bet · GE01KU38 · 1991-05-23 00:00:00 — Motionärerna,som betonar vikten av att klarhet skapas, ifrågasätter om intesamtliga taxebeslut får anses vara av sådan vikt för kommunensmedlemmar att beslutanderätten skall utövas av fullmäktige. Imotionen föreslås därför att fullmäktige inte får delegera dennatyp av ärenden. Motionärerna påpekar att därmed även säkerställsatt medborgarna -- genom den offentliga debatt som sådana frågorkan komma att föranleda -- kan erhålla bästa information omvilka taxeändringar som är aktuella.Utskottets bedömningSyftet med de föreslagna bestämmelserna i 3 kap. 9--12 §§ omfullmäktiges uppgifter är bl.a. att få till stånd en tydligareuppgiftsfördelning mellan fullmäktige och nämnder än den somgäller . Med anledning av vad som anförts i motion K49beträffande beslutanderätten i fråga om fastställande avkommunala avgifter och taxor får utskottet anföra följande.Som framgått ovan innebär gällande ordning attkommunfullmäktige i princip utövar den kommunala avgiftsrättenmen att det i fråga om vissa avgiftsärenden finns ett visst --inom av fullmäktige givna ramar -- mindre utrymme att låtanämnderna handlägga dessa. Det nu framlagda förslaget syftarinte till någon förändring av rättsläget på denna punkt.Utskottet anser inte att det finns anledning för attta det i motionen begärda initiativet. Med det anförda avstyrkerutskottet motion K49 yrkande 6.Med anledning av den i propositionen (s. 159) diskuteradefrågan i vad mån bestämmelsen i 3 kap. 9 § första stycket om attfullmäktige inte får delegera ärenden av principiellbeskaffenhet eller annars av större vikt innebär hinder motdelegering av frågor om upplåning får utskottet anföra följande.Enligt vad utskottet inhämtat torde praxis ifrågor om lånefinansiering vara att dessa i regel omhänderhas avstyrelsen. Enligt utskottets mening finns det knappast anledningatt begränsa denna praxis. Det får dock förutsättas attfullmäktige vid delegering fattar beslut om graden avlånefinansiering i budgeten och anger riktlinjer undertreårsperioden, vilket kan ske med stöd av 8 kap. 3 och 5 §§ iden föreslagna kommunallagen (prop. Den ipropositionen diskuterade uppdelningen på kort- och långfristigalån torde härvid sakna större betydelse.Med detta förtydligande tillstyrker utskottet förslaget i häraktuell del.6.4 (3 kap. 16 och 17 §§)PropositionenAvsnitten 4.3.4--4.3.6 (s. 49 f.); specialmotiveringens. 161 f.Någon särskild reglering av frågan om under vilkaförutsättningar kommuner och landsting kan användaprivaträttsliga organ för sin verksamhet föreslås inte. Ipropositionen erinras om att samma kommunalrättsliga principer-- bl.a. bestämmelserna om den kommunala kompetensen -- som styrden rent kommunala verksamheten också styr kommuners ochlandstings verksamhet genom privaträttsliga subjekt. Vidareerinras om att det också finns begränsningar på despecialreglerade områdena och för ärenden som innefattarmyndighetsutövning. Någon särskild reglering utöver detta ärenligt propositionen inte nödvändig.Genom förslaget åläggs fullmäktige i lag att se till attsådana enskilda juridiska personer som kommunen ellerlandstinget använder för sin verksamhet blir bundna av vissavillkor som skall trygga kommunens eller inflytandei och kontroll över verksamheten.I fråga om helägda aktiebolag och stiftelser som kommunernaoch landstingen bildar ensamma läggs vissa krav fast direkt ilagen. Det gäller krav på att fastställa det kommunala ändamåletmed verksamheten, att utse styrelseledamöter och minst enrevisor samt att se till att fullmäktige får yttra sig innanvissa principiellt viktiga beslut fattas.I fråga om helägda aktiebolag och stiftelser som en kommuneller ett landsting bildar ensam åläggs fullmäktige vidare attbesluta om vad som skall gälla i fråga om allmänhetens rätt attta del av företagens handlingar. I princip gäller detta även nären kommun eller ett landsting samverkar med någon annan i ettprivaträttsligt organ, men en bedömning får i dessa fall görasutifrån vad som är rimligt med hänsyn till andelsförhållandena,verksamhetens art och omständigheterna i övrigt.I propositionen anges att regeringens grundläggandeuppfattning är att behovet av insyn är lika stort oavsett ivilken form som den kommunala verksamheten bedrivs. ärdock verksamhetens art av ett slag som innebär att det finns ettberättigat intresse av sekretess. Det väsentliga är enligtpropositionen att fullmäktigeförsamlingarna ordentligtdiskuterar och tar ställning till hur insynen i de kommunalaföretagen skall förbättras och vilka undantag som skall finnasfrån huvudprincipen om offentlighet. I propositionen föreslåsdärefter att fullmäktige i fråga om helägda aktiebolag ochstiftelser som en kommun eller ett landsting bildar beslutar omvad som skall gälla i fråga om allmänhetens rätt att ta del avföretagens handlingar (3 kap. 16 §). I princip gäller detta ävennär en kommun eller ett landsting samverkar med någon annan iett privaträttsligt organ, men en bedömning får i dessa fallgöras utifrån vad som är rimligt med hänsyn tillandelsförhållandena, verksamhetens art och omständigheterna iövrigt (3 kap. 17 §).MotionerI motion K48 yrkande 7 av m.fl. (mp) yrkasatt beslutar att i fråga om all verksamhetoavsett i vilken form den bedrivs skall allmänheten ha rätt tillinsyn.Enligt motionen bör all verksamhet, oavsett i vilkenform den bedrivs, i princip vara offentlig.I motion K49 yrkande 7 av m.fl. (m) yrkasatt hos regeringen begär utredning om handlingarsoffentlighet i kommunala företag i enlighet med vad som imotionen anförts.Enligt motionärerna talar övervägande skäl för attmålsättningen bör vara att handlingsoffentligheten utsträckstill att omfatta även kommunala aktiebolag och stiftelser.Frågan kräver dock, framhåller motionärerna, ytterligareöverväganden och bör bli föremål för utredning.Enligt motion K51 yrkande 4 av m.fl. (fp)bör en huvudregel för kommunerna vara att offentlig verksamhet ikommunal regi bedrivs i nämndform och inte genom kommunalaföretag. Detta anser motionärerna att bör slå fast.I motionen framförs därefter flera invändningar motregeringens här framlagda lagförslag, som motionärerna anserhelt otillfredsställande. Motionärerna pekar på att förslagetinnebär att stora delar av den offentliga verksamheten även iframtiden kommer att vara undandragna medborgarnas insyn och attförslaget också innebär att olika grad av offentlighet kan kommaatt gälla dels i olika bolag i samma kommun, dels i bolag iolika kommuner. Enligt motionen skall en verksamhet, som enkommun eller en samarbetspartner i ett kommunalt företag inteanser kan drivas i full offentlighet, inte bedrivas i kommunalregi.Motionärerna anser att offentlighetsprincipen skall gällafullt ut i alla kommunala företag -- och att den således intefår vara kopplad till ett beslut i fullmäktige -- och finner detnödvändigt att saken lagregleras (yrkande 3). Enligtmotionen måste dock en lagfäst offentlighetsprincip förses medrimliga inskränkningar för "affärshemligheter" i betydelsenuppfinningar, forskningsresultat m.m. Motionärerna föreslår attderas nyssnämnda förslag träder i kraft den 1 januari 1995såvitt avser delägda kommunala företag (yrkande 5).I motion K59 yrkande 11 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning meduppgift att lägga fram förslag om att offentlighetsprincipenskall gälla i företag som är helägda av kommun eller landsting.Motionärerna anser att propositionens förslag om insyn förallmänhet och förtroendevalda i de kommunala företagen ärotillräckliga. Enligt motionen bör en utredning tillsättas meddirektiv att lägga fram förslag om att tryckfrihetsförordningensoffentlighetsprincip skall gälla i de företag som är helägda avkommun eller landsting.I motion K239 yrkande 1 av m.fl. (fp)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om bolagisering av verksamhet.Enligt motionen bör bolagisering undvikas. Motionärerna pekarpå att medborgarna får mindre möjligheter att granska sinkommuns förehavanden i det fall att verksamhet bedrivs genomkommunägda aktiebolag. I motionen understryks vidare detangelägna i att verksamhet som måste ligga i offentlig sektorskall bedrivas enligt de regelsystem som skapats för sektorn. Omverksamheten lämpligen drivs enligt andra regelsystem bör deenligt motionärerna inte ligga i den offentliga sektorn utanavvecklas eller avyttras. Motionärerna anser att kommunerna börges rätt att tillämpa sådana regler, som gör det möjligt attbedriva den kommunala verksamheten på ett effektivt sätt utanatt verksamheten överförs i bolagsform.I motion K610 av och (båda s) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av demokratisk insyn ochkontroll i alla former av verksamhet. Enligt motionenär det allvarligaste problemet med bolagisering av kommunalverksamhet begränsningen av medborgarnas kontroll och insyn i dekommunala bolagen. Motionärerna vänder sig mot en ordning sominnebär att fullmäktige i varje enskilt fall skall kunna avgöragraden av offentlighet i de kommunala bolagen eftersom dettakommer att innebära variationer från kommun till kommun. Enligtmotionen innebär den omständigheten att en majoritet kan kommaatt hemligstämpla ärenden av vitalt allmänintresse inom ettkommunalt bolag med skydd av aktiebolagslagen att möjligheteröppnas till ett godtycke som står i stark motsatsställning tillmedborgarnas krav på demokratisk insyn och kontroll av denkommunala verksamheten. Motionärerna anser att regeringen då denlägger fram förslag till en ny kommunallag måste beakta vissa imotionen angivna kriterier, bl.a. kravet på offentlighet ochinsyn i verksamhet.I motion K612 yrkande 5 av m.fl. (m) yrkasatt hos regeringen begär förslag om huroffentlighetsprincipen skall kunna utvidgas enligt vad somanförts i motionen.I motionen framläggs en rad förslag syftande till att på olikasätt engagera den enskilde i den kommunala verksamheten och tillatt öka insynen i denna verksamhet. Bl.a. föreslår motionärerna,som vänder sig mot att en kommun kan undgå insyn genom att bildakommunala företag, att offentlighetsprincipen införs i bolag ochstiftelser som drivs av kommun och landsting.I motion K623 yrkande 5 av m.fl. (m) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om offentlig verksamhet på entreprenad.I motionen anförs i saken bl.a. följande:Det är angeläget att de legala förutsättningarna i fråga omkommunens överlämnande av förvaltningsuppgift till ickeoffentliga rättssubjekt preciseras och klarläggs.Folkrörelseutredningen har i ett tillcivilministern avlämnat betänkande -- (SOU 1987:35) Ju mer vi ärtillsammans, del 3 Underlag för reformer samt förslag -- utrettvissa aspekter av frågan och bl.a. lagt fram lagförslag syftandetill visst klarläggande av rättsläget på förevarande område. Denfortsatta beredningen av betänkandet, som har remissbehandlats,sker inom . Såvitt är känt har, trots den tidsom gått sedan betänkandet avgavs, ställning ännu inte tagitstill frågan om något förslag i saken skall föreläggas riksdageneller inte. Mot angiven bakgrund vill vi framhålla vikten av attregeringen nu skyndsamt tillser att de i motionen upptagnafrågorna löses.I motion K59 yrkande 12 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen beslutar om yttranderätt för fullmäktige före beslut idelägda företag av principiell beskaffenhet eller av störrevikt, i principiella frågor även rörande den löpande driften.Lagrådets yttrandeLagrådet föreslår att förevarande avsnitt i kommunallagen -- ien särskild paragraf i 3 kap., betecknad 16 § -- inleds med enuttrycklig bestämmelse om kommuners och landstings möjligheteratt överlämna vården av en angelägenhet till ettprivaträttsligt subjekt och en erinran om regeln i 11 kap. 6 §regeringsformen enligt vilken förvaltningsuppgift som innefattarmyndighetsutövning får överlämnas till ett privaträttsligtsubjekt bara om det finns särskilt lagstöd för det. Vidareföreslår lagrådet att enhetliga bestämmelser -- av i huvudsakdet innehåll som anges i 3 kap. 16 § i propositionsförslaget --skall gälla för alla kommunala företag och att dessabestämmelser tas in i kapitlets 17 §. Lagrådet anser dock attbestämmelserna i några hänseenden bör ges ett mera preciseratinnehåll. De ändringar som föreslås innebär att en kommun ellerett landsting som lämnar över vården av en juridisk person skallse till att bolagsordningen, bolagsavtalet eller stadgarnainnehåller det kommunala företagets förpliktelser mot kommunen ifråga om insyn, inflytande och kontroll samt -- gentemotallmänheten -- i fråga om handlingsoffentligheten. Beträffandesistnämnda punkt föreslår lagrådet vidare att det föreskrivs attallmänheten har rätt att ta del av handlingar hos det kommunalaföretaget enligt de grunder som gäller för allmänna handlingarsoffentlighet i 2 kap. tryckfrihetsförordningen ochsekretesslagen.Utskottets bedömningFörevarande avsnitt i propositionen innehåller regler omkommunernas och landstingens förhållande till sådanaprivaträttsliga organ -- aktiebolag, stiftelser m.fl. -- somhandhar kommunala angelägenheter. Genom förslaget ökar denkommunala och medborgerliga insynen och inflytandet i sådanaorgan. Enligt förslaget skall i den nya kommunallagens 3 kapitelfinnas två paragrafer -- 16 och 17 §§ -- som reglerar dessafrågor. Det förstnämnda lagrummet reglerar det fallet att kommuneller landsting fullgör en uppgift genom ett aktiebolageller en stiftelse som kommunen eller ensamt ägereller bildar (i fortsättningen helägda företag).Ensamkriteriet innebär att det inte får finnas någon annanintressent över huvud taget i företaget hur litet ett sådantandelsintresse än må vara. Finns ett sådant andelsintresseregleras förhållandena genom 17 §. Det lagrummet innehållerregler gällande det fallet att kommuner eller landstingsamverkar med en annan enhet, staten eller enskildgenom ett privaträttsligt organ (aktiebolag, stiftelse,ekonomisk förening, handelsbolag eller ideell förening) för attfullgöra en uppgift (i fortsättningen delägdaföretag). Det bör här understrykas att regleringen endastomfattar sådan verksamhet i vilken en kommun är helt ellerdelvis engagerad. De fall då en kommun eller ett landsting låterviss förvaltningsuppgift ombesörjas av utomstående utan attkommunen själv tar någon del i verksamheten -- det kan t.ex.vara fråga om ett entreprenadavtal med ett fristående privatägträttssubjekt -- berörs inte av förslaget.Innan utskottet kommer in på de föreslagna reglerna och dedärtill hörande motionsyrkandena vill utskottet först någotberöra vad som gäller beträffande kommuners och landstingsmöjligheter -- befogenheter -- att driva verksamhet genomprivaträttsliga rättssubjekt. Utskottet tar i det sammanhangetupp motionerna K51 och K239, vari bl.a. begärs att gerregeringen till känna att huvudregeln bör vara att kommunalverksamhet bedrivs i nämndform. Motionärerna, som anser att s.k.bolagisering bör undvikas, har den uppfattningen att enverksamhet, som en kommun eller en samarbetspartner i ettkommunalt företag inte anser kan drivas i full offentlighet,inte skall bedrivas i regi.En första grundläggande princip är självfallet att denverksamhet som överlämnas till privaträttsliga organ skall fallainom den kommunala kompetensen. Detta innebär att denifrågavarande kommunala angelägenheten skall falla inom ramenför den kommunala kompetensen såsom den kommer till uttryck idet tidigare behandlade 2 kap. (jfr avsnitt 5.2 ovan). Tilldetta kommer kravet på att risken för kompetensöverskridandevid verksamhetens utövande skall vara ringa. En ytterligarebegränsning gäller på de specialreglerade områdena. En kommunalangelägenhet får i princip inte överlåtas till ett särskilträttssubjekt om det i en författning har angivits att ett visstkommunalt organ skall handha denna. Slutligen gäller enligt 11kap. 6 § tredje stycket regeringsformen (RF) att enförvaltningsuppgift som innefattar myndighetsutövning fåröverlämnas till ett privaträttsligt subjekt bara om det finnssärskilt lagstöd för detta.I propositionen diskuteras (s. 51) om det finns skäl attreglera frågan om under vilka förutsättningar kommuner ochlandsting kan använda privaträttsliga organ för sin verksamhet.Regeringen anser detta emellertid inte lämpligt, varvid bl.a.pekas på svårigheterna att åstadkomma en preciserad avgränsning.Utskottet får för egen del anföra följande. Som ovan framgåttgäller således att samma kommunalrättsliga principer som styrden rent kommunala verksamheten också styr kommuners ochlandstings verksamhet genom privaträttsliga organ. Sådana organhar funnits , och förekomsten av dem harunder senare år ökat. Några principiella invändningar motexistensen av sådana organ riktades inte vid tillkomsten av dengällande kommunallagen. Däremot har i olika sammanhangdiskuterats åtgärder av det slag som föreslås, dvs.förbättringar i fråga om den kommunala och medborgerliga insynenoch inflytandet i samt den demokratiska kontrollen av dessaorgan. Utskottet, som -- såsom i det följande kommer att framgå-- anser sådana förbättringar angelägna, finner inte skäl tillinförande av några regler som allmänt förbjuder eller begränsarförekomsten av kommunala hel- eller delägda företag. Utskottetvill dock i sammanhanget understryka vad utskottet redaninledningsvis framhållit om att bred enighet råder om att denkommunala verksamheten i största möjliga utsträckning bör ske inämndform. Utskottet vill vidare framhålla vikten av att enkommun eller ett landsting innan den överlämnar vården av enkommunal angelägenhet till ett kommunalt företag förvissat sigom att de krav som gäller härför är uppfyllda. Utskottet finnerdet mot angiven bakgrund inte påkallat med ett tillkännagivandeav i motionerna begärt slag. Inte heller i övrigt ger motionernaanledning för att vidta någon åtgärd, varförmotionerna K51 yrkande 4 och K239 yrkande 1 avstyrks.Som framgår av bilaga 2 har lagrådet föreslagit attförevarande avsnitt i den föreslagna kommunallagen inleds med enuttrycklig bestämmelse om kommuns och landstings möjligheter attöverlämna vården av en angelägenhet till ettprivaträttsligt organ och en erinran om den i det föregåendeomnämnda inskränkande regeln i 11 kap. 6 § RF. Därmed får motion K623 yrkande 5, varibegärts att de legala förutsättningarna i fråga om kommunsöverlämnande av förvaltningsuppgift till icke offentligarättssubjekt preciseras och klarläggas, delvis ansestillgodosedd.Utskottet övergår härefter till de i 16 och 17 §§ föreslagnareglerna för att tillgodose det kommunala inflytandet överprivaträttsliga organ som anförtros vården av kommunalaangelägenheter och för att ge offentlighet åt handlingar somupprättas hos eller kommer in till sådana organ. Som tidigareframgått innebär förslaget skilda regler för hel- resp. delägdaföretag. I motionerna K48 och K51 yrkas att i ställetför dessa regler beslutar att offentlighetsprincipen skall gällai alla slag av kommunala företag. I motionerna K49 och K59begärs tillsättande av en utredning med uppgift att lägga framförslag om att offentlighetsprincipen skall gälla i kommunalaföretag. Frågor om ökad insyn i de kommunala företagen tas ävenupp i motionerna K610 och K612.Lagrådet föreslår att reglerna i 16 och 17 §§ ersätts av enenhetlig regel av i huvudsak det innehåll som anges i förslagets16 § avseende helägda företag. Lagrådet anser dock attbestämmelserna i följande två hänseenden bör ges ett merpreciserat innehåll. Enligt lagrådet bör det föreskrivas attfullmäktige, innan kommun eller landsting lämnar över vården aven angelägenhet till ett kommunalt företag, skalltillse att de för detta företag gällande grundreglerna -- dvs. iaktiebolag bolagsordningen, i handelsbolag bolagsavtalet samt iföreningar och stiftelser stadgarna -- innehåller företagetsförpliktelser gentemot kommunen i fråga om insyn, inflytande ochkontroll och gentemot allmänheten såvitt avserhandlingsoffentlighet. Propositionsförslaget i denna del innebärenligt lagrådet att dessa frågor kan regleras i beslut ochdokument av vitt skilda slag. Lagrådet anser vidare att enbestämmelse bör införas som ger allmänheten rätt att ta del avhandlingar hos kommunala företag enligt de grunder som gällerför allmänna handlingars offentlighet i 2 kap.tryckfrihetsförordningen och i sekretesslagen. Lagrådet erinrarom att propositionsförslaget innebär att det helt lämnas åtkommunens eget bedömande att besluta om det närmare innehållet ihandlingsoffentligheten inom de kommunala företagen.Enligt lagrådets förslag skall alltså en enhetlig regel gällaför de kommunala företagen. Den därvid föreslagna lagtexteninnehåller en uppräkning av de olika juridiska personer som enkommun eller ett landsting kan överlämna en angelägnhettill utan angivande av om därvid är fråga om hel- eller delägdakommunala företag. Av lagrådets yttrande framgår attbestämmelsen är avsedd att tillämpas på företag som en kommuneller -- vid samverkan -- flera kommuner har ettavgörande inflytande över. Enligt lagrådet ger tidigare gjordaundesökningar vid handen att kommunerna och landstingen endast iringa omfattning begagnar andra än helägda företag för vården avkommunala angelägenheter och att tendensen har gått i riktningmot att de av kommunerna helt dominerande företagen har ökat sinandel. I sammanhanget hänvisar lagrådet tillkommunalföretagskommitténs betänkande (SOU 1982:13)Kommunalföretaget, som innehåller uppgifter i angivet hänseendeför tiden t.o.m. år 1980.Utskottet får med anledning av det anförda framhålla följande.Enligt vad utskottet inhämtat föreligger delägda kommunalaföretag i ganska betydande omfattning. Övervägande delen avdessa utgörs av fall där en kommun eller ett landsting samverkarmed antingen en enskild genom ett privaträttsligt organ -- dennakategori är den största -- eller med annan enhet. I enicke obetydlig del av dessa fall är kommunens eller landstingetsägarandel begränsad till en mindre andel av företaget, och något"avgörande inflytande" över företaget föreligger således inte.Ett antagande av lagrådets förslag kommer enligt utskottetsbedömning att med all sannolikhet leda till att stor del avkommunernas och landstingens nyssnämnda delägda företag kommeratt avvecklas beroende på att den part kommunerna ochlandstingen samverkar med inte kommer att acceptera vissa inslagi den föreslagna regleringen. Utskottet åsyftar då de krav somenligt lagrådets förslag måste uppställas på de kommunalaföretagen och som bl.a. innefattar att fullmäktige skall utseföretagets styrelseledamöter. Det kan dessutom ifrågasättas omen sådan ordning står helt i överensstämmelse med detassociationsrättsliga regelsystemet (t.ex. aktiebolagslagen).Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berett att biträdalagrådets förslag om en enhetlig regel för kommunala företagutan utskottet finner det nödvändigt att ha olika regler förhelägda resp. delägda företag. Utskottet tillstyrker de ipropositionen framlagda lagförslagen i nu aktuella delar, vilkadock bör kompletteras med lagrådets ovannämnda förslag om ökadhandlingsoffentlighet, vilket innebär en värdefull förbättring ifråga om insynen i kommunala företag. Utskottets förslag tilllagtext i förevarande avsnitt läggs fram i bilaga 3. Med hänsyntill utskottets i det föregående redovisade förslag om införandeav en ny paragraf i förevarande kapitel kommer de båda ipropositionens lagförslag aktuella paragraferna, 3 kap. 16 och17 §§, att betecknas 3 kap. 17 och 18 §§. Lagtextbilaganomfattar vidare uppkomna följdändringar i 5 kap. 23 och 53 §§, 6kap.1§ och punkten 5. i ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna. En ytterligare följdändring framgår avutskottets hemställan i förevarande del.Utskottet finner i fråga om sistnämnda 3 kap. 18 § anledningframhålla följande. I paragrafen regleras fall när en kommuneller ett landsting samverkar med vissa andra subjekt genom ettprivaträttsligt organ. Genom paragrafens hänvisning till 17 §kommer bl.a. att gälla att fullmäktige skall se till att detprivaträttsliga organet blir bundet av bestämmelserna omhandlingsoffentlighet i en omfattning som är rimlig med hänsyntill andelsförhållandena, verksamhetens art och omständigheternai övrigt.