bet · GE01UbU16 · 1991-05-21 00:00:00 — En utökning till ca 2200timmar föreslås för det estetiska programmet samtnaturvetenskaps- och samhällsvetenskapsprogrammen, varav ca10% av timmarna anses kunna användas för praktik. Slutligenanförs att prov, studiebesök m.m. inte får anses som mindreviktiga än undervisningstimmarna under läsårets skoldagar.Utskottet vill beträffande undervisningstidens omfattningunder ett läsår resp. treårsperiod anföra följande.Det högsta antalet veckotimmar för eleverna på de treårigastudieförberedande linjerna (E, H, S, N och T) varierarmellan 99 och , varav förteknisk linje för praktik i skolverkstad.Om man utgår från en timplanebunden undervisningstid undersammanlagt tre läsår om sammanlagt i snitt om40 minuter för dessa studievägar och från föredragandestatsrådets antagande att ett läsårs omfattar 30nettoveckor för ren undervisning, ger detta som primär bas förundervisningstid inom motsvarande program 2 000undervisningstimmar (x 30nettoveckor x 40 minuter:60).Riksdagen har fattat beslut om ett system medminimiundervisningstid för B- och C-språk innebärande atteleverna i varje språk skall garanteras ett visst minimumlektioner per läsår (UbU 1986/87:14 s. 28--30, rskr. 186).Sedan SÖ utrett frågan ytterligare fastställde regeringen den14 att nettotidsmåttet för läsår för B- ochC-språk skall vara i årskurs iårskurserna 2 och 3. För de yrkesinriktade linjerna skall detvara . Det innebär att tid för speciellautbildningsaktiviteter (centrala prov och likartadeskrivningar, tema- och koncentrationsdagar samt praktik ochstudiebesök i annat ämne m.m.) på de studieförberedandelinjerna motsvarar i årskurs 1 som regel 7--perläsår och i årskurserna 2 och 3 som regel 12--perläsår. Skillnaden i nettotid mellan årskurserna beror bl.a. påatt de centrala proven äger rum i årskurserna 2 och 3.Skolöverstyrelsens beräkningar i detta sammanhang av nettotidoch regeringens nyssnämnda beslut med anledning av dessa utgårfrån att schemat lokalt läggs med omsorg. En schemaläggning sominnebär att man tar vara som står till buds innebärinte en merkostnad.Om man för naturvetenskaps- och samhällsvetenskapsprogrammeninkl. det estetiska programmet utgår från ett läsår om 33nettoveckor i årskurs 1 och i årskurserna 2 och3, bör den nyssnämnda basen om 2000 undervisningstimmarräknas upp med 150--(det högre timtalet inkluderartid för specialarbete, som förutsätter handledning av annatslag än den som sker vid undervisning i klass).När det gäller övriga program bör man också kunna räkna meden omsorgsfull schemaläggning. I den försöksverksamhet sombedrivits med yrkesinriktad utbildning har man utgått från ettläsår med . Dessa program skulle därför utansvårighet kunna omfatta 2370--om60 minuter (det högre timtalet inkluderar tid förspecialarbete).Utskottet föreslår när det gäller antalet friluftsdagar attde fastställs till 4.Läsåret skall som omfatta minst ochhögst samt minst . Dessaskoldagar rymmer med utskottets förslag friluftsverksamhetunder , garanterad undervisningstid motsvarande 162dagar och övrig tid motsvarande (det är tid förcentrala prov och likartade skrivningar, temadagar samt studie-och yrkesorientering). Aktiviteter i skolan som inte kräverlärares medverkan bör kunna förläggas till studiedagstid.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att verksamheter underÖvrig tid såsom prov, studiebesök, studie- och yrkesorienteringm.m. är lika viktiga inslag i skolarbetet som den garanteradeundervisningstiden.Sammantaget vill utskottet betona vikten av att läsåretplaneras på ett med tanke på skolans verksamhet så effektivtsätt som möjligt. Vad utskottet här anfört om läsårets längd,friluftsdagar och läsårsplanering bör som sinmening ge regeringen till känna.Avslutningsvis föreslår utskottet att den garanteradeundervisningstiden för de nationella programmen skall varaföljande:Estetiskt program 2 180 timmarNaturvetenskapsprogram 2 180 timmarSamhällsvetenskapsprogram 2 180 timmarÖvriga program 2 400 timmarMinsta garanterade undervisningstid för ämnenEtt stort antal skrivelser har inkommit tillutbildningsutskottet när det gäller förslagen i propositionenom garanterad undervisningstid för bestämda ämnen. Bl.a.har dekanerna vid naturvetenskapliga fakulteten viduniversitetet i framhållit att de föreslagnagarantitiderna för kurser som skall förbereda förhögskolestudier kan få högst påtagliga effekter på verksamhetenvid universitet och högskolor. Dessa skulle med all sannolikhettvingas att i olika former kompensera de reduceradeförkunskaper hos studenterna som kan förväntas. Enligtdekanernas uppfattning kommer förslagen i propositionen attinnebära försämrade möjligheter till högre utbildning förelever från de studieförberedande programmen i gymnasieskolan,längre studietider inom högskolan och därmed ökade kostnaderför staten och de högskolestuderande.Många motioner tar upp samma tema och efterlyser högre timtalför minsta garanterade undervisningstid i bestämda ämnen.Behovet av förstärkning av undervisningen i fysik och kemiframhålls således i motion 1990/91:Ub155 (m) yrkande 1.Likartat krav framförs beträffande biologi i motion1990/91:Ub230 (mp) yrkande 2. I motionerna 1989/90:Ub201 (s),1989/90:Ub216 (m) och 1989/90:Ub262 (fp) begärs att ämnethistoria skall få behålla sin ställning uttryckt iobligatoriska timtal även efter en förändring avgymnasieskolan. Enligt motion 1990/91:Ub150 (m) bör ämnenafilosofi och psykologi, som har ett mycket lågt timtal,få finnas kvar med oförändrade timtal i den nya gymnasieskolan.Ämnet geografi föreslås återinfört i motionerna 1990/91:Ub126(m) yrkande 4, 1990/91:Ub131 (fp, m), 1990/91:Ub155 (m) yrkande2, 1990/91:Ub171 (c) och 1990/91:Ub231 (mp) yrkande 1 medhänvisning till den ökade internationaliseringen. belysa de för framtiden så viktiga frågorna om människanpå jorden, hennes livsvillkor, överlevnadsproblemen, resurs-och miljöfrågorna. Miljökunskap föreslås i motionerna1990/91:Ub230 (mp) yrkande 3 och 1990/91:Ub813 (mp) yrkande 4införas som ett obligatoriskt ämne. Religionskunskap/religion,etik och livsfrågor föreslås ingå i samtliga program i enlighetmed vad som anförs i motionerna 1990/91:Ub114 (fp),1990/91:Ub118 (c) yrkandena 2, 3 och 4 delvis, 1990/91:Ub127(fp) yrkande 4, 1990/91:Ub147 (c) yrkande 15, 1990/91:Ub160(s), 1990/91:Ub162 (c) yrkande 4, 1990/91:Ub168 (m) och1990/91:Ub172 (c) yrkande 1.Enligt motion 1990/91:Ub176 (s) framstår det som helt klartatt tiden för den lärarledda undervisningen för elever somskall studera språk kommer att bli mindre än vad som gäller , om regeringens förslag förverkligas. Detta förhållande börändras så att eleverna i den framtida språkutbildningen igymnasieskolan får lärarledd undervisning av minst sammaomfattning som . Likartade synpunkter framförs imotionerna 1990/91:Ub115 (fp) yrkande 1 och 1990/91:Ub142 (m).I motion 1990/91:Ub129 (fp, v, mp, m och c) yrkandena 1 och 2,båda delvis, hävdas att genom utvecklingen av Sverigeskontakter med den europeiska kontinenten har kunskapen om deteuropeiska kulturarvet vuxit ytterligare i betydelse. Det äringen tvekan om att latinet och grekiskan när det gäller bådespråk och kultur är grundläggande i detta sammanhang. Mångavardagsord i svenskan är egentligen latin eller grekiska, ännufler i facktexter. I den nya svenska litteraturen har klassiskamyter och texter fått en renässans. Enligt motionärerna finnsdet all anledning att slå vakt om att det också ivårt samhälle finns kunskaper i latin och grekiska. Dessa ämnenbör finnas med på timplanen. De praktisk-estetiska ämnenas situation på timplanen tasockså upp i några motioner. I motionerna 1989/90:Ub206 (c)yrkande 3, 1990/91:Ub158 (c) yrkande 1 och 1990/91:Ub141 (s)yrkande 1 delvis begärs att undervisning i kostkunskap,konsumentkunskap och slöjd skall anordnas på några eller allaprogram. Bildundervisning, som anses angelägen, behandlas imotion 1990/91:Ub169 (fp) och estetiska ämnen i motion1990/91:Ub813 (mp) yrkande 10 delvis. Ökat antal timmar iidrott m.m. begärs i motionerna 1990/91:Ub163 (c) yrkande 1 och1990/91:Ub317 (c) yrkande 3.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena om minstagaranterade undervisningstid m.m. för bestämda ämnen anföraföljande.De krav, som internationaliseringen av den högre utbildningeni och de svenska medborgarnas ökade rörlighet i Europaställer på den svenska gymnasieskolan, talar för att man intesom i propositionen bör minska den undervisningstid som i dagstår till buds. När det gäller undervisningstid är det vidareangeläget att gymnasieskolan är likvärdig i landet. Deföreslagna minimitiderna bör därför enligt utskottets meningkraftigt ökas.I bilaga 5 till detta betänkande upptas i enlighet medutskottets förslag minsta garanterade undervisningstid förgymnasieskolans treåriga program dels för ämnen, dels totalt.Utskottet föreslår att bilaga 2 till Förslag till lag omändring av skollagen får den ändrade lydelse som framgår avbilaga 5 till detta betänkande, allt med bifall till motionerna1990/91:Ub114 och 1990/91:Ub147 yrkande 15, med anledning avmotionerna 1990/91:Ub115 yrkande 1, 1990/91:Ub118 yrkandena 1,2, 3 och 4, 1990/91:Ub126 yrkande 4, 1990/91:Ub127 yrkande 4,1990/91:Ub129 yrkandena 1 samt 2 delvis, 1990/91:Ub141 yrkande1 delvis, 1990/91:Ub142, 1990/91:Ub147 yrkandena 10, 11 och 12,1990/91:Ub149 yrkandena 3, 4 och 5, 1990/91:Ub150,1990/91:Ub155, 1990/91:Ub160, 1990/91:Ub162 yrkande 4,1990/91:Ub168, 1990/91:Ub169 yrkande 2, 1990/91:Ub172 yrkande1, 1990/91:Ub176, 1990/91:Ub201, 1990/91:Ub216, 1990/91:Ub230yrkandena 1 och 2, 1990/91:Ub262 samt med avslag på motionerna1989/90:Ub206 yrkande 3, 1990/91:Ub131, 1990/91:Ub158 yrkande1, 1990/91:Ub163 yrkande 1, 1990/91:Ub169 yrkandena 1 och 3,1990/91:Ub171, 1990/91:Ub230 yrkande 3, 1990/91:Ub317 yrkande3 och 1990/91:Ub813 yrkandena 4 och 10, båda delvis.Utskottet vill göra följande kommentar till den av utskottetförordade timplanen.SvenskaTimtalet för ämnet svenska har höjts till 200för alla program, vilket motsvarar dagens timtal för deekonomiska, humanistiska, naturvetenskapliga ochsamhällsvetenskapliga linjerna. Det innebär en ökning avtimtalet för den nuvarande treåriga tekniska linjen, deyrkesinriktade linjerna och motsvarande försöksverksamhetersamt försöksverksamheten med estetisk-praktisk linje.SpråkLägsta timtal för engelska har höjts till 150inom såväl natur- och samhällsvetenskapsprogrammen som detestetiska programmet. Engelskans lägre timtal jämfört medövriga språk skall ses mot bakgrund av dels att eleverna harstuderat engelska i , dels attläroplanskommittén fått i uppdrag att pröva möjligheten attredan i årskurs 1 börja med undervisning i engelska.Timtalet för språk 2, som kan vara både fortsättningsspråk(B-språk) och nybörjarspråk (C-språk), har höjts till 190timmar på alla fem grenarna inom natur- ochsamhällsvetenskapsprogrammen. Jämfört med propositionen är deten ökning för teknisk gren och för övriga grenarmed . Behovet av djupare och bredare språkkunskaperhos alla elever på de studieförberedande programmen äruppenbart. Samma timtal för B- och C-språk förenklarschemaläggningen. Språk 2 förutsätts på övriga program kunnastuderas inom utrymmet för Individuella val.Språk 3 () tas upp på timplanen för humanistiskgren. Språk 3 förutsätts också kunna studeras inom ramen förIndividuella val av dem som så önskar på de ekonomiska,samhällsvetenskapliga, naturvetenskapliga och tekniskagrenarna. Av den anledningen har utrymmet för individuella valförts upp inom alla program.Enligt proposition 1990/91:85 skall utbildningen på denhumanistiska grenen "domineras av studier i språk -- modernasåväl som klassiska" (s. 87). Intresset hos ungdomar förstudier av latin och/eller grekiska är sådant att det motiveraratt ämnena tas upp på timplanen. Enligt SCB har under desenaste fem läsåren närmare 2000 elever ellerflertalet av den humanistiska linjens elever valt att jämte tremoderna språk studera latin, som även innefattar integreradedelar av ämnet allmän språkkunskap. Latin med allmänspråkkunskap () bör därför tas upp på timplanen.Alternativt kan av icke latinstuderande ett fjärde moderntspråk jämte samhällskunskap eller grekiska väljas inom ramenför fördjupningen i samhällsvetenskap eller humaniora. Grekiskahar valts av 300--400elever. Grekiska () bör av de elever som valt latinkunna studeras på tid för humaniorafördjupning och/eller annantid.Karaktärsämnena på den humanistiska grenen blir i första handspråk.Samhällskunskap och geografi, m.m.Samhällskunskap finns som kärnämne i alla program och är detämne som främst ger karaktär åt den samhällsvetenskapligagrenen (). Ämnet geografi har återinförts somsjälvständigt ämne och finns på den samhällsvetenskapligagrenen och den ekonomiska grenen av skäl som redovisats i bl.a.motionerna 1990/91:Ub131 och 1990/91:Ub171. För dem som inteväljer latin eller grekiska på humanistisk gren skall somfördjupning en kurs i samhällskunskap tillhandahållas (110timmar; del av den större kursen i ämnet påsamhällsvetenskaplig gren).Fördjupningarna i humaniora eller samhällsvetenskap i övrigt() på de humanistiska och samhällsvetenskapligagrenarna bör i första hand avse fördjupningar i ämnen som finnspå ifrågavarande grenar.ReligionskunskapÄmnet ingår i samtliga program.Internationaliseringen och den ökade rörligheten över gränsernakräver ökade kunskaper om religionerna i världen. Ämnets timtalhar höjts inom samhällsvetenskapsprogrammet,vars motsvarande studievägar har ett högre timtal änövriga linjer med religionskunskap. Därmed framhävs programmetssamhällsorienterande karaktär.Matematik, fysik, kemi, biologi och naturkunskapTimtalen för dessa ämnen har höjts, för de förstnämnda fyraför att betona karaktären hos det naturvetenskapligaprogrammets grenar.Idrott och hälsaDet högre timtalet för ämnet inom vissa grenar ger utrymmeför fördjupning i momenten hälsa och kost.HistoriaTimtalet har höjts inom samtliga program. Ämnet ger ensärskild karaktär åt den humanistiska grenen och densamhällsvetenskapliga grenen ().Filosofi och psykologiBåda ämnena (vart och ett ) studeras på denhumanistiska grenen och den samhällsvetenskapliga grenen. Påden naturvetenskapliga grenen och den ekonomiska grenen kan ettav ämnena väljas.Estetiska ämnenTimtalet för dessa ämnen på det estetiska programmet harhöjts från 710 till 990.Ekonomiska ämnenTimtalet för dessa ämnen har höjts från 220 till 510alternativt 320. Därvid skall det lägre timtalet gälla för demsom i stället för en fördjupning i ekonomiska ämnen önskarstudera ett tredje språk.Tekniska ämnenTill timplanens minsta garanterade tid () kanläggas tekniska ämnen inom ramen för Individuellaval.Genomgång av naturvetenskapsprogrammets tekniska gren innebärinte färdigutbildning av tekniker för ett tekniskt yrke. Tillstudierna på teknisk gren skall läggas antingen enpåbyggnadsutbildning för tekniker inom den kommunalavuxenutbildningen, tvåårig ingenjörsutbildning inom högskolaneller civilingenjörsutbildning.YrkesämnenTimtalet för dessa ämnen har höjts från 1330 till 1370.Individuella valInom det individuella valet väljer eleven det eller de ämneni något nationellt program som han eller hon vill studera. Detindividuella valet skall omfatta inom alla program.Därmed ges möjlighet till ett ökat utrymme för språkstudiereller utrymme för ämnen som t.ex. kost- och konsumentkunskap,slöjd eller teknik.Lokalt tillägg/ämnesanknuten praktikDet lokala tillägget kan användas för att öka tiden förämnena i programmet och/eller i det individuella valet.Alternativt kan det lokala tillägget på natur- ochsamhällsvetenskapsprogrammen och det estetiska programmet helteller delvis användas för ämnesanknuten praktik. Utskottet villstryka under vikten av att verksamheten inom samtliga programknyts närmare arbetslivet och samhällslivet i övrigt. Målet ochutrymmet för ämnesanknuten praktik bestäms lokalt. Lokalprofilering kan ske genom såväl ämnen som ämnesanknutenpraktik.SpecialarbeteSpecialarbetet omfattar för alla. Handledning skerpå annat sätt än som sker vid undervisning i klass.Avslutande synpunkterAv utskottets redovisning följer att det i samtliga programkommer att finnas en kärna av ämnen m.m. med följande timtal,nämligen svenska (), engelska (),samhällskunskap (), religionskunskap (),matematik (), naturkunskap (), idrott ochhälsa (), estetisk verksamhet (), tid förindividuella val (), tid för specialarbete (30timmar) samt tid för lokalt tillägg till ämnen och/ellerämnesanknuten praktik (sammanlagt ).Beträffande naturvetenskaps- och samhällsvetenskapsprogrammenkonstaterar utskottet att de fem grenarna (N, T, E, H, S) fåren tydlig och väl avvägd karaktär genom sina specialämnen,nämligen naturvetenskapliga ämnen, tekniska ämnen, ekonomiskaämnen, språk resp. samhällsvetenskap. Vidare ökar i enlighetmed regeringens förslag på humanistisk gren omfånget avmatematikstudier jämfört med dagens humanistiska linje. Deelever på denna gren som så önskar kan genom ett tillval imatematik () få samma kompetens i matematik som övrigaelever inom samhällsvetenskapsprogrammet.Utskottet utgår från att dagens möjlighet till utökadstudiekurs skall finnas kvar för de elever som kan och villutvidga sitt studieprogram.Utskottet övergår till att behandla motioner av allmänkaraktär.Föredragande statsrådet anser att grendelning inom programmenbör göras först i årskurs 2.Enligt motion 1990/91:Ub147 (c) yrkandena 1 och 2 börgymnasieutbildningen göras så flexibel som möjligt iorganisatoriskt hänseende. De samlade timtalen avser alla treläsåren tillsammans. bör därför uttala, sägermotionärerna, att grendelning skall vara möjlig även i årskurs1. I motion 1990/91:Ub128 (fp, m, c, mp) begärs att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna att studier imusik har vissa villkor som avviker från övrig utbildning pådet estetiska området och att grenen för musik därför måste fåetableras redan i årskurs 1, självfallet under samverkan itillämpliga delar med övriga grenar av programmet.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Såsom anförs i propositionen bör grendelning ske i årskurs 2.Detta bör emellertid inte hindra att skolan görklassindelningen på ett sådant sätt att denspeglar elevernas val av gren i årskurs 2. Vad utskottet häranfört skall gälla alla program. bör med anledning avmotionerna 1990/91:Ub128 och 1990/91:Ub147 yrkandena 1 och 2som sin mening ge regeringen detta till känna.Enligt motion 1990/91:Ub149 (v) yrkande 8 bör det finnasvissa centrala riktlinjer som anger det minsta antal elever somkrävs för att en gren/tillval skall anordnas. Detta behövs,menar motionärerna, för att eleverna på förhand skall veta hurmånga de måste vara inom en gren/tillval för att kommunen skalltillhandahålla sådan undervisning. Självfallet står det sedankommunen fritt att anordna undervisning med färre deltagandeelever. I motion 1990/91:Ub129 (fp, m, c, v och mp) yrkande 2(delvis) anförs att det är ett nationellt intresse att det ävenframdeles finns de som har kunskaper i latin och grekiska. Somhittills bör grupp om lägst fem elever vara riktmärke för attanordna undervisning i latin och/eller grekiska.Även om kommunerna får stor frihet när det gälleranordnande av undervisning, räknar utskottet med attundervisning skall komma till stånd under i stort settlikvärdiga förutsättningar vid de olika gymnasieskolorna (jfrs.27). Det är viktigt att så sker. Enligt utskottets meningbör vid sin utvärdering av en kommuns gymnasieskolasärskilt uppmärksamma denna fråga. Därmed avstyrks motionerna1990/91:Ub149 yrkande 8 och 1990/91:Ub129 yrkande 2 delvis.I motion 1990/91:Ub156 (m, s, fp, c) begärs att kommunskall få ha kvar sin modell för gymnasial utbildning med visss.k. Undervisningen är en kombination avlärarledd undervisning med reducerat timtal och Hermodsdistansundervisningsmaterial, preparandkurser och särskildaprövningar.Utskottet, som konstaterar att elevutvecklingen vid gymnasietär god -- en fördubbling --, anseratt denna metod för undervisning bör kunna behållas ävenfortsättningsvis. När del av lärarhandledd undervisning inomnationella eller individuella program ersätts avdistansundervisning, bör som förutsättning gälla att denlärarhandledda undervisningen motsvarar lägst det antalundervisningstimmar som anges i särskild förordning omdistansundervisning på gymnasial nivå i kommun. En annanförutsättning bör vara att den särskilda prövningen skall varakostnadsfri för eleverna. Om kommunen önskar fortsätta medgymnasial utbildning av detta slag, ankommer det enligtutskottets mening på regeringen att besluta att utbildningenliksom skall få vara riksrekryterande. Vad utskottethär anfört bör med anledning av motion 1990/91:Ub156som sin mening ge regeringen till känna.3.3.2. Frågor som enbart rör de yrkesförberedande programmenSammanlagt 14 av de 16 nationella programmen kan sägas ha enmarkant yrkesförberedande karaktär. De skall enligtföredragande statsrådet vara utformade så att de ger såväl enbreddad som en fördjupad kunskap jämfört med dagensyrkesutbildning. De skall vidare svara mot denäringsstrukturella förändringar som sker i samhället och deförändrade krav som kommer att ställas på skolan. I störstamöjliga utsträckning skall de attrahera såväl flickor sompojkar.Inom de nationella programmen kan det finnas olika grenar.Grenarna kan vara nationellt eller lokalt fastställda (jfrföreslagen lydelse i 5 kap. 3 § skollagen). I propositionen (s.75--88) ges en beskrivning av de enskilda programmen.I motion 1990/91:Ub147 (c) framförs förslag omytterligare ett antal grenar inom de yrkesförberedandenationella programmen utöver regeringens förslag. InomByggprogrammet saknas enligt motionärerna utbildning förplåtslagare, i första hand utbildning för byggplåtslageri.Denna utbildning bör anordnas som en egen gren inom dettaprogram (yrkande 5). Inom Energiprogrammet bör enligtmotionärerna ingå motsvarande gren för fartygsteknik inom dennuvarande tvååriga drift- och underhållstekniska linjen(yrkande 6). Vidare föreslår motionärerna att det inomHotell- och restaurangprogrammet bör finnas, förutom de tvågrenarna Hotell resp. Restaurang, ytterligare en gren benämndStorhushåll (yrkande 8). Sistnämnda gren föreslås även i motion1990/91:Ub158 (c) yrkande 6. Enligt motionärerna bör vidareutbildningen i storhushåll kunna förläggas tilllandstingskommunal gymnasial internatskola/lanthushållsskola(yrkande 7). Slutligen föreslås i motionerna 1990/91:Ub147 (c)(yrkande 9), 1990/91:Ub673 (fp) yrkande 2 och 1990/91:Ub698 (c)yrkande 3 att det inom Omvårdnadsprogrammet skall finnas enutbildning av tandsköterskor.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföraföljande.Försöksverksamhet med treårig yrkesinriktad utbildning igymnasieskolan har pågått /89 (prop.1987/88:102, bet. UbU31, rskr. Regeringen beslöt iseptember 1988 att tillkalla en särskild utredare med uppgiftatt utvärdera försöksverksamheten. Utredningen har hittillsavlämnat tre betänkanden (SOU 1989:90, 1989:106 och 1990:75).Försöksverksamheten kommer att avslutas i och med innevarandeläsår.Försöksverksamheten har föregåtts av en intensiv diskussionom olika frågor. Bl.a. har linjestrukturen iförsöksverksamheten vållat vissa problem, då de nyautbildningarna skulle ersätta inte bara ett antal linjer utanockså en mängd olika specialkurser. En strävan i planeringen avförsöksverksamheten har varit att bygga upp enutbildningsstruktur med färre och bredare ingångar genom vissblockläggning. Därmed har en enklare struktur åstadkommitsdelvis på bekostnad av olika branschers krav på specialisering.Ett argument mot alltför många grenar och varianter i denyrkesinriktade utbildningen är kostnadsfaktorn.