bet · GE01FöU8 · 1991-04-25 00:00:00 — Utskottet har inte heller i övrigt någon erinranmot vad föredragande statsrådet har anfört rörande dessa frågor.Utskottet har i avvaktan på resultatet av pågåendeutredningsarbete inför ett nytt långsiktigt försvarsbeslut inteheller någon erinran mot vad försvarsministern har anfört omden allmänna inriktningen av totalförsvarets civila del.Utskottet övergår att behandla de båda till detta avsnitthänförda motionsyrkandena Fö7 yrkande 35 (mp) och Fö11 yrkande 6(v).I nämnda yrkande i motion Fö7 begär motionärerna attregeringen skall komma med ett förslag till en ändring iverksförordningen syftande till ett ökat beredskapsansvar förmyndigheterna.Utskottet vill inledningsvis erinra om att enligt 5 §verksförordningen (1987:1100) samtliga myndigheter i sinverksamhet skall beakta de krav som ställs av hänsyn till bl.a.totalförsvaret.Även förordningen (1986:294) om ledning och samordning inomtotalförsvarets civila del (den s.k. ledningsförordningen)ålägger myndigheterna att i sin verksamhet beaktatotalförsvarets krav, särskilt vad gäller funktionerna inomtotalförsvarets civila del. Många myndigheter får sitt ansvarför uppgifterna inom totalförsvaret preciserade i sinainstruktioner.Enligt utskottets bedömning är myndigheternas uppgifter ochansvar rörande totalförsvaret tillfredsställande angivna igällande bestämmelser, vilket också framgår av det anförda.Eventuella brister i myndigheternas beredskap är enligtutskottets mening därför inte -- såsom motionärerna tycks anse-- i första hand att hänföra till otillräckliga föreskrifterutan i den mån de föreligger snarare beroende på tillämpningenav dem. Motion Fö7 yrkande 35 (mp) bör avslås av riksdagen.I motion Fö11 yrkande 6 (v) framhålls att man inför nästaförsvarsbeslut bör ägna större uppmärksamhet åtsårbarhetsproblemen och den civila delen av totalförsvaret.Enligt motionärernas mening innebar försvarsbeslut enförsvagning av totalförsvarets civila del med en ökad sårbarheti samhället som följd. Dessa brister måste enligt motionärernaavhjälpas.Utskottet delar motionärernas uppfattning omnödvändigheten av att minska samhällets sårbarhet och räknar medatt dessa problem kommer att uppmärksammas i utredningsarbetetinför nästa försvarsbeslut. I de utfärdade anvisningarnaför programplanering m.m. för perioden /93--1996/97framhålls sålunda bl.a. att en ökad robusthet i olika funktioneroch system i viss utsträckning kan uppnås genom att hänsyn tillberedskapsaspekterna tas i planeringen och isamhällsutvecklingen. Den angivna inriktningen ligger i linjemed motion Fö11 yrkande 6 (v) som därmed i huvudsak ärtillgodosett och sålunda bör avslås.Utvecklingen inom det civila totalförsvarets funktionerUnder denna rubrik behandlar utskottet vad föredragandestatsrådet i propositionens bilaga 1 (s. 119--120, 131--134,147, 149--154 och 157--158) har anfört om olika funktioner inomden civila delen av totalförsvaret och den fortsattautvecklingen inom dem. Utskottet behandlar i detta avsnitt ocksåvad de föredragande statsråden i bilagorna 3--6 i propositionentar upp rörande inriktningen av verksamheten inom de funktionersom behandlas i dessa bilagor. Till avsnittet har också förtsyrkandena 7, 8, 9, 10, 11 och 12, alla såvitt nu är i fråga, imiljöpartiet de grönas partimotion Fö7. Alla dessa yrkandeninnehåller förslag som, om de genomförs, påtagligt påverkarinriktningen av vissa av funktionerna. Andra motionsyrkanden,Fö201 yrkande 6 (mp), Fö425 yrkande 5 (m), Fö501 (m), Fö502(fp), Fö503 (m), Fö801 (s), Fö803 (fp), Fö808 (m), Fö810 (s),Fö811 (s) Fö813 (mp) Fö814 yrkande 1 (m), Fö7 yrkandena 32 och33 (mp), Fö8 yrkandena 14 och 16 (fp), Fö9 yrkande 7 (v), Fö11yrkande 7 (v), Fö17 yrkandena 17 och 18 (c) samt N25 (fp) somalla rör frågor av inte lika genomgripande karaktär, behandlasdärefter i ett sammanhang grupperade funktionsvis.Föredragande statsrådetFörsvarsministern behandlar i bilaga 1 i propositionen denfortsatta utvecklingen inom de i totalförsvarets del ingåendefunktionernaCivil ledning och samordningBefolkningsskydd och räddningstjänstPsykologiskt försvarHälso- och sjukvård m.m.TelekommunikationerTransporterLivsmedelsförsörjning m.m.EnergiförsörjningFörsörjning med industrivarorSocialförsäkringArbetskraft samtÖvriga viktiga samhällsfunktionerI propositionens bilagor 3--6 ingår också avsnitt där de ibilagorna föredragande statsråden anger sin syn på utvecklingeninom de funktioner som behandlas i dessa bilagor.UtskottetUtskottet vill vid behandlingen av den fortsatta utvecklingenav det civila försvarets funktioner allra först ta ställningtill de motionsyrkanden i motion Fö7 (mp) som anger en annaninriktning av vissa av funktionerna än den i propositionenangivna.I yrkande 7 i motion Fö7 (mp) föreslås en förstärkning avfunktionen Civil ledning och samordning med 40 milj.kr.Utskottet har i det föregående avstyrkt förslaget. En anpassningav funktionens inriktning bör sålunda inte ske ochmotionsyrkandet avslås i denna del.Utskottet har i det föregående också avstyrkt de i yrkande 8 imotion Fö7 (mp) framförda förslagen att till funktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst föra sammanlagt 270milj.kr. utöver vad som föreslås i propositionen. Detta yrkandebör därför också avslås i den del det gäller inriktningen avfunktionen.En inriktning av funktionen Hälso- och sjukvård m.m. enligtyrkande 9 i motion Fö7 (mp) kan utskottet inte heller biträdaefter att i det föregående ha avstyrkt kravet på ökadeekonomiska resurser till nämnda funktion.Utskottet har inte heller ansett sig kunna tillstyrka att 50milj.kr. i enlighet med yrkande 10 i motion Fö7 (mp) tillförsfunktionen Livsmedelsförsörjning m.m. Ifrågavarandemotionsyrkande bör därför avslås av också till den deldet innefattar en annan inriktning av funktionen än den ipropositionen föreslagna.Utskottet är inte heller berett tillstyrka att det inrättas enny funktion Kärngårdar i enlighet med vad som föreslås i motionFö7 yrkande 11 (mp).Vad föredragande statsrådet i propositionens bilaga 4 haranfört om funktionen Livsmedelsförsörjning m.m. bör riksdagenmed avslag på motion Fö7 yrkande 10 (mp) i denna del lämna utanerinran.Även beträffande inriktningen av funktionen Energiförsörjningbör följa propositionen, eftersom det förslag tillförstärkning av funktionen med 78 milj.kr. som framförs i motionFö7, yrkande 12, redan har avstyrkts av utskottet.Riksdagen bör slutligen med avslag på motion Fö7 (mp) yrkande12 i denna del godkänna den inriktning påförsörjningsberedskapen som föredragande statsrådet förordat ibilaga 6 till propositionen.Utskottet anser vidare att bör besluta att läggatill handlingarna vad föredragande statsrådet har anfört ibilaga 3 till propositionen om inriktningen av den fortsattaverksamheten inom funktionerna Telekommunikationer ochTransporter. Detsamma gäller vad föredragande statsrådet ibilaga 5 i propositionen har anfört rörande funktionenArbetskraft.Av det sagda framgår att utskottet beträffande den ipropositionen angivna utvecklingen av berörda funktioner inomtotalförsvarets civila del inte har någon erinran. Vadföredragandena i övrigt har anfört om denna utveckling m.m. gerutskottet inte heller anledning till någon kommentar. Utskottetföreslår sålunda att lämnar vad de föredragandestatsråden har anfört om inriktningen m.m. av ifrågavarandefunktioner utan erinran eller i vissa fall lägger berörda delarav propositionen till handlingarna.Utskottet övergår därmed till att behandla en rad motionersom har anknytning till vissa av de funktioner vars utvecklingutskottet har behandlat i det föregående. Motionerna grupperasfunktionsvis.Motioner med anknytning till funktionen Civil ledning ochsamordningI motion Fö501 (m) framhåller motionären att det med den nyaplaneringsinriktningen, där försvarsberedskapen skall integrerasi all planering, och de problem kommunerna står inför när detgäller den civila beredskapen är självkart att det bör finnaskommunal representation i den övergripande samhällsplaneringenför försvaret.Utskottet konstaterar att kommunerna harrepresentation i det till ÖCB knutna rådet för kommunalberedskap. Även i delegationer finns kommunalrepresentation. Det står vidare klart att kommunernas roll itotalförsvaret kommer att aktualiseras i arbetet med nästatotalförsvarsbeslut. Bl.a. betonas i anvisningarna förprogramplaneringen för perioden /93--1996/97 att kommunernai fred har ett stort ansvar för människors välfärd. Häravföljer att de också har viktiga beredskapsuppgifter och att detär väsentligt att beredskapsplaneringen inom olika funktioner ierforderlig utsträckning förankras lokalt. Utskottet räknar medatt utifrån angiven utgångspunkt frågan om kommunernasinflytande över de övergripande planeringsfrågorna kommer attföras in i bilden. Motion Fö501 (m) bör avslås av riksdagen.Motionärerna i motion Fö503 (fp, c) anser att kommunerna skallåläggas att organisera kommunalt driftvärn med uppgift att ikris- och krigslägen skydda viktiga kommunala anläggningar.Under föregående behandlade utskottet en motion isamma ämne (1989/90:Fö501). Utskottet anförde därvid följande:Utskottet finner i likhet med motionärerna att det ärangeläget att kommunerna i enlighet med sina åligganden genomolika åtgärder tryggar den kommunala servicen i kriser och krig.Ett led i dessa strävanden kan vara att, såsom motionärernaföreslår, bilda driftvärn till skydd för olika kommunalaanläggningar. Utskottet anser dock att detta skall ske påkommunernas eget initiativ utan statligt åläggande. Enligthemvärnskungörelsen (1970:304) skall ansökan att få organiseradriftvärn vid myndighet inges till rikshemvärnschefensom med eget yttrande överlämnar ärendet till regeringen som haratt bestämma i vilken omfattning driftvärn skall organiseras (30§).Riksdagen följde utskottet (1989/90:FöU7 s. 63, rskr. 226).Utskottet vidhåller sin då framförda uppfattning och anser attockså den nu aktuella motionen Fö503 (fp, c) bör avslås.Motioner med anknytning till funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänstI motion Fö201 yrkande 6 (mp) betonar motionärerna dencivila katastrofberedskapens värde både vid miljökatastroferoch militära angrepp. Investeringar för att upprätthålla en godsådan beredskap är därför, anser motionärerna, angelägna sålänge vi inte har lyckats skapa ett robustare samhälle. Däremotfinner de militära investeringar betydligt osäkrare då dessainte säkert leder till anskaffning av vapen som passar vid allatyper av militära angrepp.Även utskottet anser att den civila katastrofberedskapeneffektivt bör kunna möta allvarliga olyckor i fredstid. Såutformad utgör den också en god grund för att genomkompletterande satsningar skapa en god beredskap också i kris-och krigssituationer. Något uttalande av i frågan villutskottet inte förorda. Motion Fö201 yrkande 6 (mp) bör sålundaavslås av riksdagen.Motionerna Fö801 (s), Fö808 (fp), Fö814 yrkande 1 (m) och Fö11yrkande 7 (v) tar upp frågor som rör den kommunalaräddningstjänstens finansiering.Motionärerna i motion Fö801 (s) erinrar om att det på mångahåll i landet just nu pågår en översyn av den kommunalaräddningstjänsten. Kommunernas ekonomiska situation gör detnödvändigt att rationalisera. Möjligheterna till besparingar äremellertid, konstaterar motionärerna, på många håll begränsade.I en rad kommuner förekommer mot denna bakgrund en diskussion omvilka möjligheter det finns att tillföra räddningstjänsten medelpå andra sätt än genom skattefinansiering. Om utvecklingen fårfortsätta befarar motionärerna att en del kommuner kommer attkunna förstärka verksamheten ekonomiskt. Andra kommer sannoliktatt vara mindra aktiva i strävandena att hitta lösningar medstora skillnader mellan räddningstjänstens kvalitet i kommunernasom följd. Mot denna bakgrund bör regeringen enligt motionärernaföranstalta om en översyn av principerna för finansieringen avden kommunala räddningstjänsten.I motion Fö808 (fp) redovisar motionären vissa principer somenligt hennes mening skulle kunna ligga till grund för en lag omfinansiering av kommunernas räddningstjänst. Motionären anseratt regeringen bör ges i uppdrag att utarbeta ett lagförslag ienlighet med dessa principer.I motion Fö814 yrkande 1 (m) konstaterar motionärerna att ettindustriellt centrum i medför att en mängd därifrånemanerande verksamheter ställer speciella krav påräddningstjänsten i . () ochnaturvårdsverket ålägger beredskap och kapacitet somdrar stora kostnader som alla inkomster av denindustriella verksamheten tillfaller staten. Motionärerna finnerdetta förhållande orimligt och anser att en översyn avkostnadsansvaret för räddningstjänst och miljöhänsyn ärpåkallad.I motion Fö9 yrkande 7 (v) uttrycker motionärerna sintillfredsställelse över att flera funktioner inom den civiladelen av totalförsvaret förs till lokal nivå. De konstaterardock att det i propositionen klart uttalas att de förändringarsom följer av kommunernas ökade ansvar bör ske "inom ramen förnuvarande kostnader". Detta är enligt motionärerna omöjligt.Kommunerna bör enligt deras mening få ett utökat statligt stödför sin verksamhet inom fredsräddningstjänstens ochcivilförsvarsverksamhetens områden.Utskottet vill inledningsvis erinra om att kommunernaenligt den nya räddningstjänstlagen har ansvaret för huvuddelenav räddningstjänsten. En avsikt med inrättandet avräddningsverket och stiftandet av den nya lagen var att ökakommunernas möjlighet att genom samordning avräddningsresurserna förbättra standarden påräddningstjänsten främst i de mindre kommunerna. Genom desenaste årens utveckling med tilltagande ekonomiska problem förkommunerna har det visat sig svårt att leva upp tillintentionerna med den nya ordningen. Både små och stora kommunerhar svårt att trots samordningssträvanden i den nyalagstiftningens anda ekonomiskt klara de ständigt ökade krav somi takt med utvecklingen ställs på den kommunalaräddningstjänsten.Mot bakgrund därav pågår en debatt om olikamöjligheter att finansiera den räddningstjänst kommunerna haransvar för. Därvid diskuteras olika slag av avgifter, överföringav försäkringsmedel och särskilda skatter på fastigheter. Tankarpå s.k. sponsring förekommer också.Motionärerna tar sålunda upp en i högsta grad aktuell frågainom befolkningsskyddets och räddningstjänstens område.Utskottet finner det i likhet med motionärerna angeläget attskapa ekonomiska förutsättningar att trygga en såväl i fred somi krig väl fungerande räddningstjänst. Utskottet är dock inteberett att nu uttala sig i frågan. Utskottet bedömer att denbelysning av konsekvenser av att decentralisera ansvaret tillkommunerna, som SRV enligt programplaneanvisningarna förperioden /92--1995/96 skall genomföra, kommer att ge godvägledning för lösning av problemet. Det bör ankomma påregeringen att bedöma om det föreligger behov av att även iannat sammanhang överväga denna fråga. Det kan i sammanhangetockså erinras om att den nya räddningstjänstlagen endast varit ikraft under ett fåtal år och att ett ställningstagande rörandeden framtida utvecklingen torde vara betjänt av ytterligareerfarenhet av dess tillämpning. Här behandlade motioner böravslås.Motionärerna i motion Fö8 yrkande 14 (fp) efterlyser enkraftfull revision av de regionala målen och riskanalysernai syfte att minska kostnaderna för skyddsrum och därvid bl.a.bygga på erfarenheterna av Gulfkriget.Utskottet konstaterar att regeringen iplaneringsanvisningar för perioden /92--1995/96 uppdragit åtöverbefälhavaren och ÖCB att i samverkan med närmast berördamyndigheter genomföra en översyn av främst de geografiskaprioriteringarna i de genomförda mål- och riskanalyserna.Utskottet räknar med att erfarenheter från , i den månde hunnit utvärderas, därvid kommer att beaktas. mening blir genom nämnda översyn motionens syfte ihuvudsak tillgodosett. Motion Fö8 (fp) bör sålunda avslås avriksdagen såvitt nu är i fråga.Motion Fö8 yrkande 16 (fp) gäller viss omfördelning avmedel. Motionärerna föreslår att av 50 milj.kr. av de medelsom enligt propositionen är avsedda för byggande av skyddrum istället skall användas för utbildning av till civilförsvaretdirektrekryterade värnpliktiga i enlighet med ett annat yrkandei motionen.Utskottet konstaterar att medelsbehovet förutbildningsverksamheten självfallet är beroende av i vilkenutsträckning värnpliktiga kommer att direktrekryteras tillcivilförsvaret, en fråga som utskottet behandlar i det följandesom en personalfråga. Utskottet anser dock att riksdagenbortseende från detta sammanhang bör avslå motionsyrkandet medhänvisning till att skyddsrumsbyggnadsverksamheten styrs genombemyndiganden, varför de medel som motionärerna vill ta ianspråk redan i huvudsak är intecknade för beslutade projekt.Motion Fö8 yrkande 16 (fp) bör sålunda avslås av riksdagen.I motion Fö425 yrkande 5 (m) påtalar motionären liksom itidigare motioner i ämnet att det föreligger brister hoscivilförsvarets undsättningsenheter när det gällermöjligheten att kunna använda dem direkt efter mobilisering.När utskottet senast behandlade motsvarande motionsyrkande(1989/90:FöU7 s. 62) pekade utskottet bl.a. på att SRVgenomförde en översyn av civilförsvarets krigsorganisation isyfte att ge undsättningsenheterna en ökad lokal förankringsåväl i fråga om personal som materiel, något som enligtutskottets mening torde öka förutsättningarna förundsättningsenheternas förmåga att göra insatser omedelbartefter mobilisering. Med hänvisning till att dettautredningsarbete ännu pågår föreslår utskottet att även motionFö425 yrkande 5 (m) avslås av riksdagen.Yrkande 17 i motion Fö17 (c) gäller skyddsmaskernasutformning. Det är enligt motionärerna angeläget attsvenska skyddsmasker baseras på bästa teknik. I detta syftemåste tillgodogöra sig de internationella erfarenhetersom finns på detta område.Utskottet har inhämtat att FOA och SRV följer utvecklingenoch anpassar andningsskyddens utformning efter förändringar ihotbild och teknisk utveckling. Man har bl.a. skapat särskildaskydd för små barn och spädbarn. Vidare förses alla skydd som nutillverkas med utbytbara filter vilket ökar skyddensanvändbarhet och livslängd. Syftet med motion Fö17 yrkande 17(c) är sålunda enligt utskottets bedömning tillgodosett varfördet bör avslås.Enligt motionären i motion Fö502 (fp) finns det ett behov avnågon form av förhandsutprovning av gasmasker. Ett sättkunde enligt motionärerna vara att t.ex. i samband med val låtade hemskyddsansvariga erbjuda de röstberättigade att prova uträtt storlek för gasmask och sedan föra in uppgiften ibostadsområdets och hemskyddsplan. På detta sättskulle man enligt motionärens bedömning kunna nå av denvuxna befolkningen.Utskottet anser det självfallet angeläget att utdelningenav gasmasker i en krigssituation kan genomföras såfriktionsfritt som möjligt. En möjlighet att underlättautdelningen vore att, såsom motionären föreslår, i förväg ilämpligt sammanhang prova ut gasmasker för att underlättautdelningen. Utprovningen skulle kunna tänkas utföras som enuppgift för civilförsvarsförbundet. Uppgiften bör i så fallgenomföras som ett frivilligt åtagande av förbundet. Utskottetbör sålunda inte uttala sig i frågan, och motion Fö502 (fp)avslås av riksdagen.Motion Fö803 (fp) innehåller förslag om att SRV permanentskall förlägga utbildningsverksamhet till Borås.Motionärerna erinrar om att SRV har förlagt en kurs fördeltidsanställda brandmän till med gott resultat. De anseratt utbildning av såväl deltidsanställda brandmän som förmän medfördel skulle kunna permanent genomföras i Borås.Utskottet erinrar om att SRVs utbildningsverksamhetbedrivs vid verkets skolor i , , ochRevinge. Endast enstaka kurser förläggs till andra orter där detfinns goda förutsättningar att genomföra utbildning. Eftersom defyra skolorna har kapacitet att klara det normalautbildningsbehovet anser utskottet att det inte finns skäl attstadigvarande förlägga någon civilförsvarsutbildning till Boråseller annorstädes utanför de fyra skolanläggningarna. MotionFö803 (fp) bör därför avslås av riksdagen.Motionärerna i motion Fö810 (s) efterlyser en ökadsamordning och integrering av resurser och verksamhet närdet gäller arbetet med att förebygga olyckor.Utskottet konstaterar att motionärernas strävanden liggerhelt i linje med de tankegångar som framförts i SRVs programplanoch den inriktning av räddningstjänsten som anges ipropositionens bilaga 1. Mot denna bakgrund anser utskottet attriksdagen inte bör göra något uttalande i enlighet med vadmotionärerna föreslår. Motion Fö810 (s) bör sålunda avslås avriksdagen.I motion Fö811 (s) föreslås viss ekonomisk kompensation tillSvenska Skeppsbrutne(). Motionärerna pekar på attSjöräddningssällskapet till följd av skattereformen ålagts attbetala mervärdeskatt och därigenom fått ökade kostnader istorleksordningen 3--4 milj.kr. De anser att sällskapet medhänsyn till sin utomordentligt viktiga samhällsinsats bör pålämpligt sätt kompenseras för dessa merkostnader.Utskottet har inhämtat att har enräddningsflotta om 54 räddningsenheter, fördelade på 32sjöräddningsstationer. Flottan bemannas med tolv årsanställdaoch 300 frivilliga. Driftskostnaderna uppgår till 10 milj.kr.per år och investeringskostnaderna till ungefär samma belopp.Verksamheten finansieras av de 20000 medlemmarna och olikafrivilliga bidrag. Enligt ett avtal mellandåvarande Kungl. och Sjöräddningssällskapetsvarar sällskapet för "utsjöräddning" och skall inom 16 zonerutmed svenska kusten hålla minst en sjöräddningskryssare.Utskottet delar motionärernas uppskattning avSjöräddningssällskapets värdefulla insatser för sjöräddninglängs våra kuster. Beträffande den i motionen aktualiseradefrågan om kompensation för den mervärdeskatt sällskapet numerahar att betala kan erinras om att skatteutskottet harberett vissa motioner rörande befrielse från denna skatt. (1990/91:SkU18 s. 17). ställde sig därvid inteavvisande till att medges någon form avkompensation för den fördyring som uppkommit. Det borde, anfördeskatteutskottet vidare, ankomma på att tainitiativ till ett bidrag eller stöd från staten genom enframställning till regeringen i saken. beslutade ienlighet med utskottets förslag (rskr. Med hänvisning tilldet anförda anser utskottet att inte bör göra någotuttalande i frågan. Motion Fö811 (s) bör sålunda inte bifallasav riksdagen.I motion Fö813 (mp) föreslås att skall ge regeringeni uppdrag att med förhandla om upprättandet aven evakueringsplan för . Motionärerna framhålleratt vid olämpliga vindförhållanden kommer att kunnabli drabbat av följderna av en kärnkraftsolycka i Forsmark ochfinner det därför egendomligt att det inte finns någonevakuerings-/utrymningsplan för innevånare.Utskottet kan inledningsvis konstatera att läninte är ett s.k. kärnkraftslän med de särskilda krav som åliggersådana län. Utskottet har vidare inhämtat att det finns en planför snabbutrymning av avsedd i första hand förlänsstyrelsens krigsförberedelser men som också är ett braunderlag även för åtgärder vid en fredskatastrof. Ilänsstyrelsens pågående revidering av räddningstjänstplaneningår också att ta fram en särskild plan för utrymning avStorstockholm vid en fredskatastrof. Med hänvisning till detanförda anser utskottet att motion Fö813 bör avslås.Motion med anknytning till funktionen Livsmedelsförsörjningm.m.I motion Fö17 (c) yrkande 18 understryker motionärernabetydelsen av vår självförsörjningsgrad. Enligt deras meningär denna avgörande för upprätthållandet av förtroendet förtotalförsvarets förmåga hos landets befolkning liksom iomvärlden. De pekar på en av jordbruksutskottet behandlad motionvari föreslås ytterligare stöd för jordbruket ochlivsmedelsindustrin i norra . Ett sådant stöd, framhållermotionärerna, förstärker livsmedelsberedskapen i denna del avlandet och frigör medel för ökad livsmedelsberedskap i landet iövrigt.Jordbruksutskottet har i sitt yttrande beträffandemotionsyrkandet anfört.Centermotionen Fö17 yrkande 18 synes endast innebära attriksdagen bör göra ett tillkännagivande om betydelsen av densvenska självförsörjningsgraden.