bet · GE01TU25 · 1991-04-14 00:00:00 — På motsvarandesätt som en eventuell förlängning av skulle kunnapåkalla en omklassificering skulle exempelvis ett genomförandeav den diskuterade kunna innebära ett väsentligtförändrat trafikmönster på Ådalsbanan.Förutom de nu behandlade motionerna om överföringar avbandelar finns ett motionsyrkande om att behålla en bansträckainom stomnätet.I motion T56 (c) framhålls sålunda att bansträckanHalmstad----alltjämt bör utgöra en del avstomlinjenätet. Bakgrunden till motionsyrkandet är att SJ isamband med färdigställandet av den nya järnvägsterminalen iHelsingborg bestämt sig för att lägga om järnvägstrafiken påvästkustbanan. Detta har tidigare uppgetts innebära attpersontrafiken upphör på den aktuella bandelen.Utskottet vill med anledning av motionen erinra om att istomnätet ingår ett antal sammanbindande banor som har storbetydelse för godstrafiken fastän ingen persontågstrafikförekommer på dessa sträckor. Detta innebär således att detfinns ingen regel som säger att en bandel med automatik skallomklassificeras om persontågstrafiken upphör. Utskottet harvidare inhämtat att det även fortsättningsvis kommer att ske enbetydande godstrafik på den berörda bansträckningen. Utskottetvill även nämna den möjlighet som finns för fortsattpersontågstrafik mellan och , omöverenskommelse kan uppnås mellan SJ och de berördatrafikhuvudmännen längs banan om köp av tågtrafik. Vidare gälleratt upprätthåller inte SJ någon persontågstrafik på enstomnätsbana kan trafikeringsrätten övergå till ett annattrafikföretag. Enligt vad utskottet erfarit kommer också enbegränsad persontågstrafik ske på banan under nästatidtabellsperiod. Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet.3 Riktlinjer och principer för investeringsplaneringenUtskottet behandlar i det följande de övergripanderiktlinjerna för bannätets planering och utbyggnad som tas upp iregeringens proposition 1990/91:87 om näringspolitik förtillväxt samt anknytande motionsyrkanden.Regeringen anger i den nämnda propositionen beträffandeinvesteringsplaneringens inriktning att i sinstomnätsplan för delat in järnvägsnäteti funktionella stråk där investeringarna koncentrerats kring5--6 större projekt såsom t.ex. och ostkustbanan.Detta uppges innebära att de medel som disponerar förnyinvesteringar används på ett relativt samlat sätt.I samband med stomnätsplanen har även redovisatvad som kan genomföras om dagens anslagsnivå fördubblas resp.tredubblas. Dessa planer motsvarar i princip entidigareläggning av projekten i den ursprungliga stomnätsplanen.Det innebär att investeringarna skulle koncentreras ytterligarekring ett antal större projekt eller järnvägsstråk.Regeringen anmäler i sammanhanget att i samband medförhandlingsuppgörelser kring större investeringsprojekt börbanverkets resurser så långt det är möjligt koncentreras till deaktuella projekten i syfte att få till stånd en kraftfull ochkoncentrerad tidigareläggning.Regeringen förordar beträffande planeringen avinvesteringarna i stomnätet att det rikspolitiska inflytandetstärks. Detta avses i första hand ske genom tydligareplaneringsdirektiv. Regeringens roll anges som regel inte varaatt fatta beslut om enskilda järnvägssatsningar. Dennautgångspunkt utesluter dock inte att det i vissa fall ändå kanfinnas motiv för statsmakterna att besluta om nationelltstrategiska satsningar i stomnätet. I propositionen anges vidareatt en kontinuerlig uppföljning bör genomföras av de störreinvesteringsobjekten. Regeringen hemställer mot denna bakgrundatt godkänner inriktningen av investeringsplaneringenvid banverket.Utskottet har i betänkandet 1990/91:TU24 om trafikensinfrastruktur behandlat regeringens förslag om en reformeradinvesteringsplanering i tillväxtpropositionen. Utskottet harhärvid ställt sig bakom ett förstärkt politiskt inflytande menförordat att styrningen mer tydligt bör emanera från riksdagenssida. Utskottet förutsätter följaktligen även att denförutskickade förstärkningen av det rikspolitiska inflytandetöver investeringsplanering kommer att ske i sådanaformer att ges ett tillfredsställande inflytande.Utskottet har vidare förutsatt att regeringen i lämpligtsammanhang återkommer till och redovisar hur denåsyftade utvecklingen av investeringsplaneringen avsesgenomföras. Utskottet har mot denna bakgrund ingen erinran motvad regeringen anfört om inriktningen av den allmännainvesteringsplaneringen vid banverket.Utskottet övergår nu till att behandla andra övergripandefrågor som gäller investeringsplaneringen för järnvägar och somtagits upp i ett flertal motioner.I motion T508 (mp) framhålls att en ökadjärnvägsanpassning är angelägen så att andra transportslag ochsamhällsplaneringen i övrigt anpassas till förmån för en ökadandel järnvägstrafik. Vidare begär motionärerna att förslag fram om obligatoriska miljökonsekvensanalyser innebärandebl.a. att en alternativ järnvägsutbyggnad prövas vid alla störreväg- och flygplatsinvesteringar.Utskottet har tidigare i vår vid behandlingen av trafikensinfrastruktur (bet. TU24) tillstyrkt en utvecklad samordnadinvesteringsplanering. Detta innebär bl.a. att desamhällsekonomiska effekterna bör beskrivas för större projektoch att gemensamma planeringsförutsättningar bör eftersträvasför samtliga infrastrukturverk. Därmed kan sektorsövergripandeavvägningar främjas så att trafiksystemet i ökad utsträckningkännetecknas av ett stärkt samhällsekonomiskt och miljömässigthänsynstagande.Vad vidare gäller de i motionen efterlystamiljökonsekvensanlyserna kan anges att regeringen i proposition1990/91:90 om en god livsmiljö förordat en ökad användning avmiljökonsekvensanalyser. I samma proposition framhålls det ävensom angeläget att utveckla transportsystemets infrastruktur i enmiljövänlig riktning. Lösningar med mindre miljöpåverkan skallsålunda enligt regeringen ges ökad prioritet genom att kraven påredovisningar av miljöeffekter skärps och att högre miljökravställs vid byggande, underhåll och drift av infrastrukturen. Isammanhanget kan även nämnas att inom sker numeramiljökonsekvensanalyser av alla större järnvägsprojekt.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandena.Vad gäller statens ansvar för bannätet yrkas samfällt imotionerna T231 (mp) och T508 (mp) att skall ansvaraför såväl underhåll som reinvesteringar på alla statligt ägdajärnvägar och att dessa kostnader inte får övervältras pålandsting eller kommuner.Utskottet konstaterar att -- inom ramen förtillgängliga resurser -- har ansvaret för att statensspåranläggningar hålls i ett betryggande skick för aktuelltrafik. Detta sker genom drift och underhåll samt genom attförslitna anläggningar byts ut genom reinvesteringar närstandarden kan upprätthållas med god ekonomi genomunderhåll. Som utgångspunkt för verksamhet gäller ettsamhällsekonomiskt betraktelsesätt. Detta innebär bl.a. attolika intressenter kan ge ekonomiska bidrag för att få en högrebanstandard än vad som annars vore möjligt eller tidigareläggatidpunkten för upprustningen. Den samhällsekonomiskautgångspunkten innebär vidare att banhållningsinsatsernabegränsas eller upphör om trafiken på den aktuella banan är avalltför begränsad omfattning. Vidare kan tilläggas att förinvesteringar som främst har lokal och regionalt värde gällerprincipen att kommuner och landsting som har nytta avinvesteringen kan medverka ekonomiskt.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna i berörda delar.I motion T508 (mp) framförs vidare beträffandeinvesteringsmedverkan att det bör vara fritt för län,landsting och kommuner att i samråd med göraytterligare nyinvesteringar i länsjärnvägar m.m.Utskottet konstaterar att det redan nu finns möjligheter förolika intressenter att medverka i finansieringen av olikainvesteringar. Genom utskottets beslut tidigare att ställa sigbakom förslaget om en ram för att medverka vidförskotteringar kan vidare denna möjlighet ytterligareutnyttjas. Med hänvisning till det anförda får yrkandet ansesvara väsentligen tillgodosett. Det påkallar därför ingen åtgärdfrån sida och avstyrks följaktligen.I motion T60 (c) förordas att en parlamentarisk utredningtillsätts för att utreda det framtida järnvägsbyggandet.Utskottet anser att det nuvarande planeringssystemet med denutveckling som tidigare förordats med ett förstärkt politisktinflytande från regering och riksdag kommer atttillfredsställande uppfylla krav på hur planeringen förbyggandet av det framtida järnvägssystemet bör utformas.Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionsyrkandet.Bannätets internationella järnvägsförbindelser med enförstärkt nordisk integrering och utbyggda anslutningar till detjärnvägssystem som är under uppbyggnad på kontinenten harbehandlats i flera motioner.I motion T211 (m) anges att järnvägsnätet bör anpassas tillden pågående utbyggnaden av bannätet på kontinenten.I motion T243 (fp) yrkas bl.a. att en nordisk plan tas framför erforderliga investeringar.I motion T508 (mp) framhålls att en utbyggnad bör ske av ettgemensamt nordiskt och europeiskt snabbtågsnät.Enligt motionerna T528 (c) och T562 (c) yrkas gemensamt atten parlamentarisk utredning bör tillsättas för att bl.a. läggafram förslag om ett samlat nordiskt snabbtågsnät.Utskottet instämmer i den uppfattning som återspeglas i fleramotionsyrkanden om vikten av goda nordiska och internationellajärnvägsförbindelser. Genom ett förväntat ökat handels- ochkontaktutbyte och en fortsatt europeisk integrering kommerbehovet av effektiva förbindelser att förstärkas. Sverigesgeografiska läge tillsammans med trafiksituationen påkontinenten gör vidare enligt många bedömare att järnvägen kankomma att spela en ännu mer strategisk roll i framtidensinternationella trafikförsörjning. Utskottet bedömer mot dennabakgrund att en fortsatt utveckling av det internationellasamarbetet på järnvägsområdet är klart angelägen.Enligt vad utskottet erfarit har såväl SJ som banverketutvecklat ett nära samarbete med järnvägsföretagen såväl iNorden som i övriga . Vad gäller nordiskt samarbete kansärskilt nämnas att de berörda nordiska infrastrukturverkenenligt en rekommendation från arbetar med att tafram en nordisk infrastrukturplan, som väntas bli färdigställdtill . Syftet med detta arbete är bl.a. attpresentera en plan för gemensam nordisk järnvägspolitik ochnödvändiga investeringar för att knyta det nordiskajärnvägsnätet till övriga Europa.På internationell nivå finns vidare ett utvecklat samarbeteinom bl.a. järnvägsföretagens gemensamma organisationer UIC ochORE. Som ett exempel på samarbetsformer kan nämnas att UICbildat en särskild kommitté för att driva utvecklingsfrågor förEuropas internationella järnvägstrafik, där svarar försåväl ordförandeskap som sekretariatsfunktion. Inom dennasamarbetsform behandlas bl.a. järnvägsföretagens krav på engemensam järnvägspolitik, affärsplaner för gods- ochpersontrafiken samt järnvägsföretagens krav på infrastrukturen.Inom FNs ekonomiska kommission för , ECE, görs ävenett samordningsarbete som bl.a. syftar till att ta fram ettensartat och högkvalitativt internationellt järnvägsnät anpassatför modern kombitågstrafik. I sammanhanget kan vidare nämnas attinom ramen för den överenskommelse som träffats om anläggande aven fast förbindelse över ingår planer för en utvecklingav den internationella järnvägstrafiken.Utskottet förutsätter mot denna bakgrund att syftet medföreliggande motionsyrkanden kan komma att tillgodoses i alltväsentligt inom ramen för en fortsatt utveckling av detbeskrivna internationella arbetet. Med hänvisning till vad somnu har anförts avstyrker utskottet aktuella motionsyrkanden.4 Järnvägsnätets framtida utvecklingEtt stort antal motioner har väckts om järnvägsnätetsupprustning och utbyggnad. I det följande redovisas förstmotionsyrkanden som tar upp nationella och mer övergripanderiktlinjer för det fortsatta järnvägsbyggandet samt utskottetsöverväganden med anledning därav. Därefter behandlas yrkandensom främst berör enskilda banstråk och banområden. I samband medbehandlingen av banprojekten beskrivs i några fall rådandeansvarssituation och planeringsläge. Utskottetsställningstagande till dessa särskilda yrkanden redovisas samlatavslutningsvis.4.1 Övergripande riktlinjer för bannätets utvecklingRiktlinjer för ett nationellt utbyggnadsprogram påjärnvägsområdet redovisas i motionerna T62 (m) och T211 (m).Enligt motionärerna har järnvägsnätet försummatsgenom att moderniseringar inte utförts och nödvändigt underhålleftersatts. Investeringsbehovet bedöms därför som stort, varfören prioritering förordas till de sträckningar där störstamöjliga effekt bedöms kunna uppnås. Bland de projekt som nämns imotionerna kan särskilt anges , Mälardalsbanorna,godsstråket genom och västkustbanan.I motionerna T60 (c) och T202 (c) presenteras en nationellplan för tidigareläggning av viktiga järnvägsinvesteringar.Planen bygger på principen att tidigareläggningen skall främjasysselsättningen och då även utanför storstadsområdena,underlätta snabba godstransporter så att transportsystemet intehindrar den ekonomiska tillväxten samt underlätta introduktionenav snabbare persontåg. Bland de bansträckningar som nämns imotionerna kan anges , ,Kust-till-kust-banan, ostkustbanan, Dalabanan,--, norra stambanan, stambanan övreNorrland, , sträckan --,Värmlandsbanan, Mälarbanorna, sträckan --ochinlandsbanan.En landsomfattande plan för järnvägsbyggande redovisas äveni motion T508 (mp) där det anges hur ett 65-miljardersprogrambör fördelas på olika banprojekt. I motionen skisseras sålundaolika insatser och prioritetsordning för ett drygt trettiotalbanprojekt i landet.I motion T249 (v) beskrivs en rad angelägna projekt som börförverkligas inom en höjd anslagsram för järnvägsbyggande. Dettagäller bl.a. insatser på , Mälarbanorna, snabbtågStockholm--, --, ,bansträckan ----, Götalandsbanan,, norra stambanan, samt ostkustbanan.Vad gäller snabbtågsutbyggnader av bannätet yrkas i motionT225 (v) att en kraftig satsning bör göras på att bygga upp ettsnabbtågssystem som kan täcka större delen av landetstätbefolkade regioner. Motsvarande uppfattning återspeglas imotion T701 (mp) där det anges att en snabb och kraftigutbyggnad erfordras av snabbtågssystemet för att ett braalternativ skall kunna erbjudas till flygtrafik påmedeldistanssträckor.I motion T513 (s) anges att en prioritering bör göras i denfortsatta järnvägsplaneringen till baninvesteringar som tillhörstomnätets huvudsträckor.Utskottet delar den uppfattning som återspeglas i mångamotioner om att det finns ett betydande behov av investeringarpå järnvägsområdet. konkurrenskraft påverkas somframhålls i flera motionsyrkanden i hög grad av bannätetsfysiska standard och tillgängliga kapacitet. Mot den bakgrundenär det viktigt att en mer samlad och tidigarelagdjärnvägsutbyggnad kan ske. Utskottet har också tidigare isamband med behandlingen av regeringens proposition 1989/90:88(bilaga 2) om vissa näringspolitiska frågor angett att behovetav järnvägsinvesteringar betydligt överstiger deninvesteringsram på under som riksdagentidigare beslutat om (bet. 1989/90:TU27, rskr. 325).När det sedan gäller vilka järnvägsinvesteringar som börgenomföras vill utskottet erinra om att i samband meddet trafikpolitiska beslutet lade fast grunderna förinvesteringsplaneringen på järnvägsområdet. Enligt detta beslutslopades den tidigare huvudsakligen företagsekonomiskainvesteringsbedömningen som då låg inom SJs beslutsområde. Istället bestämdes i enlighet med den s.k. vägtrafikmodellen attinvesteringar i stomjärnvägarna fortsättningsvis skallgenomföras först efter det att en allsidig samhällsekonomiskprövning gjorts. Även investeringsplaneringen för länsjärnvägarskall enligt den fastlagda ordningen ske på samhällsekonomiskagrunder.Gällande ordning innebär vidare att investeringar påstomnätet skall beslutas av enligt de ramar ochriktlinjer som riksdag och regering anger. I planeringen skallsamråd, förutom med SJ, regelmässigt ske med olika lokala ochregionala intressenter, t.ex. länsstyrelser, kommuner ochtrafikhuvudmän.När det gäller investeringsplaneringen på länsjärnvägarnaskall avvägningen mellan väg- och järnvägsutbyggnader enligtnuvarande planeringssystem ske på länsplanet, där kunskapen ominvesteringsbehoven i första hand förutsätts finnas.Vad gäller den mångfald olika järnvägsutbyggnader som förtsfram i årets motioner på järnvägsområdet konstaterar utskottetatt ett flertal av dessa projekt återfinns såväl i banverketsstomnätsplan som i regeringens förteckning över särskiltangelägna banprojekt som kan komma att finansieras från det nyaanslaget för särskilda investeringar i trafikens infrastruktur.Utskottet vill vidare erinra om den möjlighet som finns att ävenandra projekt än de angivna kan komma att finansieras via detnämnda anslaget under förutsättning att de uppfyller de allmännariktlinjerna för anslagets användning. Vidare gäller, somutskottet klargjort i betänkandet om trafikens infrastruktur(bet. 1990/91:TU24), att med detta nya anslag kan utrymmefrigöras inom ordinarie anslag för andra ändamål. projekteringsplan, omfattande projekt för sammanlagt20 miljarder kronor och strategiplan som innehåller projekt för30 miljarder kronor, håller också en god beredskap på att tasfram för ett ökat och mer forcerat järnvägsbyggande.Beträffande en snabbtågsutbyggnad av bannätet, somefterlyses särskilt i vissa motioner, vill utskottet instämma imotionärernas bedömning att en viktig faktor för järnvägenskonkurrensförmåga är att ett bannät med god hastighetsstandardtillhandahålls. Utskottet konstaterar vidare att en fortsattanpassning av bannätet till snabbtågstrafik inryms i banverketsinvesteringsplaner. Hastighetsstandarden 160harhärvid bedömts vara riktpunkt för den viktigaste delen avstomnätet. I SJs planer, som utskottet återkommer till senare,ingår också en utbyggnad av snabbtågstrafik på de sträckor somhar ett sådant trafikunderlag att lönsam tågtrafik kanbyggas ut. Sammantaget innebär detta att en betydande andel avdet framtida tågresandet helt eller på vissa delsträckor kankomma att ske med snabbtåg.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionsyrkandena om en utbyggnad av olika bandelar har attbehandlas inom ramen för den av fastlagdaplaneringsordningen. Genom det beskrivna systemet förinvesteringsplanering tillsammans med den utveckling somförutsetts ske med ett förstärkt politiskt inflytandet börriksdagen inte nu särskilt uttala sig för enskildautbyggnadsprojekt. Utskottets ställningstagande innebär därföratt samtliga aktuella motioner om övergripande riktlinjer förbannätets utveckling avstyrks i nu berörda delar.4.2 Upprustning och utbyggnad av enskilda banorUtskottet övergår nu till de motionsyrkanden som väckts omolika enskilda bansträckor. Utskottets överväganden redovisassamlat avslutningsvis i detta avsnitt.4.2.1 ArlandabananFrågan om utbyggnad och integrering itrafiksystemet tas särskilt upp i flera motioner.I motion T234 (v, fp och c) framhålls att den framtidatågtrafiken på bör läggas upp så att gesdirekta anknytningar.I motion T248 (m) begärs att erhåller erforderligamedel så att kan förverkligas.I motionerna T701 (mp) och T708 (s) anges att Arlandabanansnarast bör komma till stånd.I motion T40 (mp) anges att skyndsamt börbyggas samt att finansieringen bör ske genom avgift påflygverksamheten.Arlandabanans spåranläggningar beräknas kosta 3,5 miljarderkronor. Enligt den utredning som gjorts av påregeringens uppdrag kan inte finansieras helt genombiljettintäkter. bedöms behövatillföras av allmänna medel. Projektet beräknas kunna varafärdigt efter beslut.Arlandabanan ingår bland de särskilt angelägnajärnvägsinvesteringar som enligt regeringens proposition1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt bör prioriteras ochberedas inom ramen för den föreslagna delegationen förinfrastrukturinvesteringar.4.2.2 Bandelar i MälardalenBehovet av en järnvägsutbyggnad i i form avMälarbanan och/eller framhålls särskilt i ettstort antal motioner. Det gäller motionerna T37 (s), T46 (c, m,fp, v), T65 (c), T68 (fp), T208 (fp), T209 (m), T248 (m), T250(fp), T502 (c), T533 (c, v), T541 (s), T537 (m) och T812 (fp).I motion T46 (c, m, fp, v) framhålls att ,med vilket avses såväl som , är välförberett med bl.a. en etablerad fast organisation.Utbyggnadskostnaden anges vidare som väl utredd somdet föreligger en genomförd förhandling med en av staten utseddförhandlingsman. Motionärerna anser därför att den föreslagnainfrastrukturfondens ledning med förtur bör behandla projektetså att ett genomförandeavtal kan vara klart före sommaren 1991.I motion T541 (s) anges att en förbättring avinfrastrukturen i och Bergslagen skulle hjälpa tillatt avlänka den alltför kraftiga tillväxten i måste det till snabba, effektiva kommunikationer föratt behålla och utveckla den moderna och internationelltinriktade industri som finns i dessa regioner. Mot dennabakgrund bedömer motionärerna att är en av de absolutmest centrala utvecklingsfrågorna i . Projektetbetecknas vidare som väl utrett och skapar ekonomisk tillväxt,regional balans och en bättre miljö. Vad gäller ekonomiskaförutsättningar för yrkas på att 1,5 miljarder kronorges i extra statsanslag utöver anslag på ca 1,2miljarder kronor. Därutöver anses att 335 milj.kr. för sträckanValskog--bör täckas i kalyl samt att 20milj.kr. omgående förskotteras till intressenter AB(MIAB) för projektering och juridisk analys av MIABs förslag.I bl.a. motion T533 (c, v) framhålls värdet av attMälarbansprojektet kan förlängas vidare genom en nybansträckning mellan och . En sådan utbyggnadskulle enligt motionärerna ha en stor trafik- ochregionalpolitisk betydelse och dessutom innebära att ett viktigtsteg tas mot slutmålet att få en snabb och modernjärnvägsförbindelse mellan och Oslo.Utskottet har tidigare framhållit att ochSvealandsbanan är intressanta projekt och att den tätbefolkadeMälarregionen är ett av de områden i där en utbyggdkapacitet av SJs persontrafik och minskade restider skulle kunnafå betydande effekter i form av ökat tågresande (bet. TU1987/88:19). Sedan utskottets uttalande har utredningsarbetetkring järnvägsutbyggnaden i fortsatt med olikaintressentgrupper inblandade. En av regeringen tillsattförhandlare har redovisat sitt arbete medatt finna finansieringslösningar för ett samlat upplägg avspårutbyggnaderna i . Totalt beräknasjärnvägsutbyggnaden i kosta 5,7 miljarder kronor.Enligt rapporten måste staten vara beredd att skjuta tillytterligare ca för att en samlad utbyggnadskall komma till stånd. Detta är medel utöver vad som finns medi stomnätsplan, där avsatts förprojektet. Till sammanhanget kan vidare nämnas att i SJs planeringår en kraftfull utökning och uppsnabbning av trafiken iMälardalen.Mälardalsprojektet ingår i den grupp av särskilt utpekadejärnvägsinvesteringar som enligt regeringens proposition1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt bör prioriteras ochberedas inom ramen för den föreslagna delegationen förinfrastrukturinvesteringar.4.2.3 Vissa övriga projekt i och länI motion T248 (m) uppmärksammas behovet avjärnvägsutbyggnader i med bl.a. banornaKallhäll--och --samt infarternasöder och norr om den uppgörelse som träffats om trafiken iStockholmsregionen ingår omfattande spårutbyggnader. Enligtöverenskommelsen skall bl.a. nya spår anläggas mellan Stockholmoch (den s.k. Getingmidjan) samt dubbelspår byggas pårelationerna --och --Kungsängen.Vidare skall banförbättringar utföras mellan ochNynäshamn.I motion T201 (s) framhålls behovet av förbättradejärnvägsförbindelser till och från --ingår bland länsjärnvägarna. Idet regionalt förankrade planeringssystem som därmed gäller harlänsstyrelsen i län inprioriterat vissa investeringar påden aktuella bandelen.4.2.4 GötalandsbananEtt flertal motionärer har särskilt påtalat vikten av attprojektet förverkligas med vilket avses en nyjärnvägsförbindelse mellan och söder omVättern. Motionärerna har i många fall framhållit att projektet,med hänsyn till dess stora omfattning och förväntade effekter,innebär en mycket strategisk satsning i strävan att uppnå enökad nationell tillväxt.Bakom projektet står fem länsstyrelser ochett tiotal kommuner.