bet · GE01SfU11 · 1991-03-28 00:00:00 — Vidare angavs att i familjer där man ochkvinna stadigvarande lever samman och gemensamt vårdar den enesbarn det får anses naturligt att de även hjälps åt med tillsynenav barnet om detta blir sjukt. Det bör vara en fördel även förbarnet om tillsynsfrågan kan lösas på detta sätt.Departementschefen var däremot inte beredd att låta samboende fårätt att uppbära övriga föräldrapenningförmåner, som ju avserplanerad föräldraledighet. Dessa förmåner bör förbehållasföräldrarna. Utskottet anser, i likhet med vad som anfördes ibetänkandet 1990/91:SfU1, att det inte finnstillräckligt starka skäl för att vårdbidrag som är avsett förmer varaktiga vårdsituationer även skall kunna utges tillsammanboende med förälder utan att äktenskap eller gemensammabarn föreligger. Utskottet noterar härvid att vårdbidrag kommeratt kunna utges även i det fall motionärerna i motion Sf236åberopar men då tillerkännas föräldern.Med det anförda avstyrker utskottet bifall till motion Sf236.Vad gäller ersättning till annan person som vårdar etthandikappat eller sjukt barn anser utskottet att sådanersättning i första hand bör utges av kommun eller landsting.Utskottet vill här åter erinra om den översyn som görs av 1989års handikapputredning, och utskottet avstyrker bifall även tillmotion Sf318.MerkostnadsdelenVid bedömningen av rätt till vårdbidrag skall förutom barnetsvård- och tillsynsbehov även beaktas sådana merkostnader somuppkommer på grund av barnets sjukdom eller handikapp. Avvårdbidraget kan vidare en viss angiven del bestämmas somersättning för merkostnader. Denna ersättning bestäms tillföljande procent av basbeloppet:18 % om merkostnaderna uppgår till 18 men inte avbasbeloppet;om merkostnaderna uppgår till 36 men inte ;om merkostnaderna uppgår till 53 men inte ;om merkostnaderna uppgår till eller däröver.I motion Sf231 yrkande 3 begär m.fl. attregeringen skall lägga fram förslag till ett system därmerkostnadsdelen skiljs ut från vårdbidraget och utges utövervårdbidraget enligt liknande principer somhandikappersättningen. Vårdbidraget bör därför i sin helhetutgöra skattepliktig inkomst och vara pensionsgrundande.Marianne m.fl. anför i motion Sf298 yrkande 1 attberäkningarna av merkostnaderna är mycket resurskrävande ochleder till orättvisor. Motionärerna anser därför att en översynav vårdbidragsreglerna behöver göras, och de begär etttillkännagivande härom.I motion Sf201 hänvisar även och till det tidsödande arbetet för försäkringskassorna attberäkna merkostnadsdelen av vårdbidraget. Eftersom allaföräldrar har ökade kostnader på grund av barnets handikappanser motionärerna att hälften av vårdbidraget alltid borde varaskattefritt. De begär att detta ges regeringen till känna.Utskottet behandlade i sitt betänkande 1990/91:SfU1 en motionom behovet av att merkostnadsdelen av vårdbidrag får bedömasefter schablonmässiga normer. Utskottet inhämtade yttrande övermotionen från ochFörsäkringskasseförbundet.Riksförsäkringsverket framhöll i sitt yttrande att enförutsättning för att en del av vårdbidraget skall varaskattefri är att merkostnadsdelen nära ansluter till de faktiskamerkostnaderna för det handikappade barnet. Med nuvaranderegelkonstruktion skall bedömningen av rätten till vårdbidraggrundas på det sammanlagda behovet av tillsyn och vård samtmerkostnadernas omfattning. Med hänsyn härtill och dåmerkostnaderna inom samma sjukdomsgrupp varierar kraftigt är detnödvändigt att göra en individuell bedömning inte bara vad avserförälderns merarbete på grund av barnets sjukdom eller handikapputan också avseende merkostnadernas storlek.Riksförsäkringsverket uppgav att verket skulle göra en meradjupgående utvärdering av försäkringskassornas tillämpning avvårdbidragsreglerna och merkostnadsbedömningarna. Om det visadesig att stora svårigheter kvarstod att rättvist tillämpareglerna, skulle pröva frågan omerforderliga regelförändringar.Försäkringskasseförbundet anförde att en bedömning efterschablonmässiga normer skulle innebära en avsevärd förenklingmen enligt förbundets mening var det -- främst frånrättvisesynpunkt -- inte en tillfredsställande lösning på desvårigheter som kunde finnas. Förbundet ansåg i stället attytterligare insatser kunde göras på utbildningsområdet för attförbättra och underlätta handläggningen av och besluten i dessaärenden.Utskottet erinrade i betänkandet 1990/91:SfU1 om attmöjligheten att fastställa en särskild merkostnadsdel infördesden . Departementschefen anförde därvid iproposition 1981/82:216 bl.a. att en skattefrimerkostnadsersättning som en del av vårdbidraget måste beräknasindividuellt för att det avsedda syftet med skattefrihet skullekunna tillgodoses. En generell skattefri merkostnadsdel lika föralla skulle inte ge någon anpassning av förmånen till familjenskostnader till följd av handikappet. Departementschefen deladeden åsikt som framförts av , att enförutsättning för skattefriheten var att kostnadsersättningen sånära som möjligt anslöt till den faktiska situationen och deverkliga merutgifter familjen kunde antas få för vården av dethandikappade barnet.Utskottet anförde vidare i betänkandet 1990/91:SfU1 atthanteringen av vårdbidragsärendena tycktes vara tidskrävande ochinnefatta svåra bedömningar för försäkringskassorna. Utskottetansåg det därför lämpligt att gjorde enfördjupad utvärdering av försäkringskassornas tillämpning avvårdbidragsärenden. Frågan om beräkningen av merkostnadsdelenborde schabloniseras eller kunde underlättas på annat sätt bordedärför anstå i avvaktan på denna utvärdering. Utskottet angavatt vårdbidragsreglerna även kunde komma att beröras av 1989 årshandikapputredning. Utredningen har i betänkandet (SOU 1990:19)Handikapp och välfärd? -- En lägesrapport (s. 336) bl.a. angivitatt utredningen i det fortsatta arbetet även bör överväga hurATP-systemet fungerar för föräldrar som vårdar svårthandikappade barn.Utskottet vill nu också erinra om att en utredning hartillsatts (dir. 1990:3) med uppgift att överväga och lämnaförslag till de förändringar i förmånssystemet inomsocialförsäkringen som är påkallade för att uppnå bättrerättvisa mellan olika grupper av försäkrade som har betydandekostnader för sjukdom och handikapp.Utskottet anser att resultatet av det utredningsarbete sompågår bör avvaktas, och utskottet avstyrker bifall tillmotionerna Sf201 och Sf298 yrkande 1. Av främst kostnadsskäl ärutskottet inte berett förorda att merkostnadsdelen skall utgesutöver vårdbidraget, och motion Sf231 yrkande 3 bör därföravslås.MedelsanvisningRegeringen har till anslaget C 3. Vårdbidrag för handikappadebarn föreslagit ett förslagsanslag på 870000000 kr.I motion Sf231 yrkande2 begär m.fl. tillföljd av den i samma motion föreslagna höjningen av vårdbidragetatt under anslaget anvisas ytterligare 212 milj.kr.Utskottet har ovan avstyrkt motionärernas yrkande om enhöjning av vårdbidraget. Till följd härav avstyrker utskottetäven bifall till det i motion Sf231 yrkande 2 framställdaanslagsyrkandet och tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.IV Pensioner m.m.Under avsnittet Pensioner m.m. behandlas de i proposition1990/91:100, bilaga 7 (), under litt. C.Ekonomiskt stöd till barnfamiljer m.m. upptagna anslaget C 5.Barnpensioner samt under litt. Försäkring vid sjukdom,handikapp och ålderdom upptagna anslagen D 2. Förtidspensioner,D 3. Handikappersättningar, D6. Ålderspensioner, D 7. Särskiltpensionstillägg, D 8. Bidrag till kommunala bostadstillägg tillfolkpension och D 9. Efterlevandepensioner till vuxna. Vidarebehandlas ett antal under den allmänna motionstiden väcktamotioner med anknytning till anslagen och sex motioner somväckts med anledning av proposition 1990/91:119. Dessutombehandlas en motion rörande delpensionsförsäkringen.Allmänt om pensionerFolkpension utges i form av ålderspension, förtidspensioneller familjepension. Som särskild folkpensionsförmån finns ävenhandikappersättning, vårdbidrag, pensionstillskott,hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg. Folkpensionernafinansieras över budgeten genom en socialavgift,folkpensionsavgiften, och genom skatter.Utöver folkpensionens generella grundskydd ger den allmännatilläggspensioneringen (ATP) ett pensionsskydd som är relaterattill den försäkrades tidigare förvärvsinkomst. ATP finansierashelt genom socialavgifter.Enligt nya bestämmelser för efterlevandepensionering, som harträtt i kraft (prop. 1987/88:171, SfU 29,rskr. 401), har den nuvarande änkepensionen ersatts medomställningspension och särskild efterlevandepension som utgårenligt samma regler för män och kvinnor. De nya reglerna ärförsedda med omfattande övergångsbestämmelser.Bestämmelserna om folkpensionsförmånerna finns i lagen(1962:381) om allmän försäkring, lagen (1962:392) omhustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension samtlagen (1969:205) om pensionstillskott.Pensionerna liksom en del andra sociala förmåner är knutnatill basbeloppet inom den allmänna försäkringen.En parlamentariskt tillsatt kommitté, pensionsberedningen, somhaft i uppdrag att göra en översyn av pensionssystemet harnyligen avslutat sitt arbete och lagt fram huvudbetänkandet (SOU1990:76) Allmän Pension. Pensionsberedningen hartidigare avgivit delbetänkandena (SOU 1986:47) Deltidspension,(SOU 1987:55) Efterlevandepension, (SOU 1989:58)Undantagandepensionärernas ekonomi och (SOU 1989:101)Förtidspension och rörlig pensionsålder. Beredningen hardessutom utgivit expertrapporten (SOU 1988:57) Pensionssystemetsstabilitet.Basbeloppet inom den allmänna försäkringenBasbeloppet, som fastställs av regeringen , utgör29 . multiplicerat med det tal (jämförelsetal) som angerförhållandet mellan det allmänna prisläget i oktober året föredet som basbeloppet avser och prisläget . Fr.o.m.år 1991 fastställs basbeloppet med bortseende från den särskildaprisutveckling som följer av vissa åtgärder som vidtas för attfinansiera sänkningen av den statliga inkomstskatten under åren1990 och 1991 (prop. 1989/90:52, SfU 8, rskr. Deprisförändringar som inte skall beaktas vid bestämmande avbasbeloppet är de som följer av ändringar av den statligafastighetsskatten, av indirekta skatter och av räntebidrag inombostadsbidragssystemet.I motion Sf270 av m.fl. begärs i yrkande 2 enutredning om okorrigerade basbeloppsindex så att basbeloppeträknas upp med fulla prisförändringar. Skulle pensionärer ellerandra inte få full kompensation för förändringarna bör dettaenligt motionärerna redovisas öppet, t.ex. genom att ange attpensionen endast räknas på en mindre procentandel av fulltbasbelopp. I motion Sf260 av m.fl. begärs iyrkande 1 att beslutar att återgå till det gamlasättet att beräkna basbeloppet.Utskottet erinrade senast i betänkande 1989/90:SfU20 att denändrade basbeloppsberäkningen fick ses mot bakgrund av deförslag som lades fram i proposition 1989/90:50, genom vilkasänkta inkomstskatter i betydande utsträckning finansieras genomökade indirekta skatter. Vid frånvaro av särskilda åtgärderskulle enligt propositionen en betydande del av de skattskyldigafå automatisk kompensation för denna finansiering. Höjdaindirekta skatter höjer nämligen konsumentprisindex och därmedbasbeloppet, vilket i sin tur höjer basbeloppsanknutna förmånersåsom pensioner. En sådan automatisk kompensation skulle urholkaskattereformens finansiering och skulle innebära en betydandeomfördelning mellan kollektivet pensionärer och övriga.Utskottet delade denna uppfattning och tillstyrkte förslaget omen ändring av basbeloppsberäkning. Vad gällde frågan om ettokorrigerat "basbelopp" borde fastställas, konstateradeutskottet att ett sådant skulle komma att följa utvecklingen avkonsumentprisindex. Med hänsyn till att ett sådant indexfortfarande kommer att löpande fastställas fann utskottet inteskäl förorda införandet av ett särskilt okorrigerat "basbelopp".Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning och avstyrkerbifall till motionerna Sf270 yrkande 2 och Sf260 yrkande 1.I motion Sf211 av m.fl. begärs förslag omändring så att basbeloppet kan fastställas med beaktande avprisläget i oktober året före det år som basbeloppet avser.Den åsyftade ändringen av basbeloppsberäkningen har redanskett efter förslag i proposition 1989/90:110 (se SkU30, rskr.356), varför utskottet föreslår att motionen lämnas utanavseende.ÅlderspensionerAllmänna förutsättningar för rätt till pensionSvenska medborgare som är bosatta i riket är berättigade tillfolkpension. Svenska medborgare som är bosatta utom riket ärberättigade till folkpension i förhållande till det antal år dehar intjänat ATP-poäng. Den som inte är svensk medborgare men ärbosatt i har rätt till folkpension och tilläggsförmånerenligt särskilda regler. För att ha rätt till folkpension i formav ålderspension skall en utlänning ha bott här minst tio årefter det att han fyllt och vara bosatt här sedanminst . Särskilda regler gäller för nordiska medborgare.Bengt m.fl. begär i motion Sf357 yrkande 5 etttillkännagivande till regeringen om att en översyn bör skebeträffande rätten till folkpension för utländska medborgare somfår permanent uppehållstillstånd i . I motion Sf260 avRagnhild Pohanka m.fl. yrkande 3 begärs en översyn avutlänningars och invandrares pensioner.Pensionsberedningen har i sitt avgivna huvudbetänkandebehandlat frågan om rätt till folkpension och vilka krav som börgälla för bl.a. utländska medborgares rätt till folkpension. Idetta sammanhang har beredningen också aktualiserat spörsmål omkonsekvenserna av en anpassning av de svenska folk- ochtilläggspensionsreglerna till EGs regelsystem om pensionsrättför arbetstagare som varit verksamma i mer än ett land.Beredningen konstaterar att om principerna för EGs regelsystemskulle tillämpas på de nuvarande reglerna för den svenskafolkpensioneringen betyder detta bl.a. att den som en gång harbeviljats folkpension skulle ha rätt att exportera helapensionen vid flyttning till ett . Dessutom torde rätttill oavkortad svensk folkpension tillkomma alla som ärmedborgare i något och bosatta inom EGs område, underförutsättning att de under sitt liv varit bosatta iSverige. Beredningen har mot bl.a. denna bakgrund lämnat förslagtill principlösning för intjänande av rätt till svenskfolkpension av innebörd att det för rätt till svensk folkpensionuppställs ett krav på bosättning här i landet under minst 40 årmellan 16 och . börfolkpensionen reduceras med 1/40 för varje felande år. För rätttill pension bör dock krävas en minsta bosättningstid i Sverigeom . Principlösningen bygger på tanken att en försäkradvid vistelse utanför i regel har möjlighet att förvärvapensionsrätt från ett annat land. Vad gäller flyktingarkonstaterar beredningen att denna förutsättning emellertid merasällan torde vara uppfylld, varför särregler bör införas fördenna kategori. Hur kategorin skall avgränsas bör enligtberedningen övervägas vidare under det fortsatta arbetet.Särreglerna för rätt till pension bör enligt beredningenlämpligen utformas enligt den principen att tid för bosättning iflyktingens hemland jämställs med bosättningstid i Sverige.Regeringen har tillkallat en särskild utredare för attutarbeta förslag till de förändringar i lagen om allmänförsäkring som blir erforderliga vid ett svenskt deltagande iett utvidgat europeiskt ekonomiskt samarbete. Beträffandepensionslagstiftningen framhålls det i direktiven (dir. 1991:2)att pensionsberedningens förslag till principlösning är sågenomarbetad att den kan utgöra grunden för ett lagförslag.Utredaren bör föreslå särregler för flyktingar som i samband medflykten tvingats lämna sina eventuellt intjänadepensionsrättigheter bakom sig i det land man flydde från ochbelysa konsekvenserna av ett införande av särregler, dels förflyktingar enligt 3 kap. 2 § utlänningslagen, dels för övrigautländska medborgare, som fått uppehållstillstånd i ochsom omfattas av det statliga flyktingmottagandet.Utredningsarbetet bör bedrivas skyndsamt och vara avslutat underförsta halvåret 1991.I avvaktan på resultatet av pågående utredningsarbete anserutskottet inte att det finns anledning till någottillkännagivande med anledning av motionerna Sf357 yrkande 5 ochSf260 yrkande 3, och utskottet avstyrker bifall till motionerna.Utformningen av folk- och tilläggspensioneringenÅlderspension liksom hel förtidspension eller änkepension frånfolkpensioneringen utges för år räknat av fastställtbasbelopp för ensam pensionär och med sammanlagt för tvåpensionsberättigade makar, dvs. av basbeloppet förvardera maken. För den som inte har ATP eller har lågtATP-belopp kompletteras folkpensionen med pensionstillskott, somutgår av basbeloppet för en ålderspensionär.Pensionstillskottet avräknas mot utgående ATP-pension. Däremotgörs ingen avräkning mot annan pension eller annat slag avinkomst.ATP utgår i förhållande till tidigare förvärvsinkomster.Pensionsgrundande inkomst (PGI) fastställs från detår den försäkrade blir och t.o.m. det år han fyller 64 åreller fram till det år han uppbär helålderspension. för vilket PGI fastställts för enförsäkrad skall pensionspoäng tillgodoräknas honom. Med sådantpoängår jämställs år under vilket enförälder under större delen av året vårdat barn som inte harfyllt (s.k. vårdår). För full pension från ATP krävs attpensionären tillgodoräknats minst 30 poängår. Pensionen beräknasefter genomsnittspoängen under de 15 bästa åren. Inkomst avanställning och av annat förvärvsarbete är pensionsgrundande iden mån summan av inkomsterna överstiger det vid årets ingånggällande basbeloppet och med bortseende från inkomst över 7,5basbelopp.Pensionsberedningen behandlar i sitt huvudbetänkande (SOU1990:76) Allmän pension sambandet mellan pensionssystemet ochsamhällsekonomin. Beredningen har vidare prövat utfallet för deförsäkrade av nuvarande system och systemets principiellauppbyggnad. Frågor om möjligheter till sammanslagning av folk-och tilläggspensioneringen, 15- och 30-årsreglerna inom ATP,delning av pensionsrätt mellan makar, indexering av intjänadpensionsrätt och utgående förmåner, ATP-taket, finansieringen avden allmänna pensioneringen och vissa internationella frågordiskuteras i betänkandet liksom möjligheten att införa enfrivillig pensionsförsäkring i offentlig regi.Pensionsberedningen, som inte lyckats få någon bred politiskmajoritet för förändringar av pensionssystemet, anvisar ettflertal möjligheter till förändringar beträffande vilka det nueller i ett senare sammanhang finns anledning till fortsattutredning. Beredningens betänkande har sänts ut förremissbehandling.En rad motioner tar upp frågor som har nära samband medpensionsberedningens arbete och utformningen av det framtidapensionssystemet.Sten m.fl. begär i motion Sf268 yrkande 2 enutredning som syftar till en successiv höjning avgrundpensionsförmånerna genom att folkpension ochpensionstillskott läggs samman. Enligt motionärerna bör endastförvärvsinkomster över motsvarande nivå grunda rätt till ATP. Imotion Sf39 av m.fl. yrkande 4 begärs en skyndsamutredning om en successiv höjning av lägsta folkpensionsnivå. Imotionerna Sf209 av m.fl., Sf273 av MarianneJönsson och , Sf336 yrkande 1 av ,Sf350 yrkande 3 av och och 1 av m.fl. begärs förslag om att enförstärkt grundpension -- som innefattar nuvarandepensionstillskott och bostadstillägg och som beskattas -- utgestill alla ålderspensionärer av 4,5 basbelopp(motsvarande ca . Grundpensionsförmånernabör därvid kompletteras med ATP för förvärvsinkomster mellan 4,5och 7,5 basbelopp. I motion Sf350 yrkande 1 begär motionärernaockså ett tillkännagivande om att de sociala trygghetssystemen--för att uppnå mer likvärdiga trygghetsvillkor mellan män ochkvinnor -- i större utsträckning skall utgå frångrundtrygghetsprincipen med möjlighet till individuell påbyggnadav det sociala skyddet. m.fl. begär imotionerna Sf260 yrkande 7 och Sf40 yrkande 2 en utredning om enny form av grundpension som skall täcka samtliga grundläggandelevnadsomkostnader.I motion Sf300 av framhålls att dennuvarande konstruktionen att betala lägre folkpension till makeän till ensamstående är i överensstämmelse medmoderna människors syn. bör därför pensionerna jämnas utinom samma totalram så att de blir desamma oavsett civilstånd.Motionären begär i yrkande 2 ett tillkännagivande härom tillregeringen.Som inledningsvis nämnts har pensionsberedningen bl.a. prövatutfallet för de försäkrade av nuvarande folk- ochtilläggspensionssystem. Pensionsberedningen anser att allanumera garanteras en god grundtrygghet genom folkpensioneringenoch beredningen har inte funnit anledning att föreslå någraytterligare förbättringar av det rent ekonomiska stödet tillpensionärerna. De resurser som kommer att finnas tillgängligaframöver för stöd till pensionärsgrupperna bör i stället tas ianspråk för vård, service och omsorg åt äldre. Beredningen sin prövning av systemets principiella uppbyggnad tagit uppbl.a. frågor om möjligheter att slå samman folk- ochtilläggspensioneringen. Pensionsberedningen har arbetat eftertre olika modelltyper A, B och C, som kan varieras inom varjemodell.Modelltypen A innebär en utvidgad folkpension och en begränsadATP. I modell A:1 har folkpensionens grundbelopp,pensionstillskottet, KBT och avdraget vid beskattningensammanförts till en grundpension som är lika för alla, medan KBTi modell A:2 inte ingår i grundpensionen utan finns kvar som enextra förmån. I modell A:3 har folkpensionens olika grundbeloppför gifta och ogifta förts samman till en grundpension,kompletterad med KBT och skatteavdrag. ATP-golvet höjs från ettbasbelopp till den högre nivå som motsvaras av grundpensionen ide olika varianterna och endast inkomstdelar över denna nivå ärpensionsgrundande inom ATP. ATP-taket är oförändrat 7,5basbelopp. Grundpensionen enligt modell A:1 skulle ge enkompensation av av en förvärvsinkomst som motsvarade 4,5basbelopp. En förvärvsinkomst motsvarande eller överstigande 7,5basbelopp skulle då ge 3 som högsta möjliga ATP-poäng.Beträffande en sådan modell framhåller beredningen att den harfördelen att ge ett enklare, överskådligare och enhetligaresystem och tillgodoser önskemål om en enhetlig pension för giftaoch ensamstående pensionstagare. Den ger också pensionstagarnafrihet att prioritera olika konsumtionsönskemål, t.ex. attvälja mellan högre bostadsstandard och annan form av konsumtion.Beredningen anser emellertid att modellen också har väsentliganackdelar. Den gynnar pensionärer med låga boendekostnader ochmed kapitalinkomster eller andra sidoinkomster framförpensionärer utan förmögenhet och utan annan inkomst än denallmänna pensionen. Ett annat och principiellt viktigt argumentär att ATP minskar i betydelse. Endast inkomster överstigande4,5 basbelopp (. ) skulle blipensionsgrundande för ATP vilket skulle medföra att en betydandeandel förvärvsaktiva inte skulle tjäna in någon tilläggspensionalls och ATP skulle för dem upphöra att fungera som etttjänstepensionssystem. Beredningen konstaterar också att modellA:1 skulle leda till oacceptabla kostnadsökningar förpensionssystemet till följd av att alla pensionstagare skulleomfattas av den höjda grundpensionen. Framför allt en del giftapensionstagare skulle få väsentligt högre pension än enligtnuvarande system.I modell B, som innebär en utvidgad folkpension och oförändradATP, inkluderas värdet av det extra avdraget antingen ipensionstillskottet (B:1) eller i folkpensionens grundbelopp(B:2). I det förstnämnda fallet sammanförs pensionstillskottetoch det extra avdraget till en s.k. tilläggsdel, som avräknasmot ATP. I det senare fallet sammanförs grundbeloppet och detextra avdraget till en ny grundpension till vilken utgespensionstillskott enligt oförändrade regler. I båda alternativenutbetalas vid sidan härav KBT och är förvärvsinkomster mellan 1och 7,5 basbelopp ATP-grundande. Även denna modell medför ökadekostnader, som emellertid i modell B:1 kan kompenseras av ökadeskatteintäkter.