottet behandlade denna fråga (1990/91:JuU1 s.22). Utskottet redovisade civilministerns uppfattning (se prop.1989/90:155 s. 82) att den reguljära vidareutbildningen avpoliser i ökad utsträckning bör kunna förläggas till regionaleller lokal nivå. Även beträffande den funktionsinriktadeutbildningen uttalade civilministern (s. 83) att dennautbildning i största möjliga utsträckning bör decentraliseras.Utskottet, som ställde sig bakom civilministerns uttalanden, kankonstatera att syftet bakom motionsyrkandena genom utskottetsställningstagande får anses tillgodosedda.Utbildning beträffande vålds- och sexualbrottÖnskemål om ökade kunskaper beträffande utredning av framförallt vålds- och sexualbrott mot kvinnor och barn framförs imotionerna Ju226 och Ju832.Beträffande frågor om utredning av våldsbrott mot kvinnoranför regeringen i proposition 1990/91:113 Om en nyjämställdhetslag, m.m. att bör få i uppdragatt tillsammans med , ochriksåklagaren genomföra fortbildning av berörda yrkesgrupper påcentral, regional och lokal nivå inom rättsväsendet liksom inomsocialtjänsten samt hälso- och sjukvården. Syftet medfortbildningen skall vara att ge kunskap om våldet, desseffekter och orsaker, och därigenom förbättra stödet till dekvinnor som utsätts för olika former av våldsbrott och få tillstånd en mer effektiv förundersökning m.m. på området.Regeringen anför vidare att särskilda medel avses bli ställdatill förfogande för ändamålet, bl.a. 3 milj.kr. under anslagetE 4. Lokala polisorganisationen.År 1985 gav regeringen () ut en rapportMisshandel och sexuella övergrepp mot kvinnor och barn.Denna hade på regeringens uppdrag sammanställts avrepresentanter från bl.a. , riksåklagaren ochdomstolsverket. Rapporten är en sammanfattande handledning föralla som i sitt arbete kommer i kontakt med offer för misshandeloch sexualbrott. Enligt propositionen om en ny jämställdhetslag(s. 51) har rapporten setts över, också med hänsyn till nylagstiftning, nya rutiner och nya forskningsresultat på området,och den skall användas vid den kommande fortbildningen.Sedan år 1985 pågår vid brottsförebyggande rådet ettforskningsprojekt om sexuella övergrepp mot barn. Ett flertalrapporter har presenterats. En arbetsgrupp 1990 en rapport man misstänker sexualbrottmot barn (1990:8). Rapporten är avsedd att fungerasom en kunskapskälla och vägledning för dem som kommer i kontaktmed barn som har utsatts för sexuella övergrepp.Frågor om sexuella övergrepp mot barn har övervägts avvåldskommissionen. Kommissionen har i sitt betänkande Våld ochbrottsoffer (SOU 1990:92) lämnat förslag på vissa åtgärder föratt förebygga sexualbrott mot barn.Inom sker en översyn avkriterierna för gradindelningen av sexualbrott mot barn.Översynen sker på grundval av departementspromemorian (Ds1989:6) Sexuella övergrepp mot barn m.m. I promemorianlämnas förslag till vissa ändringar av bestämmelserna omsexualbrott i 6 kap. . Ändringarna syftar till attpå ett tydligare sätt markera det allvar med vilket sexuellaövergrepp mot barn måste ses. När det gäller våldtäkt ochsexuellt utnyttjande av underårig markeras att offrets lågaålder är en faktor som normalt bör medföra att brottet skallanses som grovt.Socialstyrelsen kommer att publicera allmännaråd med förslag till handläggningsrutiner vid medicinska,barnpsykiatriska och sociala utredningar av sexualbrott motbarn. Råden är avsedda för samt hälso- ochsjukvården. Även andra frågor t.ex. samarbete mellan myndigheterkommer att behandlas.Som framgår av det anförda pågår ett omfattande arbete medsådana frågor som aktualiserats genom motionerna. Detta ärenligt utskottets mening viktigt och angeläget. Utskottet vill idetta sammanhang särskilt peka på att , påhemställan av justitieutskottet, (1990/91:JuU15, rskr. 152)uppdragit åt regeringen att ta initiativ till att erforderligautbildningsinsatser och andra åtgärder kontinuerligt äger rumför de yrkesutövare inom rättsväsendet som tar befattning medsexualbrott som begåtts mot barn. Med hänsyn till redan vidtagnaoch planerade åtgärder saknas anledning för något riksdagensuttalande med anledning av de nu aktuella motionerna.TrafikövervakningMotionerna Ju206 och Ju219 innehåller uttalanden till förmånför synlig trafikövervakning medan det i motion Ju808 framförsönskemål om automatisk trafikövervakning i hela landet. Behovetav bättre trafikövervakning och flera synliga poliser betonas imotionerna Ju213 och Ju214. Även i motion Ju215 betonas viktenav ökad trafikövervakning.Frågor om trafikövervakning har utskottet behandlat upprepadegånger (se 1990/91:JuU1 s. 24 och där angivna betänkanden samt1989/90:JuU27 s. 12 f). Utskottet vill -- liksom tidigare -- ianslutning till motionerna uttrycka sin oro över den bristanderegelefterlevnaden i trafiken och framhålla det angelägna i attkomma till rätta med hastighetsöverträdelser.Som framhålls i utskottets betänkande 1990/91:JuU1 s. 24kommer frågor om bl.a. organisation och arbetsmetoder vidtrafikövervakning att bli föremål för en särskild utredning.Enligt uppgifter som utskottet under ärendets beredning inhämtatfrån pågår arbetet med att utarbeta direktivför den aviserade utredningen. Utskottet anser sig kunna utgåfrån att sådana frågor som tas upp i de behandlademotionerna kommer att beröras under utredningsarbetet. Anledningsaknas att föregripa den aviserade utredningen. I sammanhangetvill utskottet erinra om sin positiva inställning till arbetetatt öka polisens synlighet och sitt avståndstagande frånhastighetsövervakning med strikt ägaransvar (1989/90:JuU27 s.13).Med dessa uttalanden avstyrks motionsönskemålen.SjöpolisverksamhetMotionerna under denna rubrik berör olika frågor om säkerhetenpå sjön.Sjöpolisverksamheten i behandlas i motion Ju211;motionärerna begär för denna verksamhet personalförstärkningar.I motion Ju216 aktualiseras behovet av trafikövervakning tillsjöss; i samma syfte begärs i motion Ju220 hastighetsövervakningmed radarkontroll på sjön.Olika frågor om sjöpolisen och har under långtid övervägts av en rad utredningar. och dessföregångare, första lagutskottet, har vid flera tillfällenbehandlat frågorna. Här hänvisas till redovisningen i utskottetsyttrande /90:JuU2y -- Polisiär verksamhet till sjöss.Sammanfattningsvis har utskottet vid flera tillfällenkonstaterat att framförda krav på en utbyggnad av sjöpolisen ärväl underbyggda, och utskottet har anslutit sig till tanken påen utbyggnad. Utskottets inställning har varit att ett utdragetöversynsarbete rörande förhållandet mellan sjöpolisen ochkustbevakningen inte bör få hindra en behövlig men längeeftersatt utbyggnad av sjöpolisverksamheten. Utskottet har isammanhanget vidare uttalat att polisiära arbetsuppgifterprimärt skall ankomma på polisen samt att det är viktigt attsäkerställa ett gott samarbete mellan polisen ochkustbevakningen inte minst i fråga om radiotrafik ochutbildning.Utskottet konstaterade i sitt yttrande att föredragandestatsrådet anfört att chefen för i ett senaresammanhang, efter samråd med chefen för försvarsdepartementet,kommer att ta upp vissa frågor om den polisiära verksamhetentill sjöss och de därtill anknytande spörsmålen omresursfördelning och samverkan mellan polisen ochkustbevakningen. I yttrandet sade sig utskottet utgå från att deöverväganden av chefen för som sålundaaviserats kommer att resultera i att förslag rörandesjöpolisverksamheten föreläggs . Utskottet utgick ocksåfrån att dessa överväganden kommer att präglas av det synsätt påfrågorna som just refererats.Enligt vad utskottet inhämtat pågår inom civildepartementetarbetet med direktiv till en utredning om sjöpolisverksamheten.I anslutning härtill vill utskottet erinra om sina tidigareuttalanden i ämnet. I beaktande av det anförda bör motionernaJu211 och Ju216 inte föranleda något uttalande.Beträffande önskemålet i motion Ju220 om hastighetsövervakningmed radarkontroll kan utskottet konstatera att enförsöksverksamhet i linje med vad som anförs i motionen pågårinom polisdistrikt. Motionen får därigenom ansestillgodosedd.PolisregisterI motion Ju217 begärs sådana ändringar i lagen om förvärv avhyresfastigheter m.m. att endast personer med ett seriöstintresse för förvaltning av hyreshus skall få möjlighet att bliägare av sådana. En åtgärd i denna riktning är enligtmotionärerna att ge en kommun möjlighet att inhämta uppgifter urpolisregister för att kunna bedöma förvärvarens allmännalämplighet.Regler om polisregister finns i lagen (1965:94) ompolisregister m.m. och i polisregisterkungörelsen (1969:38). Ettsådant register får innehålla uppgifter bl.a. om den som ådömtspåföljd eller genom godkänt strafföreläggande bötfällts förbrott mot och vissa specialstraffrättsliga lagar.Strikta restriktioner gäller beträffande åtkomligheten avuppgifter ur ett polisregister.Utskottet uttalade den gångna hösten (1990/91:JuU1 s. 28)bl.a. att det inom ramen för det arbete som bedrivs avsamarbetsorganet för rättsväsendets informationssystem ()pågår en översyn av polisregisterlagstiftningen.Datainspektionen har föreslagit att regeringen tillsätter enparlamentarisk utredning med uppdrag att se överpolisregisterlagstiftningen i dess helhet. Enligt vad utskottetinhämtat pågår det inom enöversyn av polisregisterlagstiftningen. Med hänsyn till detpågående utredningsarbetet är något särskilt uttalande frånriksdagen med anledning av motion Ju217 inte erforderligt.Polisen i storstadI motionerna Ju218 och Ju227 behandlas olika förslag tillåtgärder för att komma till rätta med den ökade brottsligheten istorstäder och då främst i . Motion Ju843 innehåller enbegäran om en lagändring som gör det möjligt att anställakommunala poliser, främst i , för trafikövervakning.Frågor om polisverksamhet inkluderande kommunala trafikpoliseri storstadsområden -- främst -- behandlade utskottetså sent som (1990/91:JuU1 s. 24 och 28 f). Utskottetuttalade då i sitt av godkända betänkande bl.a. attutskottet utgick från att regeringen och andra berördamyndigheter utan något särskilt uttalande därom från riksdagennoga följer utvecklingen beträffande polisverksamhet istorstadsområden och därvid vidtar de ytterligare åtgärder somvisar sig erforderliga. Utskottet kan konstatera att ett alltstörre antal polisaspiranter kommer från Stockholmregionen,vilket bör bidra positivt till möjligheten att förse dennaregion med poliser. Anledning saknas för utskottet att nu göranågon annan bedömning än , och utskottet avstyrkerbifall till motionerna i nu behandlade delar.Polisens radiotrafikI motion Ju222 beskrivs hur allmänheten, genom den möjlighetsom finns att avlyssna interna polisiära radiomeddelanden, kanmissbruka det förhållandet att det är tillåtet att innehapolisradiomottagare. Motionären begär en utredning om vilkatekniska lösningar som finns för att komma till rätta medproblemet.Utskottet har under ärendets beredning inhämtat yttrande frånrikspolisstyrelsen över vad som anförs i den aktuella motionen.Rikspolisstyrelsen har lämnat följande uppgifter.Rikspolisstyrelsen har utarbetat en totalkommunikationsstrategi för 90-talet. Enligt denna strategiavvaktar styrelsen med införandet av ett nytt digitalt, trunkatradiosystem till senare delen av 90-talet. Skälet härför är attden "nya generation" teknik som kommer att vara förhärskandeunder tidiga delen av då kommer att varafärdigutvecklad och gå att upphandla till i dessa sammanhangrimliga priser. Tekniken bygger på ett europeiskt koncept kallatGSM (Group Special Mobil communication) som bl.a. innebärdigital signalering och digitalt tal. Frekvensutnyttjandet blireffektivare och de i motionen påtalade problemen kommer att ihuvudsak kunna elimineras.I avvaktan på ett sådant nytt system måste dock polisen levamed den teknik som vi har idag.Radiosystemet för den öppna, yttre polisverksamheten genomgårför närvarande en genomgripande restaurering som beräknas varaslutförd under /92. Tekniken i detta systemtillåter inte införandet av kryptering.För den särskilda polisverksamheten och kvalificeradspaningsverksamhet pågår utvärdering av två provsystem, vilka ärhelkrypterade och omöjliga att avlyssna. I ett första skede haranslagits för att påbörja upphandlingen av ett sådantsystem.Utskottet kan instämma i motionärens uppfattning att detförhållandet att polisens radiotrafik i huvudsak fritt kanavlyssnas innebär ett stort problem för polisens operativaverksamhet. Det är enligt utskottets uppfattning angeläget attåtgärder vidtas för att komma till rätta härmed. Som framgår avde uppgifter lämnat har åtgärder redanvidtagits och ytterligare sådana är planerade. Med hänsynhärtill saknas anledning till något uttalande ifrågan.MedborgarkommissionFör att bringa klarhet i hur polisens utredningsarbetebedrivits med anledning av mordet på statsminister i motion Ju224 att en medborgarkommission tillsätts föratt gå igenom det utredningsmaterial som finns.Ett flertal utredningar har företagits med anledning av mordetpå , bl.a. av en parlamentarisk kommission.Kommissionens rapport finns redovisad i SOU 1988:18 Rapport avParlamentariska kommissionen med anledning av mordet på OlofPalme. Enligt utskottet saknas anledning för attinitiera någon sådan utredning som motionärerna efterlyser,varför utskottet avstyrker bifall till motionen.MedborgarinflytandeMotion Ju225 behandlar det lokala inflytandet överpolisverksamheten. Motionärerna framför önskemål beträffandepolisstyrelsernas verksamhet, polischefens ställning ipolisstyrelse och polisnämnd samt utländsk medborgaresvalbarhet.Utskottet behandlade motionsyrkanden om ett ökatkommunalt inflytande i det lokala polisarbetet (se 1990/91:JuU1s. 18 f). Utskottet konstaterade då att det lokala inflytandetsuccessivt har stärkts sedan polisen förstatligades år 1965.Vidare uttalade utskottet att de möjligheter till en ökning avdet kommunala inslaget i polisverksamheten som har skett påsenare år är väl ägnade att i tillräcklig omfattning garanteraen lokal förankring i polisens arbete. Anledning saknas förutskottet att nu göra någon annan bedömning.Vad beträffar frågan om polischefens ställning i polisstyrelseoch polisnämnd anser utskottet det vara en självklarhet attdenne skall var ledamot. Detta särskilt med beaktande av att detär polischefen och inte polisstyrelsen som leder den operativapolisverksamheten. Utskottet avstyrker bifall till motionen idenna del.Även motionsyrkanden om att den som inte är svensk medborgareskall kunna vara ledamot i polisstyrelse eller polisnämndavstyrkte utskottet bifall till i betänkandet 1990/91:JuU1 s. 19f.Utskottet har under innevarande vår i sitt av riksdagengodkända betänkande 1990/91:JuU16 Anslag tilldomstolsväsendet behandlat frågan om kravet på svensktmedborgarskap för rättsväsendets personal. Utskottet konstaterari det sammanhanget bl.a. att (s. 8) kravet på svensktmedborgarskap med hänsyn till rikets säkerhet normalt gör siggällande beträffande rättsväsendets personal. Härtill kommer detunder arbetet med regeringsformen uttalade önskemålet att beslutsom rör enskildas rättsliga ställning skall fattas av svenskmedborgare (se prop. 1973:90 s. 402 f). Någon anledning attutreda frågan fanns enligt utskottet inte.Enligt utskottets mening äger vad utskottet i det redovisadebetänkandet anfört giltighet även beträffande ledamöterna ipolisstyrelse och polisnämnd. Utskottet avstyrker bifall tillmotionen även i denna del.Brott av polisI motion Ju225 framförs önskemål om att utredning av misstankeom brott av poliser, med hänsyn till förtroendet till polisen,skall vila på en opartisk myndighet.Liknande motionsyrkanden behandlade utskottet i höstas.Utskottet hänvisade till JuU 1987/88:30 s. 8 f vari lämnas enredogörelse för reglerna om handläggningen av anmälningar mottjänstemän inom polisväsendet för brott begångna i tjänsten. Isitt av godkända betänkande (1990/91:JuU1 s. 32 f)vidhöll utskottet att anmälningar mot polismän borde handläggasinom ramen för det ordinarie systemet för utredning ochlagföring av brott. Utskottet saknar anledning att nu göra någonannan bedömning. Motionen i denna del avstyrks.Falsk polisanmälanMotion Ju646 innehåller en begäran om att en särskildstraffbestämmelse benämnd falsk polisanmälan med en påföljdsvarande mot påföljden för mened skall införas i brottsbalken.Enligt motionären behövs detta straffbud för att motverka defalska polisanmälningar om, framför allt, tillgreppsbrott somsker och som sedan ligger till grund för försäkringsbedrägerigenom att anmälaren som stöd för påståendet om förlust av denaktuella egendomen inför försäkringsbolaget åberopar denfalskeligen gjorda anmälan.För att en försäkringstagare skall vara berättigad tillersättning från sitt försäkringsbolag för förlust av egendomgenom tillgrepp fordras i allmänhet att en polisanmälan föregårbegäran om ersättning. Begärs ersättning utan att någon förlustägt rum gör sig försäkringstagaren skyldig till bedrägeri. Dettaär fallet oavsett om en falskeligen gjord polisanmälan åberopastill stöd för påståendet eller inte. Med hänsyn härtill saknasenligt utskottets mening anledning att tillskapa ett sådantstraffbud som motionären begärt. Utskottet avstyrker bifall tillmotionen.TvångsmedelI motion Ju712 begärs att reglerna i polislagen (PL) omhusrannsakan skall sammanföras med motsvarande bestämmelser irättegångsbalken (RB) samt att den inskränkning tas bort somsäger att särskilda skäl måste föreligga för att husrannsakanskall få ske mellan och kl. 06.00.De skilda reglerna om husrannsakan i PL och RB tillgodoserolika ändamål. Bestämmelserna i 28 kap. RB ger polisenbefogenhet att företa husrannsakan i sin brottsspanande ochbrottsutredande verksamhet t.ex. för eftersökande av den somskall gripas, anhållas eller häktas. Bestämmelserna omhusrannsakan i PL avser områden utanför det straffprocessuellaområdet. Som ett exempel på en situation när husrannsakan enligtRB inte är tillåten utan bestämmelsen i 20 § PL skall tillämpasär eftersökande av en person som avvikit frånkriminalvårdsanstalt. Denna uppdelning av bestämmelserna ärenligt utskottet ändamålsenlig.Inskränkningen beträffande möjligheten att företa husrannsakanmellan och bärs upp av tanken att en såingripande åtgärd som en husrannsakan innebär inte skall få skenattetid, eftersom den som blir utsatt för åtgärden har ettbefogat intresse av att inte störas. Denna begränsning kanenligt utskottets mening inte anses utgöra något sådant hinderför polisens verksamhet att den bör tas bort. I detta sammanhangvill utskottet erinra om att reglerna i 28 kap. 5 § RB ompolismans rätt att på egen hand besluta om husrannsakan ändradesden på så sätt att beslutsbefogenheten inskränktestill sådana fall då det är fara i dröjsmål (prop. 1989/90:71,JuU32, rskr. I budgetpropositionen (bil.