bet · GF01SoU12 · 1991-12-05 00:00:00 — Utskottet avstyrker motion So10(s) yrkande 2 med hänvisning härtill.Som ovan nämnts (s. 19) innebär propositionens förslag attnågon skyldighet för personalkooperativen att ta barnen urkommunens kö inte längre skall föreligga. Med hänvisning härtilloch till de skäl utskottet anförde avstyrks motionSo613 (s).Barnomsorg i regiSedan den 1 juli 1991 lämnas statsbidrag för barnomsorg i formav daghem eller fritidshem som drivs av en församling inomsvenska kyrkan (prop. 1990/91:100 bil. 7, SoU12, rskr. 211).Bestämmelsen tillämpas redan från och med den 1 januari 1991.I motion 1990/91:So602 (m) från den allmänna motionstiden1991 hemställs att beslutar att svenska kyrkansheltidsförskolor skall få samma statsbidrag som de kommunalaheltidsförskolorna (yrkande 2).Numera utgår statsbidrag för daghem och fritidshem som drivsav en församling inom . Motion So602 (m) är alltsåtillgodosedd och avstyrks därför (yrkande 2).En lag om rätt till barnomsorgI motion So7 (s) hemställs att hos regeringenbegär förslag om hur alla barns rätt till förskola skalllagfästas (yrkande 3). En lagfäst rätt till barnomsorg föralla barn är enligt motionärerna närmast en konsekvens av deöverväganden som skedde i samband med beslutet om förskola föralla barn 1985. Lika självklart som att man har en allmängrundskola för alla barn i måste det vara med en brabarnomsorg för alla förskolebarn.I motion 1990/91:So627 (v) yrkas att hosregeringen begär förslag till lag om rätten till barnomsorg(yrkande 3). Enligt motionärerna kommer det beslut somriksdagen tog om en fullt utbyggd barnomsorg fram tillår 1991 inte att kunna infrias. måste därför ta sittansvar genom att lagstifta om rätten till barnomsorg.I motion 1990/91:So636 (fp) yrkas att hosregeringen begär förslag till en lag som garanterar alla barnrätt till barnomsorg (yrkande 1, delvis) och att regeringenges till känna vad som i motionen anförts om rätt tillbarnomsorg för barn (yrkande 2). För attutbyggnaden av barnomsorgen inte skall stagnera är det enligtmotionärerna viktigt att markera att målet om barnomsorg tillalla som vill ha det ligger fast. Ett sätt att göra detta ärenligt motionärerna att exempelvis fr.o.m. den 1 januari 1993införa en lagstadgad rätt till barnomsorg där kommunerna ges detyttersta ansvaret för att det finns plats i barnomsorgen för demsom vill ha. En sådan lagstiftning kan genomföras bara underförutsättning att kommunerna får fria händer att lösautbyggnadsfrågorna och att föräldrarnas inflytande ökar. I alltfler kommuner säger man nu att man inte tar emot barn som ärunder 18 månader i barnomsorgen. I propositionen (1984/85:209)om förskola för alla barn underströks dock att kommunerna intebefriades från sitt ansvar för barn . Omkommunerna på detta vis fortsätter att feltolka barnomsorgsmåletbör det enligt motionärerna omformuleras så att det tydligtframgår att föräldrarna har rätt till barnomsorg också för yngrebarn.I motion 1990/91:So637 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som imotionen anförts om behovet av en lagstiftning som ger alla barnfrån rätt till en plats i förskolan. Rätten till enförskoleplats är enligt motionärerna principiellt en så viktigrätt att den bör omfatta all barn. Utan en lagfäst rätt kan barnkomma att ställas utan förskola.Enligt SCBs barnomsorgsundersökning 1991 (s. 9) varefterfrågan på nya platser, dvs. det ej tillgodosedda behovet,56 000 platser i omsorg och 5 000 i alternativa daghem.Utbyggnaden av den kommunala barnomsorgen har under sista årettill 1991 varit större än efterfrågeökningen, och för förstagången har "kön" minskat (s. 9).Utskottet gör följande bedömning.Genom propositionens förslag till ändrade statsbidragsvillkorför alternativa daghem och fritidshem och genom de förslag frånregeringen om ytterligare vidgning av statsbidragsgivningen somaviserats i propositionen kommer trycket på den kommunalabarnomsorgen att minska. Kommunerna får därigenom väsentligtbättre möjligheter att tillgodose efterfrågan från familjer somföredrar barnomsorg. Något behov av en lagstadgad rätttill barnomsorg finns därmed inte. Utskottet avstyrkerdärför motionerna So7 (s) yrkande 3, 1990/91:So627 (v) yrkande3, 1990/91:So636 (fp) yrkande 1 delvis och 2 och 1990/91:So637(s).Rättssäkerhet m.m. inom barnomsorg i enskild regiMotionernaI motion So7 av m.fl. (s) hemställs attriksdagen hos regeringen begär en översyn av vilket lagstöd somkrävs för att garantera barnens rättssäkerhet när kommunernalämnar över barnomsorgsverksamhet till andra huvudmän (yrkande4). Motionärerna anser att det nu är mest angeläget att läggafast kvalitetskraven inom barnomsorgen. Till dessa hör garantierom rättssäkerhet, regler för sekretess och omlika-behandlingsprincipen samt möjligheter till insyn ochkvalitetsbedömning av verksamheten. Dessa frågor behöver enligtmotionärerna belysas och lagstiftningen ses över i syfte attundersöka hur rättssäkerheten för barnen kan garanteras.I motion So10 av m.fl. (s) begärs enöversyn av de enskilda huvudmännens rättsstatus inom denalternativa barnomsorgen (yrkande 1). Enligt motionärernahar det visat sig att många kommuner avstår från att tecknaavtal med enskilda huvudmän. Det är heller inte ovanligt attrutiner för tillsyn saknas. Detta beror enligt motionärernasmening bl.a. på att de enskilda huvudmännens rättsstatusgentemot myndigheterna är oklar. Motionärerna anser vidare attföräldrarnas möjligheter till inflytande är osäkra omhuvudmannen är en sammanslutning som inte är demokratiskt styrd.Motionärerna finner det också angeläget att utreda deskattemässiga konsekvenserna av de företagsformer som kan kommai fråga.I motion 1990/91:So629 (c) begärs ett tillkännagivandetill regeringen om vikten av att klargöra de civil-, skatte- ochoffentligrättsliga effekterna av nu gällande regler förpersonalkooperativa daghem (yrkande 1). Enligt motionärernahar det inte, vare sig i propositionen om personalkooperativeller under riksdagsbehandlingen, klarlagts om ettpersonalkooperativ skall anses driva sin verksamhet på uppdragav kommunen eller på uppdrag av de föräldrar som har barn ikooperativets förskola. De båda alternativen medför nämligen,enligt motionärerna, helt olika formella relationer mellan deinblandade parterna, vilket i sin tur har betydelse för decivilrättsliga, skatterättsliga och offentligrättsligakonsekvenserna av verksamheten. Motionärerna påpekar att denbindande föreskriften om att de barn som placeras hospersonalkooperativets förskola skall tas ur kommunens kö ipraktiken innebär att kommunen förfogar över platserna ikooperativet. Det talar för att kooperativets verksamhet utförspå uppdrag av kommunen. Oförenligt härmed är dock attföräldraavgiften inte ansetts vara en angelägenhet,utan kan fastställas i särskilda överenskommelser mellankooperativet och föräldrarna. Motionärerna föreslår attregeringen ges i uppdrag att återkomma till medförslag som klargör de civil-, skatte- och offentligrättsligakonsekvenserna av personalägda daghem.Gällande bestämmelser m.m.Enskilda daghem, deltidsgrupper och fritidshem -- oavsett ivilken form de bedrivs -- räknas som hem för vård eller boendeenligt socialtjänstlagen. Undantag är institution som drivs medsvenska kyrkans församlingar som huvudman. I 69 §socialtjänstlagen (SoL) anges att en enskild person ellersammanslutning som vill inrätta ett hem för vård eller boendeskall söka tillstånd hos . Inom ramen för det s.k.frikommunförsöket har tillståndsfrågan i stället kunnat avgörasav en kommun, lagen (1987:442) om försöksverksamhet med kommunaltillståndsprövning för vissa hem för vård eller boende enligtSoL. har beslutat att dels förlänga lagensgiltighetstid till utgången av , dels låta alla kommunersom åtar sig detta att delta i verksamheten (prop. 1991/92:13,KU6).Socialstyrelsen har utfärdat bindande föreskrifter samtallmänna råd om enskilda förskolor och fritidshem (SOSFS1990:2). Föreskrifterna reglerar vilka som kan få tillstånd attbedriva förskole- och fritidshemsverksamhet. I föreskrifternaunderstryks att barnomsorg utanför barnets eget hem i förstahand är ett offentligt ansvar. Detta innebär för kommunen attden skall svara för att barnomsorg finns i tillräckligomfattning och med god kvalitet. Enskilda institutioner skallenligt ses som komplement till, inte somersättning för, de offentligt drivna institutionerna. De fårinte inrättas utan offentlig kontroll (socialtjänstpropositionen1979/80:1, s. 352). Någon begränsning för enskilda initiativinom finns dock inte, enligt socialstyrelsen.Kommunen ansvarar för utbyggnad och utformning av förskole-och fritidshemsverksamheten. I kommunens barnomsorgsplan (17 §SoL) skall anges dels behovet av förskole- ochfritidshemsverksamhet inom kommunen, dels på vilket sätt dettabehov skall tillgodoses (4 § SoF). Enskilda förskolor ochfritidshem som accepteras av kommunen skall tas med i kommunensbarnomsorgsplan.I kommunens ansvar ligger även att se till att barnomsorgenfår tillräckliga resurser och att styra dessa så att de som bästbehöver barnomsorg får del av den. Det är kommunens uppgift attse till, att fördelningen på olika verksamhetsformer motsvarardet behov som barnen och deras föräldrar har av omsorg ochpedagogisk verksamhet. Barngruppens storlek,personaldimensionering, resurser för barn med behov av särskiltstöd, lokalutformning, kost, öppethållande m.m. är enligtsocialstyrelsen viktiga delar av det kommunala ansvaret (SOSFS1990:2 s. 2).Socialnämnden skall genom uppsökande verksamhet ta reda påvilka barn som behöver särskilt stöd och kunna erbjuda dem platsi förskola eller fritidshem (15 § SoL). Detta gäller såväl barnmed olika handikapp och barn med sociala och känslomässigaproblem som barn från invandrar- och flyktinggrupper samtinhemska etniska minoritetsgrupper, t.ex. samer. Enligtsocialstyrelsen kan kommunen inte genom att t.ex. hänvisa tillandra verksamheter än sina egna frånsäga sig det lagstadgadeansvaret att anvisa plats i förskola för barn som behöversärskilt stöd. anser att enskilda förskolor ochfritidshem även bör vara öppna för barn som behöver särskiltstöd och att det är viktigt att kommunerna reglerar bl.a. dennatyp av frågor i sina mellanhavanden med enskilda anordnare.Enligt de bindande föreskrifterna skall verksamheten i privataförskolor och fritidshem planeras och genomföras i närasamarbete mellan personal och föräldrar och erbjuda barnen engod, trygg och kärleksfull omsorg och gemenskap. De skall fåstöd för att utveckla sin personlighet och kompetens, få vidgadekunskaper om sig själva och sin omvärld och lära sigdemokratiska värderingar.Vidare skall enligt föreskrifterna den privata förskolan ochfritidshemmet ha de lokaler och den utrustning som krävs för attbarnen i en trygg, säker och hälsosam miljö skall kunna få engod omsorg och en pedagogisk verksamhet av god kvalitet.Verksamheten i den privata förskolan/fritidshemmet skallenligt bedrivas i fortlöpande samarbete med densocialnämnd där institutionen är belägen.Huvudmannen för en enskild förskola eller fritidshem skallenligt föreskrifterna bereda tillsynsmyndighet tillträde tillsina lokaler, på begäran av socialnämnden i ett tillsynsärendetillgång till daghemmets/fritidshemmets journaler samt möjlighetatt följa verksamheten.I 70 § SoL utsägs att om något missförhållande råder vid etthem för vård eller boende, skall föreläggaledningen för hemmet att avhjälpa missförhållandet. Ommissförhållandet är allvarligt och föreläggandeinte efterkoms, får förbjuda fortsatt verksamhet.För varje barn som har plats i den privataförskolan/fritidshemmet skall föras journal med uppgift ombarnets föräldrar/vårdnadshavare, deras adress och telefon samtvar de finns tillgängliga då barnet är iförskolan/fritidshemmet. Journalen skall även innehålla sådanauppgifter om barnets hälsotillstånd som har betydelse för dessomsorg och skötsel.För personal vid hem för vård eller boende som drivs avenskilda gäller en särskild regel om tystnadsplikt i 69 § SoL.Den som är eller har varit verksam i ett sådant hem får inteobehörigen röja vad han/hon därvid erfarit om enskildaspersonliga förhållanden.I skattehänseende gäller att enskilda förskolor och fritidshemsom drivs i form av aktiebolag eller handelsbolag beskattasenligt samma regler som andra aktiebolag och handelsbolag. Detinnebär att eventuellt överskott av verksamheten beskattas sominkomst av näringsverksamhet och att statliga och kommunalabidrag beskattas som näringsbidrag.Ett föräldrakooperativ som drivs i form av ekonomisk föreninghar enligt ett av skatterättsnämnden meddelatförhandsbesked ansetts bedriva rörelse enligt 27 §kommunalskattelagen (avgörandet gällde taxering), ochstatliga och kommunala bidrag har behandlats som näringsbidrag.Föräldrakooperativ drivs i stor utsträckning i form av ideellaföreningar. Ideella föreningar är befriade från inkomstskatt omde har till huvudsakligt syfte att -- utan begränsningar tillvissa bestämda personers ekonomiska intressen -- främja t.ex.sociala ändamål. Stiftelse- och föreningsskattekommittén (Fi1988:03) har till uppgift att se över beskattningen avstiftelser och ideella föreningar (dir. 1988:6 och 1989:45).Kommittén avvaktar den nya civilrättsligastiftelselagstiftningen som skall ligga till grund förkommitténs överväganden om skattereglernas utformning.Socialtjänstkommittén (dir. 1991:50) har tillkallats föratt göra en allmän översyn av socialtjänstlagen. anför att det markanta inslaget av privata vårdgivareinom vården av barn, ungdomar och missbrukare enligt hansuppfattning motiverar bl.a. en översyn av de regler som finnsför tillstånd och tillsyn av verksamheten. Enligt direktiven börkommittén bl.a. överväga innehållet i och formerna för tillsynenav såväl den kommunala som de privatavårdgivarnas verksamhet. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åtfrågan om vilka villkor som bör vara förenade med tillstånd attdriva hem för vård eller boende och hur tillsynen över hemmenbör vara utformad. Kommittén bör vidare överväga vilkenuppföljning och utvärdering som bör ske och hur detta arbete kanunderlättas och stärkas. I dessa delar bör kommittén inhämtasynpunkter från pågående arbete med tillsyns-,uppföljnings- och utvärderingsfrågorna (dir. s. 25).I kommitténs uppdrag ingår också att överväga hurbestämmelserna om anmälningsskyldighet i 71 § socialtjänstlagenbör vara utformade. har vid behandlingen avpropositionen (1989/90:28) om vård i vissa fall av barn ochungdomar framfört som sin mening att när det gäller denanmälningsskyldiga kretsen det bör övervägas -- särskiltbeträffande privatpraktiserande yrkesutövare -- om inte kretsenbör utvidgas (1989/90:SoU15, rskr. En motionär (s) hadebl.a. ansett att det i SoL borde tas in bestämmelser omanmälningsskyldighet för privata och kooperativa verksamhetersom angår barn.Här kan nämnas att konkurrenskommittén (C 1989:03) itilläggsdirektiv (dir. 1991:41) fått i uppdrag att närmareöverväga vissa frågor om förstärkt konkurrens i kommunalverksamhet. Som ett första resultat av arbetet om konkurrensinom det kommunala området har kommittén presenterat rapporten(SOU 1991:26) Kommunala entreprenader -- Vad är möjligt? Irapporten behandlas bl.a. privat verksamhet på barnomsorgensområde. Ett slutbetänkande om konkurrens inom det kommunalaområdet väntas i slutet av år 1991.Utskottets bedömningSom framgått av den här lämnade redovisningen stårverksamheten vid enskilda förskolor och fritidshem underoffentlig kontroll och omfattas av bestämmelser isocialtjänstlagen och med stöd därav i socialtjänstförordningenoch bindande föreskrifter på området.Socialtjänstkommittén har i uppdrag att se över bl.a.tillstånds- och tillsynsfrågor som rör enskild barnomsorg.Konkurrenskommittén uppmärksammar kommunala entreprenader påbl.a. Beskattningen av ideella föreningarses över av stiftelse- och föreningsskattekommittén. Utskottet,som förutsätter att även frågor angående sekretess ochindividens rättssäkerhet tas upp till bedömning isocialtjänstkommittén, anser inte att någon ytterligare översynav lagstiftningen när det gäller enskild barnomsorg förnärvarande är motiverad. Motionerna So7 (s) yrkande 4, So10 (s)yrkande 1 och 1990/91:So629 (c) yrkande 1 avstyrks alltså.Förslag till nya statsbidragssystem för barnomsorgenI ett antal motioner läggs fram förslag om en helt annanuppbyggnad av statsbidragssystemet för barnomsorgen.I motion 1990/91:So312 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande till regeringen om den framtidainriktningen av barnomsorgspolitiken, (yrkande 1). (Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A766.) Enligtmotionärerna skulle en mångfald inom barnomsorgen i Stockholmsnabbt kunna bli verklighet om ett vårdnadsbidrag infördes.Företagsdaghem, föräldrakooperativ, personalägda daghem ochdaghem som drivs av kyrkor, invandrarföreningar eller ideellaföreningar skulle snabbt kunna växa fram.I motion 1990/91:So608 av och (båda mp) begärs förslag om ett flexibelt system förbarnomsorg. Motionärerna anför att kommunerna satsar för litetpå familjedaghem och trefamiljssystem eftersom statsbidragenmissgynnar dessa typer av omsorg. Statsbidragen styr i ställetsocialnämndernas beslut både pedagogiskt och samhällsekonomiskttill förmån för daghem. Motionärerna anser att en kommitté börtillsättas för att ta fram ett bättre system med varierandebarnomsorg och med ett statsbidragssystem som inte i sig självtstyr kommunernas val av omsorgsbeslut.I motion 1990/91:So621 av m.fl. (m, fp, c)begärs förslag innebärande att kommunerna åläggs att utarbetastatsbidrag till alla omsorgsformer oavsett huvudman, vilkauppfyller grundläggande kvalitetskrav (yrkande 2). Yrkandetingår som en del i motionärernas förslag om familjepolitik förökad valfrihet. Motionärerna föreslår införandet av ettskattepliktigt vårdnadsbidrag, införande av avdragsrätt förstyrkta barnomsorgskostnader, ATP-poäng för vård av egna barnoch minskade statsbidrag till barnomsorgen. (Denna del avförslaget har behandlats i betänkandet 1990/91:SoU12. )Statsbidragen till kommunerna skall enligt motionärernas förslagutgå så att kommunerna i princip får samma resurser som i dagtill verksamheten. Statsbidragen föreslås minskas medvårdnadsbidragets storlek per förskolebarn. förutsättsatt kommunerna höjer egenavgiften i barnomsorgsverksamheten. Denstimulerande konkurrensen och andra positiva följder somvårdnadsbidraget leder till bör enligt motionärerna medföra attavgiften kan höjas med lägre belopp än de bortfallandestatsbidragen.I motion 1990/91:So623 av m.fl. (m)begärs förslag till barnomsorgsstöd som är oberoende avbarnomsorgsform. (Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A809. )Valfriheten att själv välja att vårda sina barn är mer begränsadi än i många andra europeiska länder, anförmotionärerna. För att bättre möjliggöra reell valfrihet iSverige bör avdrag för barntillsynskostnader införas,som stödet till barnomsorgen görs oberoende avvårdform.I motion 1990/91:So618 av () begärsförslag till nya statsbidragsregler med en sådan inriktning somanges i motionen. Motionären anser att familjedaghemmen utgör enresurs som borde kunna utnyttjas bättre och i större omfattningän . Nuvarande statsbidragsregler hämmarkommunernas rekrytering av familjedaghem, eftersom bidragen intehar någon anknytning till den faktiska kostnaden förverksamheten. Skillnaden i bruttokostnader för kommunen mellanen daghemsplats och en familjedaghemsplats är över 10 000kr./år. Nettokostnadsskillnaden efter statsbidrag och avgifterär i genomsnitt inte mer än /år. Statsbidragen bördärför ändras så att de står i bättre relation till de faktiskakostnaderna.I den nu aktuella propositionen (s. 2) anförs att regeringensomläggning av familjepolitiken kommer att ske i flera steg. Iett första steg tas existerande hinder för fri etablering ochfritt utnyttjande av olika former av barnomsorg bort.Barnomsorgsbidraget skall följa det val föräldrarna träffar.Statsbidrag kommer att utgå till fler alternativ. I ett andrasteg kommer att införas ett bättre ekonomiskt stöd som syftartill att öka småbarnsfamiljernas valfrihet och rättvisan mellandem. Den statsfinansiella utvecklingen är enligt propositionenav avgörande betydelse för i vilken takt detta stöd sedan byggsut.I propositionen erinras också om att kommande förslag från denkommunalekonomiska kommittén (Fi 1990:04) kan leda till mergenerella statsbidrag och därmed till ökad frihet för kommunerna(s. 6).Enligt vad utskottet erfar har ett arbete nu inletts ikanslihuset med att utarbeta förslag till ekonomiskt stöd tillsmåbarnsfamiljer i enlighet med vad som aviserats ipropositionen. Syftet med motionerna 1990/91:So312 (m) yrkande1, 1990/91:So608 (mp), 1990/91:So618 (c), 1990/91:So621 (m, fp,c) yrkande 2 och 1990/91:So623 (m) är därmed tillgodosett. De nunämnda motionerna avstyrks därför.Relationen mellan barnomsorgen och skolan, m.m.I motion 1990/91:So633 av m.fl. (v) yrkas attregeringen ges till känna vad som i motionen anförts om dels attansvaret för barnomsorgen bör föras från socialtjänstlagen tillskollagen (yrkande 1), dels att barnomsorgen bör tillhöradet nya ansvarsområde (yrkande 2). (Motiveringenåterfinns i motion 1990/91:Ub313. )anser att barnomsorg och skola bör omfattas avett gemensamt måldokument. Motionärerna tror att en gemensamlokal organisation för barnomsorg och skola kommer attunderlätta samverkan mellan barnomsorg och skola, men anser attdet också krävs en samordning på central nivå. När ett gemensamtmåldokument föreligger blir det enligt motionärerna naturligtatt arbetsuppgifter även innefattar barnomsorgen.Det finns dock betydande nackdelar med att vänta tillsmåldokumentet finns färdigt, heter det i motionen. För attundvika att barnomsorgen blir en "bisyssla" i detnya organisation bör barnomsorgen redan från börjanfinnas med som en naturlig del av verkets ansvarsområde.Den tidigare regeringen redovisade i en skrivelse tillriksdagen (1990/91:50) det pågående arbetet vad gällerbarnomsorg och skola samt flexibel skolstartsålder.I 1991 års budgetproposition (prop. 1990/91:100, bil. 10) togsfrågan om gemensamt ansvar för barnomsorg och skola åter upp. Ipropositionen (s. 49 f.) underströks vikten av en gemensam lokalorganisation för skola och barnomsorg. Enligt den dåvarandeskolministern pekade utvecklingen mot att gränserna mellanförskola och skola suddas ut alltmer. Regeringen erinrade vidareom beslut om den ändring i socialtjänstlagen (bet.1990/91:SoU9, rskr. 97) som innebär att det fr.o.m. den 1januari 1992 skall stå kommunerna fritt att utforma sinnämndorganisation på det sätt som passar de lokalaförhållandena, t.ex. att organisera skola och barnomsorg i engemensam nämnd.Den s.k. läroplanskommittén (dir. 1991:9) tillkallades ifebruari 1991 för att bl.a. lämna förslag till mål ochriktlinjer för barnomsorgen samt det offentliga skolväsendet.Enligt direktiven skall kommittén utforma ett gemensamtmåldokument för barnomsorgen och , alternativt heladet offentliga skolväsendet. Arbetet skall bedrivas så attkommittén kan lägga fram förslag till mål och riktlinjer förbarnomsorgen och samtliga skolformer senast den 1 september1992. I måldokumentet är det enligt direktiven viktigt att angehur skola och barnomsorg kan stödja varandra. I direktivenframhålls vidare vikten av att utgå från en helhetssyn påbarnets utveckling. Mål och riktlinjer skall utfärdas avregeringen sedan fått möjlighet att ta ställning tillde grundläggande principerna i dessa.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet anser att resultatet av läroplanskommitténs arbeteförst bör avvaktas innan tar ställning till förslagatt föra över ansvaret för barnomsorgen till skolans område.Motion 1990/91:So633 (v) avstyrks därför (yrkandena 1 och 2).I motion 1990/91:So634 av m.fl. (m)hemställs att regeringen ges till känna vad som i motionenanförts om benämningarna barnomsorg och skola. (Motiveringenåterfinns i motion 1990/91:Ub315.) I används ordet"förskola" om all barnomsorg i daghem, t.o.m. daghem förspädbarn, trots att denna typ av barnomsorg knappast kan varaförskola i egentlig mening, anför motionärerna.