bet · GE01SfU11 · 1991-03-28 00:00:00 — Vad sommåste övervägas är i stället annorlunda organisationsstruktureroch regelförenklingar som påtagligt reducerar omständlig ochkomplicerad ärendehandläggning. Med hänsyn härtill avserstatsrådet att initiera en intern översyn i samråd medriksförsäkringsverket och . Syftet medöversynen är att, med utgångspunkt i dels det pågåendeförnyelsearbetet inom socialförsäkringsadministrationen, delsregeringens program för besparingar av de statligaadministrationskostnaderna, inför kompletteringspropositionenutforma en strategi för regelförändringar, rationaliseringar ochorganisatoriska strukturförändringar. I översynen skall ingå attutarbeta förslag till en tydligare rollfördelning mellan verketoch försäkringskassorna och att pröva vilken innebörd ettbeställar-utförarkoncept skulle kunna ges vad gällersocialförsäkringsadministrationen. Med utgångspunkt i ambitionenatt skapa en mer resultatorienterad styrning istatsförvaltningen bör vidare resp.kassornas ansvar och förutsättningar vad gälleruppföljning/utvärdering analyseras.Gustav och har väckt tre motioner omfrågor som de anser skall behandlas inom den ibudgetpropositionen aviserade översynen avsocialförsäkringsadministrationen. I motion Sf278 pekar de påatt kassastyrelserna har ansvar för tillämpningen avsocialförsäkringen och för ledningsfunktionerna inom kassorna.Eftersom socialförsäkringsnämnderna verkat och istora drag funnit formerna för sin verksamhet måste det enligtmotionärerna anses rimligt att kassorna också får fatta beslut ifråga om nämndernas antal och verksamhetsområde. De begär etttillkännagivande till regeringen om att en översyn avbeslutsformerna gällande antalet socialförsäkringsnämnder ivarje kassa samt resp. nämnds verksamhetsområde bör kunna ingå iden aviserade översynen. I motion Sf279 anför de attriksförsäkringsverket överväger att låta försäkringskassornatillsätta vissa högre tjänster, avdelningschef och motsvarande.Mot bakgrund av kassornas självständiga ställning ochstyrelsernas allt större ansvar anser de att kassorna även skallfå tillsätta direktörer för kassorna, eventuellt efter samrådmed . Med nuvarande förfarande tartillsättningen av direktörer enligt motionärerna dessutom mycketlång tid. De anser att den berörda frågan bör kunna behandlas isamband med översynen av socialförsäkringsadministrationen, ochde begär ett tillkännagivande om detta till regeringen. I motionSf340 framhåller samma motionärer att en omfördelning avpersonal från central administrationsnivå till regional ochlokal nivå är ett led i strävandena att förlägga utredningar ochbeslut m.m. så nära människorna som möjligt, som detär ett viktigt led i decentraliseringssträvandena att spridaarbeten över hela landet. Motionärerna anser attansvarsfördelningen mellan ochförsäkringskassorna måste renodlas. Verkets främsta uppgifterbör vara att utöva tillsyn över kassorna och att utvärderasocialförsäkringens verksamhet. All ärendehandläggning bör skevid kassorna. Även annan verksamhet bör kunna överföras tillkassorna. Kassorna bör självständigt klara administrationen, ochkassornas centralkontor bör åläggas att i större omfattning övatillsyn och fortlöpande utvärdera verksamheten vidlokalkontoren. Enligt motionärerna bör det vara en allmänsträvan att göra till en betydligt mindrecentral myndighet. De begär ett tillkännagivande om att fråganom att föra över tjänster och lönemedel från verket tillkassorna bör behandlas inom översynen avsocialförsäkringsadministrationen. -- begär imotion Sf341 av i huvudsak samma skäl som anförs i motion Sf340ett tillkännagivande om behovet av en översyn avriksförsäkringsverkets och försäkringskassornas arbets- ochrollfördelning.Motioner motsvarande de nu aktuella behandlades av utskottet idess av godkända betänkande 1989/90:SfU13. Utskottetkonstaterade därvid att roll ocharbetsfördelningen mellan verket och försäkringskassornafastlagts av regering och riksdag och att en fortlöpandedecentralisering dessutom sker inom de nämnda organen. Någotriksdagens tillkännagivande behövdes därför inte enligtutskottet. -- Den i budgetpropositionen aviserade översynenskall omfatta bl.a. övervägande av annorlundaorganisationsstrukturer och regelförenklingar och utarbetande avförslag till en tydligare rollfördelning mellan verket ochkassorna. Utskottet, som utgår från att de frågor som tas upp imotionerna kommer att beröras även inom denna översyn, anser attnågot ytterligare uttalande av inte heller nu behövs.Utskottet avstyrker därför bifall till motionerna Sf278, Sf279,Sf340 och Sf341.I finns två allmänna försäkringskassor, nämligenen för och en för i övrigt. anför i motion Sf342 att översynen avadministrationen bör omfatta frågan om sammanslagning avkassorna. En sådan åtgärd skulle innebära administrativabesparingar och frigörande av personal förrehabiliteringsarbete. bör enligt motionärerna övervägasom det behövs mer än en allmän försäkringskassa i hela Skåne.Motionärerna begär ett tillkännagivande till regeringen om detanförda.Enligt vad utskottet erfarit har styrelsen för allmännaförsäkringskassa vid sammanträde funnit att det medhänsyn till pågående förändringar inom socialförsäkringen ochdess administration inte finns förutsättningarför en så stor organisationsförändring som en sammanslagning medMalmöhuskassan skulle innebära. Utskottet utgår från att även dei motion Sf342 nämnda frågorna kan komma att beröras inomöversynen, bland vars syften nämns att utforma en strategi förrationaliseringar och organisatoriska strukturförändringar.Vidare utgår utskottet från att dessa frågor fortlöpande bevakasinom arbetet för förenklad organisation och besparingar och atterforderliga initiativ till lagändringar tas inomsocialförsäkringsadministrationen, i första hand kassorna.Utskottet anser därmed att något tillkännagivande med anledningav motion Sf342 inte behövs och avstyrker bifall till motionen.I en motion, Sf283 av och ,framhålls behovet av viss återhållsamhet vad gällerdecentralisering av beslut till lokalkontor. Motionärernapåpekar att beslut om bidrag till hörselskadade/vuxendöva ochderas familjer kräver kunnande och erfarenhet beträffande derasbehov och livsvillkor. På varje lokalkontor blir antalet sådanaärenden få. De bör därför enligt motionärerna handläggas påcentralkontor, där en kompetens kan byggas upp kringhörselskadades och vuxendövas behov och livsvillkor.Motionärerna begär ett tillkännagivande till regeringen härom.Av anslagsframställning för budgetåren1991/92--1993/94 framgår att verket kontinuerligt följer denpågående decentraliseringen från försäkringskassornascentralkontor till lokalkontoren. Dessa är huvudsakligen positiva, men bland denegativa effekterna nämns att personalen främst vid mindrelokalkontor anser att det är svårt att handlägga lågfrekventaärendeslag. -- Utskottet vill understryka behovet av fortsattutveckling av organisationen mot större ansvar och befogenheterpå den lokala nivån. En sådan utveckling förutsätter vissanärmare avvägningar om handläggningen av olika ärendetyper.Sådana frågor följs av berörda organ, och de nämndaavvägningarna bör enligt utskottets uppfattning göras inom ramenför den fortsatta decentraliseringsprocessen och inte avriksdagen. Utskottet avstyrker följaktligen bifall till motionSf283.En socialförsäkringsnämnd skall enligt 18kap. 20§ AFLbestå av ordförande och sex övriga ledamöter med sexsuppleanter. Nämnden är beslutför då minst fyra ledamöter ärnärvarande.I förvaltningslagen (1986:223) finns föreskrifter om jävsom i försäkringskassa gäller för den som handlägger ellerbeslutar i ett ärende. I 11§ förvaltningslagen föreskrivssålunda att den som skall handlägga ett ärende är jävig bl.a. omsaken angår honom själv eller någon närstående, om han ellernågon närstående är ställföreträdare för den som saken angåreller för någon som kan vänta synnerligen nytta eller skada avärendets utgång, eller om han har fört talan som ombud eller motersättning biträtt någon i saken. Handläggaren är även jävig omdet finns någon särskild omständighet som är ägnad att rubbaförtroendet till hans opartiskhet i ärendet, s.k. delikatessjäv.Den som känner till en omständighet som kan antas utgöra jäv mothonom skall självmant ge det till känna.Barbro och påpekar i motion Sf208 atthela socialförsäkringsnämnden i vissa fall kan hamna i enjävssituation. Som exempel nämns fall då en av ledamöterna elleren föredragande ansöker om en socialförsäkringsförmån. Enligtmotionärerna skulle en lösning kunna vara att direktören förförsäkringskassan får befogenhet att flytta ärendet till enannan socialförsäkringsnämnd. De anför att riksförsäkringsverketförbereder ändringar av föreskrifterna, men de anser att fråganbrådskar och begär att verket får i uppdrag att skyndsamt utredafrågan om speciella jävssituationer i socialförsäkringsnämnder.Genom en ändring av föreskrifter omsocialförsäkringsnämnder i de allmänna försäkringskassornagäller sedan den 1maj 1990 att, om så många av ledamöterna ien socialförsäkringsnämnd är jäviga i ett ärende att nämndeninte är beslutför, ärendet avgörs av den nämnd somförsäkringskassans direktör bestämmer (se RFFS 1990:4). uppfattning bör motion Sf208 härigenom kunna ansestillgodosedd, och utskottet avstyrker bifall till motionen. --Utskottet har inhämtat att avser att ge utallmänna råd om socialförsäkringsnämnder, och att verket ocksåfortsätter att se över sina föreskrifter för att nå en lösningav frågan om jävssituationer inom allmännaförsäkringskassa, där det bara finns en socialförsäkringsnämnd.ADB-verksamhetTill stöd för administrationen av socialförsäkringen finns en central dataanläggning vid riksförsäkringsverketsADB-avdelning i . I det centrala systemet finnsrikstäckande register för sjukförsäkrings-, pensions- ochbidragsärenden. Försäkringskassorna är anslutna till dencentrala dataanläggningen via det gemensammakommunikationsnätet. På kassorna finns drygt 3000 terminalerav persondatortyp hopkopplade i lokala nätverk. Kassornasdatasystem fick sin nuvarande utformning i början av 1970-talet.År 1988 lade den s.k. FAS 90-utredningen inomriksförsäkringsverket utredande fram ett förslagsom bl.a. innebar att grundinformationen för sjuk- ochföräldraförsäkringen skulle lagras i lokala register, medanlagring av register där betydande stordriftsfördelar fanns iförsta hand skulle ske centralt. -- Inom ramen för bedriver verket och försäkringskassorna ettutvecklingsarbete med inriktning mot en struktur därregisterhanteringen inom sjukförsäkringen förläggs lokalt.Utvecklingsarbetet bedrivs bl.a. i form av olika delprojekt hosett antal kassor. Syftet med dessa delprojekt är att utvecklateknikstöd för rationell och effektiv sjukfallshantering,uppföljning och utvärdering, samverkan med sjukvården ochsamverkan med arbetsgivare. Avsikten har angivits vara attlokala sjukförsäkringsregister skall ha upprättats vid samtligaförsäkringskassor /92.I 1990 års budgetproposition betonades bl.a. att investering ilokala sjukförsäkringsregister borde ses inte bara som enadministrativ rationalisering utan också som ett väsentligthjälpmedel i arbetet med att minska sjukfrånvaron och antaletarbetsskador samt att förbättra rehabiliteringsarbetet.I årets budgetproposition uttalar föredragande statsrådet atthon i princip delar uppfattning omuppbyggnaden av ett kraftfullt lokalt datorstöd vidförsäkringskassorna för att möjliggöra rationellärendehandläggning, tidig bevakning och uppföljning av sjukfalloch sammanställning av mer systematisk information omsjukfrånvaron och dess orsaker. Datorstödet kommer enligtstatsrådet att vara av stor betydelse för effektiviteten iförsäkringskassornas arbete. En förutsättning för det slutligaställningstagandet till utformning och innehåll av de lokalaregistren är emellertid att tagit ställning tillregleringen av de ADB-baserade personregister som är aktuella isammanhanget. Med hänsyn till vikten av att integritetsfrågornabeaktas i samband med ADB-utvecklingen har en särskild utredare() tillkallats för att utreda och lägga fram förslagom författningsreglering av personregister påsocialförsäkringsområdet. Enligt direktiven (dir. 1990:59) börutredaren i en första etapp redovisa förslag till reglering avlokala sjukförsäkringsregister. Avsikten är att regeringensenare i proposition till skall lägga fram förslag omen särskild registerlag.Frågan om dataregister hos försäkringskassorna har föranlettfyra motioner.Gullan m.fl. anför i motion Sf324 att en helt nyanalys av kraven på utformningen av försäkringskassornasdatorstöd kan behövas. Motionärerna framhållerintegritetsfrågornas utomordentliga vikt för allmänheten,särskilt när det gäller omfattande offentliga register.Uppgifter som berör den enskildes strängt personliga sfär sommedicinska diagnoser, tidigare sjukdomar etc. är särskiltintegritetskänsliga. Mycket omfattande offentliga register ochsamkörningar mellan vissa känsliga register utan den enskildesvetskap och medgivande måste så långt möjligt begränsas. Varkendatalagen eller en registerlag kan enligt motionärerna i grundenpå ett tillfredsställande sätt lösa problemen. Ofta finns enligtmotionärerna lösningarna utanför själva datasystemen. Dåligtdefinierade begrepp kan leda till så omfattande organisatoriskakonstruktioner att integritetsfrågorna inte kan få någon godlösning. Motionärerna anser att begreppet ohälsa och vad detstår för måste analyseras noga, innan bl.a. beslut om FAS 90 ochkassornas ändrade roll fastläggs. Införandet av en 14 dagarsarbetsgivarperiod innebär en ändrad roll för kassorna och enhelt ändrad situation vad gäller ärendemängden, och kassornasbehov av ett heltäckande medicinskt diagnosmaterial bliröverflödigt om tyngdpunkten i fråga om rehabiliteringsarbeteläggs på företagshälsovården och andra medicinska instanser.Motionärerna begär ett tillkännagivande om vad som anförts omutvecklingen av försäkringskassornas verksamhet och utvecklingenav kassornas framtida datastöd. -- ochIng-Britt kritiserar också i motion Sf287 främst avintegritetshänsyn planerna på sjukförsäkringsregister enligt FAS90-modellen och begär i yrkande 1 ett tillkännagivande omolämpligheten av ett så omfattande register som riskerarintegritetskränkande handläggning och i yrkande 2 ett förslagtill lagreglering så att de delar som får finnas i registret ialla avseenden skyddas mot obehörigt användande.Även m.fl. pekar i motion Sf353 på att detplanerade införandet av en arbetsgivarperiod kommer att avsevärtreducera antalet ärenden som försäkringskassorna behöveradministrera . Att därutöver införaarbetsgivarinträde, som motionärerna också föreslår, skulleytterligare underlätta kassornas administration. Ettdataregister hos kassorna skulle komma att innehålla enrad integritetskänsliga uppgifter, och FAS 90 skulle för denenskilde vara ett system svårt att överblicka. Motionärernaställer sig mycket tveksamma till FAS 90 och anser attsocialförsäkringens behov av ADB-stöd måste ses över med hänsyntill de förändringar som förestår på socialförsäkringsområdetoch de konsekvenser dessa kan ha för kassornas verksamhet. Debegär i yrkande 11 ett tillkännagivande härom till regeringen.Karin m.fl. betonar i motion Sf343 ocksåintegritetsaspekterna på ett ADB-system för försäkringskassorna.Motionärerna kräver ett större säkerhetsansvar för datafrågornaoch en ökad beredskap mot olika former av dator- ochprogrammanipulation. För registrering i offentliga och enskildaregister bör enligt motionärerna följande gälla: En restriktivpraxis måste upprätthållas för tillståndsgivning till registermed stora informationsmängder eller känsliga uppgifter.Uppgifter insamlade för ett ändamål får inte användas för andraändamål. Samkörning bör i princip inte tillåtas. Den enskildemåste få större möjlighet att påverka uppgifternas hantering iett datasystem. Informationen från datasystemen måste förbättrasoch den enskilde få oinskränkt rätt att ta del av innehållet omhonom själv i olika system. Regler om sekretess, rättelse ochgallring måste ses över och utformas till stöd för den enskilde.-- Motionärerna anser att även framtida pålagor väl kan klarasmed nuvarande datorisering och ifrågasätter starkt att insatsermot arbetsskador och dålig arbetsmiljö är så beroende av FAS 90som hävdats. Om systemet skall fungera som ett effektivt redskapi kampen mot ohälsan och därmed leda till en snabbrehabilitering krävs, framhåller motionärerna, ett allmäntförtroende, inte som en utbredd misstro. Övertron på dendatoriserade informationens betydelse är uppenbar, medan denprimära frågan om vad informationen egentligen skall användastill sällan eller aldrig besvaras. Motionärerna ämnar återkommanär förslaget om regler för FAS 90 läggs fram för . Debegär i yrkande 2 ett tillkännagivande om vad som anförts imotionen om utformningen av ett ADB-system förförsäkringskassan.Utredningen om socialförsäkringsregisterlag, ,har avgivit sitt delbetänkande (SOU 1991:9) Lokalasjukförsäkringsregister. I betänkandet konstaterarutredningen att -- även om en arbetsgivarperiod införs isjukförsäkringen -- det är angeläget att försäkringskassorna fårtillgång till ett betydligt bättre teknikstöd än för närvarandevid sin handläggning av ärenden om sjukpenninggrundande inkomstoch om sjukpenning. Även vid rehabiliteringsverksamhet bedömerutredningen att kassorna behöver få tillgång till ett förbättratteknikstöd för att verksamheten skall bli effektiv.Utredningen framhåller att en noggrann avvägning måste görasmellan hänsynen till den personliga integriteten ochförsäkringskassornas behov av tillgång till uppgifter, när detgäller att avgöra vilka uppgifter som skall få föras in i ettADB-register och vad som i övrigt skall gälla för registret. Engrundläggande förutsättning är därvid enligt utredningen att deuppgifter av integritetskänslig karaktär som försäkringskassornabehöver ha tillgång till på ADB-medium så långt möjligt lagras ilokala register och att möjligheterna att sprida uppgifternautanför detta register är ytterst begränsade. En annanutgångspunkt är att de lokala sjukförsäkringsregistren ommöjligt skall helt regleras i lag och att lagen i vart fall börinnebära en fullständig reglering när det gällerintegritetskänsliga uppgifter.Om datasystemet skall kunna utgöra ett sådant förbättratteknikstöd som försäkringskassorna behöver, måste enligtutredningen vissa uppgifter få föras in i registren utöver demsom redan finns i de nuvarande centrala registren. Sådanauppgifter finns i handlingar av olika slag, främst i intyg ellerutlåtanden från läkare, som förvaras på försäkringskassorna. lokala registren skall enligt utredningsförslaget endast fåföras in uppgifter som är nödvändiga för kassornas personal vidhandläggningen av sjukpenningärenden och vissa andrasjukförsäkringsärenden samt för kassornasrehabiliteringsverksamhet. Lagförslaget innehåller en uppräkningav vilka uppgifter som de lokala registren får innehålla. Förhandläggningen av sjukpenningärenden anses sådana uppgifternödvändiga som medger att ärendena i stor utsträckning kanhandläggas med stöd enbart av det lokala registret. Förrehabiliteringsärenden, som i allmänhet kan antas bli merkomplicerade och innehålla mer omfattande material, anserutredningen att det lokala registrets uppgift främst bör varaatt ge handläggaren upplysning om vilket material som finns ikassans handlingar och att underlätta nödvändigabevakningsrutiner. Genom att också uppgifter om arbetsplats ocharbetsuppgifter föreslås få registreras skall kassan dessutom imånga fall kunna få en uppfattning om vilken omfattningsjukfrånvaron har vid en viss arbetsplats och huruvida vissatyper av sjukdomsbesvär är mer förekommande än andra. För bådaärendegrupperna blir det dock enligt utredningsförslaget endastfråga om mycket kortfattade uppgifter.Sökmöjligheterna när det gäller integritetskänsliga uppgifterskall enligt utredningsförslaget regleras i lagen och begränsasså långt möjligt. Alla uppgifter i ett ärende skall gallras utur registret efter det att ärendet avslutats. Vissauppgifter, t.ex. om diagnos, skall dock tas bort ur registretredan efter tre år. Registren skall få användas avriksförsäkringsverket och försäkringskassorna för derasuppföljning och för statistik över verksamheten. Om regeringeneller, i förekommande fall, datainspektionen för visst fall såbeslutar, skall ett lokalt sjukförsäkringsregister även fåanvändas för forskning och framställning av statistik. Någonförsäljning skall inte få förekomma. Uppgifter från ett lokaltregister skall få lämnas ut på ADB-medium endast i de fall detanges i lagen. Ett urval av uppgifterna i registren skall enligtutredningens förslag få sparas efter de tidpunkter då deegentligen skulle gallras, om regeringen så förordnar. Sådanasparade uppgifter skall förvaras av arkivmyndighet, och de skallendast få användas för forskningsändamål.I nästa etapp av arbetet skall utredningen lämna förslag reglering av de centrala registren inom riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna. Utredningen räknar då med att återkommatill bl.a. frågan om inrättande av ett centraltstatistikregister där uppgifter från de lokala registren skallkunna samlas och användas i icke personidentifierbar form.SFRL-utredningens betänkande om lokala sjukförsäkringsregisterremissbehandlas , och remisstiden går ut den 15april 1991.Som framhållits i motionerna rör frågorna omsjukförsäkringsregister med hjälp av automatisk databehandlingutomordentligt känsliga integritetsintressen. Det obehag somenskilda upplever inför vetskapen om att känsliga uppgifter omdem lagras med hjälp av ADB och de risker som är förknippadedärmed måste enligt utskottets uppfattning tas på allvar.Samtidigt går det inte att bortse från behovet av en rationellärendehantering inom socialförsäkringsadministrationen.SFRL-utredningen har, som nämnts, bedömt att lokalasjukförsäkringsregister kommer att behöva föras med hjälpav ADB även sedan en arbetsgivarperiod införts och att sådanaregister behövs för försäkringskassornas arbete medrehabilitering. Utredningen har vid denna bedömning utgått frånde förslag som remitterats till lagrådet om att ett störreansvar för rehabilitering skall läggas på arbetsgivarna.De utgångspunkter som i övrigt har haft försitt arbete sammanfaller enligt utskottets uppfattning i mycketmed vad som framhållits i motionerna och främst i motion Sf343.Vid utformningen av utredningens förslag har stor hänsyn tagitstill behovet av restriktivitet i fråga om känsliga register.Utredningen har bedömt behovet av lokala sjukförsäkringsregisteri förhållande till de ändamål som registren skall användas till,och användningen av uppgifter begränsas i princip till deändamål som de insamlats för. Utredningen har också övervägtfrågorna om sekretess och gallring. -- Utredningens betänkanderemissbehandlas, som nämnts, för närvarande.Enligt utskottets uppfattning bör resultatet avremissbehandlingen och övrig beredning i isedvanlig ordning avvaktas. Motionerna Sf287, Sf324, Sf343yrkande 2 och Sf353 yrkande11 bör därför inte föranleda någonriksdagens åtgärd.MedelsanvisningSåväl som försäkringskassorna ingår iden grupp myndigheter som förts till den första av de nyatreåriga budgetcyklerna med start /92.Förutsättningarna för den fördjupade anslagsframställningen haremellertid ändrats, och för både verket och kassorna föreslås enettårig budgetram för /92.I budgetpropositionen beräknas för /92 ettförslagsanslag på . Regeringens förslag tillmedelsanvisning i denna del har inte föranlett några motioner,och utskottet har ingen erinran mot förslaget.Kostnaderna för försäkringskassornas administrationfinansieras till över ett förslagsanslag i statsbudgeten.Resterande av kostnaderna finansieras medarbetsgivaravgifter och egenavgifter från inkomsttitel påstatsbudgeten. Anvisade medel fördelas av riksförsäkringsverketmellan de olika försäkringskassorna.Till de allmänna försäkringskassorna föreslås ibudgetpropositionen att för /92 anvisas ettförslagsanslag på . Förslaget innebär attkassorna får i princip oförändrade resurser.