bet · GF01JoU10 · 1991-12-10 00:00:00 — Den föreslagnaskyddsformen varierar mellan nationalpark, naturreservat,kulturminne eller nationell kulturpark (föreslås som nyskyddsform).Motionerna lyfter fram betydelsen av att det påbörjas ettsamordnat arbete mellan de berörda myndigheterna i attåstadkomma detta skydd.Som motiv för detta skydd anges bl.a.:områdets riksintresse för kulturminnesvården med ett stortantal K-märkta byggnader, fornlämningar m.m.,att det är ett ovanligt naturskönt område där Mälardalensflora är företrädd med en stor artrikedom. Många sällsyntaväxter, flera intressanta fjärilar bl.a. beroende av ekbeståndensom biotop, mångfalden av fladdermössarter, den rikafågeltillgången med över 100 häckande arter och över 200anträffade arter,de många sporter som kan utövas inom området,månghundraårig park- och trädgårdskultur som produkt avinsatser från många av ledande arkitekter ochkonstnärer och framåt,som är en av mest anrikaträdgårdar samt , och ,området är hotat av bl.a. ny bebyggelse.Pär och () hemställer i sin motion(1990/91:Jo704) att som sin mening ger regeringen tillkänna att:1. initiativ tas till samverkan med och Solnakommuner, och enskilda intresseradeatt utveckla området runt norr om till ennationell kulturpark,2. området bör skyddas från miljöstörande nybebyggelse ellerannan exploatering.Anna m.fl. (mp) hemställer i sin motion(1990/91:Jo727) att hos regeringen begär:1. nationalparksskydd eller ett lagförslag om bevarandet avnatur- och kulturvärdet i området SödraDjurgården-Fjäderholmarna-Ladugårdsgärde-NorraDjurgården-Haga//,2. att berörda myndigheter utreder kostnader och tidsplan föratt sänka ner mellan och Ålkistan ellerdelar därav,3. att olika möjligheter att rusta upp Bergianska trädgårdenutreds.Hans Göran och (s, v) hemställer i sinmotion (1990/91:Jo807) att:1. området som avgränsas i söder av ochBellevueparken, i väster av , i öster av Norrtäljevägenexklusive delar av och i norr av ,bör bli nationell kulturpark. Skyddet bör kunna bestå i enkombination av kulturminneslagens bestämmelser om byggnadsminneoch naturvårdslagens bestämmelser om naturreservat,2. berörda myndigheter får i uppdrag att göra en översyn avvilka delar av området som kan skyddas enligt kulturminneslagenrespektive naturvårdslagen.Kontorens synpunkterHistorisk bakgrundDet stora sammanhängande park- och naturområdet somDjurgården-Haga-Brunnsviken utgör är en stor tillgång förstockholmarna. Det intagande kulturlandskapet är av riksintresseoch innehåller många byggnadsminnen.Naturen har formats av kulturhistorien. Karaktäristiskt är demånghundraåriga ekbestånden. Här finns också annan ädellövskog,tall- och granskog samt öppen ängsmark.Hagaparken och närliggande områden vid harutvecklats från ett kungligt parkområde, där kretsen kringGustav III byggde sina bostäder och sommarbostäder i detpastorala landskapet, till ett mycket uppskattat fritids- ochrekreationsområde, lättåtkomligt för storstadsborna.Stockholms översiktsplanStockholm har, , antagit enkommunomfattande översiktsplan, Översiktsplan 90. I planen angesstadens långsiktiga avsikter för grunddragen i markanvändningen.Samtliga de områden i som behandlas i motionerna harStockholms stad angett som riksintressen. Detta innebär attkultur- och naturlandskapet ska skyddas. I Översiktsplan 90utvecklas motiven för detta och i viss utsträckningrekommenderas skyddsform.I institutionshäftet Frescati-Albano-Tekniska Högskolan ärmånga av de statliga verksamheterna i behov av utbyggnad.Stockholms stad har därför för avsikt att utreda hur enförnyelse och komplettering av institutionerna kan åstadkommassamtidigt som landskapets karaktär och värdefulla byggnaderbevaras. Studien avses genomföras som en fördjupning avÖversiktsplan 90.Enligt Översiktsplan 90 bör Nordöstra och Sydöstra säkerställas som naturreservat på grund avdess höga naturvärde tillsammans med dess stora värde förrekreation.Brunnsvikenområdet avses bevaras. För att värna om desskvaliteter bör, enligt Översiktsplan 90, ett särskilt programgöras i samarbete med . Själva är dessutomprioriterad i programmet Stockholms sjöar och har restaurerats,bl.a. som badsjö.Valet av skyddsformKontoren delar motionernas syn på Djurgårdsmarkens storavärden för kulturhistoria, natur och friluftsliv. Kontoren delarockså den uppfattningen att delar av området kan behöva få ettstarkt skydd som t.ex. naturreservat i enlighet medÖversiktsplan 90. I motionerna föreslås också andra skyddsformerbl.a. som byggnadsminnen eller nationalpark samt kombinationerav skyddsformer.Flera byggnader i området är förklarade sombyggnadsminnen. Genom den nya kulturminneslagstiftningen kannumera även parker, alléer och trädgårdar förklaras sombyggnadsminnen. Kontoren anser att ett sådant skydd börövervägas för Bergianska trädgården.Det är osäkert om nationalpark är tillämpligt i detta fall.Nationalpark är avsedd för att bevara ett större sammanhängandeområde av viss landskapstyp i dess naturliga tillstånd.Djurgårdsmarkens skyddsvärde består till stor del i desskulturella prägel.Kontoren anser att det slutliga valet av skyddsform,avgränsning av skyddsområdena och skyddsföreskrifter bör utredasvidare och i nära samarbete med berörda parter. Detta sker bådei översiktsplanearbetet för Frescati-Albano-KTH och i densamkommunala planeringen för Haga-Brunnsvikenområdet sompåbörjades efter överläggningar mellan och Solna.Samkommunal planering mellan och StockholmDen översiktliga planeringen för Haga- och Brunnsvikenområdetsyftar till att ta fram ett gemensamt underlag som vägledningför de ställningstaganden som de båda kommunernaskommunfullmäktige kan behöva för den fortsatta planeringen avområdet. Genom att skapa en samsyn i dessa frågor kan skyddet avde värdefulla delarna komma att stärkas. Om så visar signödvändigt kan detta underlag också utvecklas till enfördjupning av de båda kommunernas översiktsplaner.Valet av skyddsform är också en ekonomisk fråga. Det ärviktigt att staten tar ett ekonomiskt ansvar för deetableringskostnader, i form av inlösen o.s.v., ochdriftskostnader som ett långtgående skydd av riksintresseområdenkan komma att innebära.Kontoren anser vidare att formen för och avgränsningen aveventuella skyddsområden bör studeras i de pågående översiktligautredningarna.Nedsänkning av RoslagsvägenFrågan om en nedsänkning av är en intressantmöjlighet för att skapa bättre samband mellaninstitutionsområdet öster och väster om vägen. Kontoren är istort sett positiva till detta och bedömer det som teknisktmöjligt att åstadkomma denna sänkning från vägens lågpunkt vidRoslagsbanans bro över vägen och vidare in mot . Ipågående utredningsarbete för förlängning motLidingövägen förläggs anslutningar i tunnel pådelen mellan och . Trafiken till norrainnerstaden däremot ligger kvar i markplanet. En sänkning avRoslagsvägen norr om förutsätter att tillfredsställandefinansiering kan erhållas. På delen norr om bro ären sänkning troligtvis svårare beroende på topografin.Solna kommun, kommunstyrelsenYttrandet behandlar i första hand de delar av de berördaområdena som ligger i eller i Solnas omedelbara närhet.Rent allmänt vill dock stad framhålla vikten av attsambandet mellan kulturmiljöerna i grönområdena i ochde i //Ulriksdalsområdet bevaras.Allmänt synsättDet som gör området kring , ochUlriksdals slottspark unikt är föreningen av naturpark ochkulturbebyggelse nära storstadens hjärta. Områdena har undersekler varit omtyckta rekreationsområden för invånarna iStorstockholm och för turister med hundratusentals besökareårligen. Varje generation har satt spår i form avbyggnader och anläggningar. Det är alltså inga orördanaturområden det handlar om utan kulturområden av i huvudsakparkkaraktär. Detta har inte hindrat utan kanske snararebefrämjat en stor artrikedom av både växter och djur.Områdena både avgränsas och genomkorsas av några av landetsstörsta trafikleder. Den naturliga västgränsen i utgörs avUppsalavägen (E4) med en dygnstrafik av uppemot 100000motorfordon . I söder utgörs gränsen av --Cedersdalsgatan, som förenar de viktiga trafikplatserna . I öster genomkorsas området av Roslagsvägen --Norrtäljevägen, och mellan och gårBergshamravägen som med cirka 30000 motorfordon ärden minst belastade vägen. Också spårtrafik finns i området: isöder järnvägen till och i den östra delenRoslagsbanan.Mot den här angivna bakgrunden delar stadnaturvårdsverkets uppfattning att ingen av skyddsformernanaturreservat, naturvårdsområde eller nationalpark bör varatillämplig på områdena. Den värdefulla miljön bör därför fånågon annan typ av skydd. Den exakta omfattningen ochutformningen av detta skydd bör undersökas, naturligtvis isamarbete mellan intressenterna, vilka utgörs av bl.a. de tvådirekt berörda kommunerna, och , och denhuvudsakliga markägaren, dvs. Det kan isammanhanget upplysas om att de två kommunerna numera samarbetarom att ta fram ett gemensamt underlag för en bedömning av påvilket sätt /kan komma att påverkas av olikaförslag till bebyggelse och andra förändringar i området ochdess närhet.Solna stads grundinställning är att och dessstränder, och måste fortsättaatt utgöra mycket viktiga områden för rekreation och möten mednatur och kultur. Med den grundinställningen är det lika viktigtatt verka för att göra området ännu mera tillgängligt för enbred allmänhet och att förse det med ännu flera intressanta målför studier och besök som att bevara väsentliga delar av det ioförändrat skick.I själva verket har områdena i flera avseendenförändrats på ett bra sätt, såsom visas i det följande.Ytterligare andra delar behöver uppenbarligen rustas upp ochkompletteras för att öka samtliga områdens värde för besökarna.Vissa aktuella förändringarExempel genomförda eller omedelbartaktuella förändringar är följande:Sedan något år finns i "Fjärilsmuseet". Det harsnabbt blivit ett av mest populära museer ochdrar flera tiotusental av nya besökare till parken. Detutgör ett bra exempel på en förändring i önskvärd riktning,trots att följden blivit en ökning av trafiken till området.På av har under desenaste åren en sammanhängande gångväg anlagts. På solnasidan ärmotsvarigheten i det närmaste klar. kan allmänhetenpromenera runt hela viken i ständig ögonkontakt medvattenspegeln.Solna stad har efter samarbete med vägverketantagit en detaljplan för trafikplatsen . Planeninnebär en sänkning av och planskild korsning medRåsundavägen. Detta kräver ett visst intrång på Hagaparkensmark, men innebär i gengäld flera fördelar: luftföroreningarnafrån bilarna minskar genom ett bättre trafikflöde, bullretminskar genom att den stora trafikleden sänks ochtillgängligheten för besökare till parken blir väsentligtbättre.Frösundavik, dvs. området närmast norr om , hartidigare varit avspärrat militärt område och förläggningsplatsför 1. Hur man än ser på den bebyggelse som senare hartillkommit måste man konstatera, att området nu har öppnats förallmänheten och att det nu går att utnyttja det som en ihuvudsak grön förbindelselänk mellan och i området är ett av 1980-talets mest uppmärksammadearkitektoniska verk, och ett betydande arbete har lagts ner påatt utplåna såren i landskapet efter ingenjörstruppernasverksamhet. Det arbetet bör fullföljas.Kvarnkullen i sydvästligaste delen av ärsedan några år naturvårdsområde. Avsikten är bl.a. att ge skyddåt de olika och mycket varierade naturtyper som präglar dettastycke av Stockholmsåsen.Andra diskuterade förändringarDelar av området //har, somredan nämnts, uppenbara behov av förbättringar. I eller iomedelbar anslutning till gäller detta främst entrén frånStockholm vid , Frösundavik samt anknytningen mellanBrunnsvikenområdet och . stad villgärna i detta sammanhang redovisa diskussioner som förevaritliksom stadens inställning till förekommande förslag.NorrtullHagaparken saknar en attraktiv entré från iStockholm. Med undantag för ger hela områdetfrån i till ett skräpigt ochovårdat intryck. Det är genomskuret av en hög järnvägsbank, ochnärheten till och gör det dessutomkraftigt bullerstört.Det är ytterst angeläget att detta område rustas upp, ochförutsättningarna för detta har förbättrats nu när i det närmaste färdigställd och planerna på en förläggning avBellevuelänken i tunnel börjar ta fastare form. "Bensinstationstomten"Till området hör den s.k. "Bensinstationstomten" i ,dvs. den tomt som är avsedd för det planerade japanskakulturcentret med tillhörande hotell. Byggplanerna på denna tomtär ytterst omstridda.Solna stad har ingen invändning mot att "Bensinstationstomten"bebyggs. Som bensinstation och som skräpig och ödsligparkeringsplats har den utgjort en barriär mellanVasastaden och . Två sidor av tomten utgörs avkraftigt trafikerade vägar. Östsidan är en mindre tilltalandebaksida till , och norrsidan är enjärnvägsbank.Däremot anser stad att de för offentlighetenredovisade förslagen till bebyggelse av tomten är heltoacceptabla. Det senaste förslaget är en klumpig skyskrapa, sompå ett oskönt sätt tränger sig på och som slår ihjäldet slanka . Alldeles bortsett från desskatastrofala inverkan på hela miljön kring utgör denföreslagna skyskrapan en ogenomtänkt meningslöshet i en förStockholm och gemensam stadsbild.När "Bensinstationstomten" bebyggs så bör det handla om en"byggnad i park", dvs. om en eller flera byggnader som omges avdominerande grönytor. Det innebär, att kvarteret bör utformasså, att det kan uppfattas som en naturlig entré från Vasastadentill . Detta i sin tur kräver att den nuvarandejärnvägsbanken bryts igenom så att kvarteret får ett tydligtsamband med strand.JärnvägenDen nuvarande järnvägen mellan och Frihamnenbegränsar naturligtvis möjligheterna att uppleva hela områdetsöder om som en sammanhängande grön oas. Planerfinns dessutom att anlägga nya spår för en snabbspårväg medtillhörande station(er). Spårtrafik medför generellt mindremiljöstörningar än vägtrafik, och därför föreligger här entydlig konflikt mellan olika miljöintressen.Slutlig ställning till den konflikten kan inte tas innanförslag till utformning av spåren presenterats. stad villemellertid understryka vikten av att ett bibehållet ellerutvidgat spårområde utformas på ett miljömässigt tilltalandesätt och att det måste finnas flera platser där fotgängare ochcyklister kan passera över eller under spåren.Stallmästaregården, ABA-tomten och TingshusStallmästaregården är äldsta krog med tämligenobrutna anor första hälft. stad anser attdet är en kulturminnesvårdsangelägenhet av rang att "Stallis"kan fortsätta just som krog med bibehållande av den folkligakaraktären. Ambitionen för "Stallis" del bör alltså inteinskränka sig till att bara bevara de nuvarande husen frånskiftet 1700/1800 oförändrade utan också att de anpassas tilldagens krav på en restaurangverksamhet.Läget är det, att "Stallis" inom snar framtid hotas av storadriftinskränkningar, och att dess framtid som krog på litetlängre sikt är osäker. Bakgrunden är svårigheterna att i degamla byggnaderna driva en rationell restaurangrörelse.Solna stad skulle gärna, som ett förstahandsalternativ, se att"Stallis" bevarades oförändrat men invändigt moderniserat. Detkräver att restaurangen har ett stabilt kundunderlag som kansäkerställa dess existens. Detta skulle möjligen kunna ske genomnågon form av samverkan med ett hotell och kulturcenter på"Bensinstationstomten". Dessa möjligheter bör undersökasingående.Om den skisserade lösningen inte visar sig möjlig attgenomföra måste andra lösningar prövas. En, föreslagen av"Stallis" ägare, innebär att ett medelstort hotell skulleuppföras i direkt anslutning till restaurangen. stad harinte vare sig godtagit eller avvisat det förslaget till lösning.Dock är det självklart att nya byggnader i direkt anslutningtill "Stallis" måste utformas med största omsorg, så att inteden värdefulla kulturmiljön störs. Den uppfattningen måstenaturligtvis också påverka synen på vad som kan tillåtas på denangränsande "Bensinstationstomten".Omedelbart norr om "Stallis" ligger SAS' numera nerlagdaHagaterminal. Med sin övergivna och nedsmutsade byggnad av glasoch stål och med sina stora nakna asfaltytor ger tomten etttrist och tråkigt intryck, som förstärks av att den inte vårdaspå ett tillfredsställande sätt.Fastigheten ägs av , som har presenterat förslag om attbygga kontor där. Med sitt läge på den smala remsan mellanUppsalavägen och är tomten förmodligen en av devärdefullaste i landet om den finge utnyttjas för kommersiellbebyggelse. Någon byggrätt på tomten finns emellertid inte, ochdärav följer också att fastighetsägaren inte heller får bygga uteller väsentligt ändra användningen av den nuvarande byggnaden.Därför föreligger en förhandlingssituation mellan ABA och Solnastad.Solna stad har markerat att en omfattandekontorsbebyggelse på tomten är utesluten. Däremot borde tomtensstrand mot kunna vinna miljömässigt på en mindreomfattande och arkitektoniskt väl avpassad bebyggelse motUppsalavägen, en bebyggelse som till väsentliga delar då ocksåborde innehålla publika verksamheter med anknytning tillHagaparken och dess särskilda värden. I det sammanhanget börstrandpartiet förskönas med en varierad vegetation avparkkaraktär.Mellan ABA-tomten och ligger ett par tennisbanoromgivna av staket. Även om utomhussporter av skilda slag börvara väl förenliga med ett program för är det enligtstadens mening inte lämpligt med anläggningar som bildarbarriärer för andra besökare. Tennisbanorna upptar större delenav sträckan mellan stranden och med dess påfarter.De bör därför flyttas från detta läge.Haga Tingshus är byggnadsminne. Dess yttre är välbevarat, ochdelar av den ursprungliga interiören finns kvar.Byggnaden rymmer det statligastrålskyddsinstitutet. Institutet planerar att flytta, ochfrågan om byggnadens framtida användning är därför aktuell. Detär önskvärt om även denna byggnad kunde komma till användningför något ändamål som kan förstärka som kulturmiljö.Haga trädgårdStockholms stad odlar en stor del av sinaparkväxter i i norra delen av . Dessutomhar man odlingar vid Linvävartorpet i västra delen av parken.Stockholm överväger att begränsa och eventuellt lägga ner dennaverksamhet.Vad som skall hända med är således oklart. lägger ner sin verksamhet skapas å ena sidanmöjligheter att göra växthusen till en integrerande del avHagaparken, dvs. att göra om åtminstone en del av dem tillanläggningar för visning för allmänheten. Så har redan skettdelvis, eftersom Fjärilsmuseet använder ett par av växthusen.Man bör dock naturligtvis överväga risken för dubblering av deinsatser som görs för att utveckla påandra sidan Brunnsviken.Å andra sidan finns möjligheten att fortsätta verksamheten,men med inriktning på växtförsäljning till allmänheten. En sådanutveckling förefaller dock mycket tveksam, och exemplet frånväxtförsäljningen bredvid manar knappasttill efterföljd.En tredje möjlighet är att riva delar av anläggningen och attlåta den friställda marken ingå i . Då skulleförbindelserna norrut till kunna förbättrasavsevärt.Frågan om trädgårds framtida användning måste få en snabblösning. I annat fall är risken avsevärd för att ett stort ochviktigt område i parken kommer att befinna sig i förfall underöverskådlig tid.FrösundavikI Frösundavik har som nämnts byggts ut och vidarehar den gamla kasernen renoverats och blivit ett stilfulltkontor som det byggts ut med en hotell- ochkonferensanläggning. Genom avtal med stad harfastighetsägarna förbundit sig att anlägga strandpromenader ochandra parkvägar och att hålla grönområdena tillgängliga förallmänheten. Upprustningen är delvis slutförd, delvis inför sinnära fullbordan.De delar av det gamla militärområdet som ligger söder omFrösundaviks allé ägs av stad. De utgörs i huvudsak avhårdgjord impedimentmark med spridda byggnader, delvis medbevarandevärde men utan bestämd framtida användning. Isitt nuvarande skick bidrar de inte till att kompletteraHagaparken som rekreationsområde.Ett aktuellt förslag som stad överväger är att en samladgrupp av tre eller fyra av de gamla militära byggnaderna skullerenoveras och få en framtida användning somrehabiliteringsanläggning för rörelsehindrade. Det kan då ocksåbli aktuellt med en viss kompletteringsbebyggelse. Bl.a. börövervägas att bygga en simhall i området. Den skulle i så fallunder vardagar kunna användas som en del avrehabiliteringsanläggningen och och kvällar varatillgänglig för allmänheten. Varje ny bebyggelse måste givetvisi skala och utformning anpassas till de befintliga husen. -- Denkonstgjorda kulle som finns i området -- ett försök attåterställa en del av Stockholmsåsen -- är enligt sedan längepresenterade planer avsedd att bli skidbacke.I en av byggnaderna förvaras merparten avdelarna till en kopia av ett kinesiskt tempel. Templet har enintressant bakgrund med anknytning till , och fleramöjligheter att finna en finansiär för ett återuppförande harundersökts, utan resultat. Byggnaden måste anses varaav stort kulturhistoriskt intresse och skulle enligt stadensmening kunna bli en stor attraktion i närhet.I avtalet om SAS' förvärv av markenhar stad förbundit sig att verka för att SAS får rättgenom detaljplan att i två etapper uppföra byggnader för sittkoncernkontor.För den första etappen finns detaljplan som medger att 70000m2 får byggas. Härav har ca 50000 m2utnyttjats. Huvuddelen av den ej utnyttjade byggrätten avsertvå datahallar norr om det färdiga kontoret och placerade längsUppsalavägen.Såvitt stad har sig bekant har SAS inga planer på attinom en nära framtid aktualisera den andra byggnadsetappen. Närden frågan åter kan bli aktuell kan inte nu bedömas. Det ärdärför svårt att nu bilda sig en uppfattning om hur den slutligabebyggelsen på SAS' mark bör gestaltas.Ulriksdals trafikplatsVid norra spets ligger ,som utgör korsningen mellan ochEnköpingsvägen-Bergshamravägen. Den förra vägen har som nämntsen dygnstrafik om uppemot 100000 fordon och de tvåsenare om ca 30000 fordon . Med den belastningen kandet förr eller senare behövas en utbyggnad till ett fullständigts.k. klöverblad.Trafikplatsen och vägarna stör miljön kraftigt, och dessutom,som påpekas i en av motionerna, skär avHagaparksområdet från . I bedrivs ettplanarbete som syftar till att möjliggöra ett bredare parkstråkmellan vägarna och genom en viss utfyllnad av densenare. Vattendom som medger utfyllnaden har meddelats.Om miljön skall förbättras radikalt bör emellertid ocksåtrafikanläggningen få sin slutliga utformning. I enstudie av denna bör också möjligheten att sänka Bergshamravägenundersökas.Ulriksdals slottsparkInga andra förändringar än den senast nämnda som berörUlriksdals slottspark är aktuella. I en relativt nära framtidmåste dock avgöras hur området skall knytas an till grönstråketi dalgång.KraftlinorGenom och vidare över nordligaste delgår stora kraftlinor tillhöriga . Sedan några årpågår diskussioner om hur dessa skall kunna förläggas i tunnel.Den viktigaste orsaken till att diskussionerna förs ärfarhågorna för hälsoeffekterna av de olika fält som bildas runthögspänningsledningarna.Utseendemässigt skulle området vinna mycket på om kraftlinornakan förläggas i marken, men kostnaderna är mycket betydande ochstora tekniska problem finns kvar att lösa.Sammanfattande slutsatserSyftet med den nu gjorda redovisningen av det stora antalettänkbara förändringar som berör //Ulriksdalär rent allmänt att ge en fyllig bakgrund till de olikaöverväganden som måste göras i en diskussion om områdenasframtida ställning.Syftet är också att påvisa dels att åtskilligt finns attgöra för att förhöja områdenas rekreationsvärde, dels att deolika delfrågorna ofta är komplicerade och att de önskvärdalösningarna i många fall kräver stora investeringar. Att baradiskutera olika typer av skyddsföreskrifter kan inte leda tilllösningen av de verkliga problemen.Solna stad vill verka aktivt för att bevara och förstärkaBrunnsviken//som ett område för rekreationoch fritid med inriktning på kultur- och naturminnesvård. Dettainnebär naturligtvis att området skall skyddas mot exploateringoch andra förändringar än sådana som är väl förenliga med detövergripande syftet.Detta syfte kan nås genom tillämpning av (PBL) och med beaktande av naturresurslagen ochkulturminneslagen.