bet · GE01JuU23 · 1991-04-09 00:00:00 — Någonanledning för utskottet att nu frångå ställningstagandet attpolisens insatser, när det gäller spaning och utredning,särskilt bör inriktas på våldsbrott och narkotikabrott samt påekonomisk brottslighet och då särskilt sådan som hotar storasamhälleliga värden såsom miljöbrottslighet finns inte.Utskottet ansluter sig till de överväganden civilministerngjort beträffande riktlinjer för resursanvändningen ochavstyrker bifall till motion Ju824 i nu behandlade delar.Önskemålen i motionerna Ju225, Ju802 och Ju821 vari betonasbl.a. polisens brottsförebyggande arbete får enligt utskottetanses tillgodosedda.Åtgärder mot den ekonomiska brottslighetenInledningUnder senare år har statsmakterna bl.a. i samband medbudgetregleringen angett att myndigheterna skall prioriterainsatser mot den ekonomiska brottsligheten (se 1988/89:JuU15 s.10 f, 1989/90:JuU27 s. 11 f och 1990/91:JuU1 s. 15).Under den allmänna motionstiden väcktes ett stort antalmotioner med en gemensam nämnare -- den ekonomiskabrottsligheten. I flertalet av dessa motioner begärsintensifierade åtgärder mot denna brottslighet. Åtskilligamotioner innehåller krav på en översyn och utredning av bl.a.åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Även lagändringarefterlyses.UtskottsutfrågningDen anordnade justitieutskottet en offentligutfrågning om den ekonomiska brottsligheten. De personer sommedverkade vid utfrågningen finns förtecknade i bilaga 1.En redovisning av vad de medverkande anförde vid utfrågningenfinns i bilaga 2.MotionernaI motionerna Ju618, Ju619, Ju623, Ju816 och Ju820 förespråkasen översyn och utredning av bl.a. samhällets åtgärder mot denekonomiska brottsligheten. Även i motion Ju824 begärs enutredning, i detta fall för att öka rättssäkerheten i lagarnamot den ekonomiska brottsligheten. En genomlysning ochutvärdering av samtliga näringsbranscher och områden som ännuinte varit föremål för en genomgripande utvärdering efterlyses imotion Ju820. I denna motion föreslås också att polisens ochåklagarnas åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten skallsamordnas under en egen brottsutredande organisation. Skärptaåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten efterlyses i motionJu641. Ett konkret förslag till lagändring framförs i motionJu638; motionärerna hemställer om en skärpning avskattebrottslagen.ÖvervägandenMot bakgrund av den ekonomiska brottslighetens omfattning ochskadeverkningar vill utskottet inledningsvis, såsom tidigareskett, understryka att den ifrågavarande brottsligheten utgörett stort samhällsproblem. I linje med vad utskottet tidigareenhälligt uttalat vill utskottet framhålla att den ekonomiskabrottsligheten leder till en rad skadeverkningar för samhället;stora medborgargruppers lojalitet mot regelsystemet på främstskatterättens och det ekonomiska livets område i övrigt sätts påstora prov, statens och kommunernas finanser påverkas negativtvarigenom fördelningspolitiska strävanden motverkas ochsnedvridna konkurrenssituationer uppstår mellan olika företag såatt seriöst arbetande företag slås ut. Det är därför enligtutskottet angeläget att samhället vidtar kraftfulla åtgärder föratt motverka denna brottslighet. En rad åtgärder har i dettasyfte vidtagits . Som exempel härpå kan nämnasuppbyggnaden av eko-rotlar inom polisväsendet och den omfattandeutbildning som har genomförts inom polisväsendet,åklagarväsendet och domstolsväsendet. Inom brottsförebygganderådet (BRÅ) har bedrivits enomfattande forskning om den ekonomiska brottsligheten. Ettmycket stort antal rapporter har presenterats; som exempel kannämnas forskningsrapporterna 1988:3 Eko-brott, Eko-lagar ochEko-domstolar och 1990:2 Den brottslige företagaren.Dessa och många andra rapporter har upprättats inom ramen fördet uppdrag som regeringen gav brottsförebyggande rådetatt genomföra ett forsknings- och utvärderingsprojekt omekonomisk brottslighet.Trots de åtgärder som vidtagits har anmälningarna om påståddekonomisk brottslighet blivit allt fler, vilket lett till attantalet balanserade mål ökat hos polisen i många distrikt. Avuppgifter som lämnades vid utskottets utfrågning framgår t.ex.att av alla ekonomiska brott som anmäls blirutredda, att, enligt beräkningar gjort, 5 000konkursbrott begicks samt att polisen har resurser attutreda ca 1 000 konkursbrott . Även om läget inte är likaalarmerande i hela landet -- främst verkar det vara fråga om ettstorstadsproblem där och är värst drabbade --framstår den redovisade situationen som klartotillfredsställande. Till detta kommer oroande uppgifter om ensuccessiv nedgång av antalet befattningshavare inom polisen somär sysselsatta med utredning av ekonomiska brott.Statsmakterna har under en lång följd av år angett att denekonomiska brottsligheten är ett av de prioriterade områdena förpolisens insatser när det gäller spaning och utredning. Dessastatsmakternas prioriteringsbeslut är som förut sagts avseddaatt utgöra riktlinjer för den resursanvändning ochresursfördelning som beslutas av de regionala och lokalapolismyndigheterna. Det åligger dels att tillpolisorganisationen förmedla besluten om grundläggandeprioriteringar, dels att genom uppföljning tillse att fattadebeslut följs.Som utskottet i det föregående redovisat (s. 10) har i den avriksdagen antagna propositionen 1984/85:81 om polisensarbetsformer på lokal och regional nivå, utbildning ochrekrytering förutsatts att statsmakterna i samband medbudgetprocessen skall ta ställning till hur resurserna inompolisväsendet totalt sett skulle användas. Rikdagens beslutinnebar också att de regionala och lokala polismyndigheternagavs ett avgörande inflytande över verksamhetens inriktning ochresursfördelningen inom polisväsendet med utgångspunkt i deallmänna riktlinjer för verksamheten som statsmakterna beslutar.Utskottet tvingas konstatera att i någrasammanhang vid angivande av aktuella prioriteringar, medfrångående av statsmakternas prioriteringsbeslut såvitt gällerekonomisk brottslighet, för sin del nämnt områdenaförebyggande verksamhet, ungdomsbrott,yrkeskriminalitet och narkotikabrottslighet. Dettaförhållande är enligt utskottet så till vida otillfredsställandesom det kan utgöra en -- om än omedveten -- orsak till de förutbeskrivna ökade svårigheterna för polisen att effektivt utredaoch handlägga ärenden om ekonomisk brottslighet. Det får därtillanses oacceptabelt särskilt som, i enlighet med vad tidigareanförts, det ankommer på att till denregionala och lokala polisorganisationen förmedla statsmakternasställningstaganden i frågor om prioritering. Vid iakttagelser omeventuella onöjaktigheter i resursutnyttjandet lokalt ellerregionalt synes det enligt utskottet vara en naturlig åtgärd förrikspolisstyrelsen att inom ramen för sitt uppföljningsuppdrag iförsta hand göra erforderliga påpekanden och, om det påkallas,fästa regeringens uppmärksamhet på saken.Oavsett orsakerna till den nuvarande situationen -- utskottetär medvetet om att en serie, delvis svårbemästradeomständigheter här inverkar -- är läget när det gällerefterlevnaden inom polisen av statsmakternas intentioner i frågaom den ekonomiska brottsligheten enligt utskottet så allvarligtatt åtgärder för att komma till rätta härmed måste vidtas medskyndsamhet. Detta bör ankomma på regeringen.I detta sammanhang är det enligt utskottet också nödvändigtatt en mera övergripande översyn sker av åtgärderna mot denekonomiska brottsligheten. Vid en sådan översyn bör ävengällande lagstiftning ses över särskilt med inriktning på enstrafflagstiftning och annan relevant lagstiftning som är såvällättillgänglig som lättillämplig. I organisatoriskt hänseendebör vidare övervägas möjligheterna att utnyttja kompetens ochresurser utanför polis- och åklagarväsendet som normalt inteanvänds för bekämpning av ifrågavarande brottslighet liksomfrågan om huvudmannaskapet för åtgärder mot den ekonomiskabrottsligheten. Också åtgärder som påkallas avbrottsförebyggande rådets utvärderingar och branschstudier börhär övervägas. Vad utskottet nu uttalat skall inte ses som enbegränsning av den av utskottet förordade översynen utan endastsom en exemplifiering. Regeringen bör ta initiativ till att enöversyn som den skisserade kommer till stånd. Utskottet villunderstryka betydelsen av att översynen sker skyndsamt.Vad utskottet i det föregående med anledning av motionernaJu618, Ju619, Ju623, Ju638, Ju641, Ju816, Ju820 och Ju824 anförtom prioritering och utredning bör som sin mening geregeringen till känna.KvarterspoliserBetydelsen av kvarterspolisverksamhet framhålls i motionernaJu203, Ju221 och Ju225.Kvarterspolisverksamhetens betydelse behandlade utskottet dengångna hösten (1990/91:JuU1 s. 32). Utskottet anförde då attkvarterspolisverksamhet är av stor betydelse för ett effektivtpolisarbete, inte minst i brottsförebyggande syfte. Det ärdärför, anförde utskottet, angeläget att berörda myndigheter påolika sätt verkar för åtgärder som främjar en intensifieradverksamhet med kvarters- och områdespoliser. Detta bordeuppmärksammas under det löpande budget- och planeringsarbetet påalla nivåer inom polisverksamheten. Det borde enligt utskottetankomma på regeringen att vidta de åtgärder som är behövliga föratt nå det angivna målet. Utskottets uttalande gav somsin mening regeringen till känna.Som utskottet den gångna hösten uttalade ärkvarterspolisverksamheten av stor betydelse, inte minst ibrottsförebyggande syfte. Efter tillkännagivandebeträffande kvarterspolisverksamheten utfärdade regeringen den15 ett regleringsbrev beträffande riktlinjer förresursanvändningen inom polisväsendet. Häri uttalar regeringen,såvitt avser kvarterspolisverksamhet, att det är angeläget attpolismyndigheterna på olika sätt verkar för åtgärder som främjaren intensifierad verksamhet med kvarters- eller områdespoliser.Detta bör uppmärksammas under det löpande budget- ochplaneringsarbetet på alla nivåer inom polisverksamheten. Vidareuttalar regeringen att senast i denfördjupade anslagsframställningen för budgetåren1992/93--1994/95 skall redovisa vilka åtgärder som har vidtagitsunder budgetåret inom polisen för att främja kvarters- ochområdespolisverksamheten.Utskottet kan konstatera att regeringen, med anledning avriksdagens tillkännagivande, börjat vidta åtgärder för attförstärka kvarters- och områdespolisverksamheten. Det ärnödvändigt att fortsatta åtgärder vidtas utan dröjsmål. Meddessa uttalanden avstyrker utskottet bifall till motionernaJu203, Ju221 och Ju225 i nu behandlade delar.Översyn av polisväsendetOlika önskemål om förändringar inom och översyn avpolisväsendet framförs i motion Ju828. Motionärerna behandlarfrågor om bl.a. polisväsendets mål och strategi,beslutsorganisationen inom polisväsendet och överförande av vissverksamhet från polisen till andra ansvariga organ. Även imotion Ju821 begärs en översyn av polisens organisation.I samband med att utskottet behandlade regeringens propositionFörnyelse inom polisen (1989/90:155, JuU1) togutskottet ställning till önskemål liknande de nu aktuella.Utskottet uttalade bl.a. att (s. 16) övergripande frågor ompolisens verksamhet fortlöpande ägnas uppmärksamhet frånstatsmakternas sida, att (s. 21) den organisation avpolisväsendet som har lagts fast genom olika reformer sedanförstatligandet är lämplig och väl ägnad att ligga till grundför ett ändamålsenligt polisarbete samt att (s. 16) renodlingbör vara en riktlinje för utveckling av polisens uppgifter.Utöver utskottets nu redovisade uttalanden kan utskottetkonstatera att det inom inletts ett projektöversyn av organisationsstrukturen inom polisväsendet (sebudgetprop. s. 63) som har till uppgift att göra en översyn avorganisationen på alla nivåer inom polisen. Motionsönskemålenfår härigenom anses tillgodosedda.Åtgärder mot ungdomsbrottslighetenOlika förslag till åtgärder för att förstärka polisensbetydelse och dess möjligheter att förhindra ungdomsbrottslighetlämnas i motion Ju823. Motionärerna förespråkar bl.a. ökadrekrytering av fler poliser med invandrarbakgrund.När utskottet behandlade liknande motionsyrkanden(1990/91:JuU1 s. 22 f) uttalade sig utskottet, liksom tidigare,för en breddad rekrytering till polisyrket. Utskottet anfördeatt även om utskottet är medvetet om att en hel del görs frånrikspolisstyrelsens sida i detta syfte så vill utskottetframhålla betydelsen av att ytterligare ansträngningar görs föratt driva på utvecklingen i önskad riktning. Något särskiltuttalande utöver det anförda ansåg utskottet inte erforderligt.Riksdagen följde utskottet.Av statistik från rekryteringssektionframgår att av de 420 polisaspiranter som antagits tillutbildning med början är 19 personer eller4,av invandrarbakgrund.Utskottet avstyrker bifall till motionen i nu behandlad del.Lokalförsörjningen för polisväsendet m.m.Byggnadsstyrelsen är lokalhållare för polisväsendet.Investeringar inom lokalhållningsområderedovisas i form av en rullande treårsplan (prop. 1989/90:100,bil. 9, FiU26, rskr. Inom ramen för treårsplanen beslutarregeringen om genomförande av enskilda byggnadsprojekt.Sedan förstatligandet har i landets 118polismyndigheter genom om- och tillbyggnader eller nybyggnaderställts i ordning ändamålsenliga lokaler för polisen i 103centralorter samt i flertalet polisområden. I samband härmed hari flera fall lokaler iordningställts för häkte,åklagarmyndighet, lokal skattemyndighet och kronofogdemyndighet.I budgetpropositionen (s. 67--69) redovisar civilministernbeträffande lokalförsörjningen för polisväsendet att underhösten 1990 har nya förvaltningsbyggnader färdigställts iNyköping och , att byggstart har skett förförvaltningsbyggnad i , etapp I, samt att det förnärvarande pågår ett om- och tillbyggnadsprojekt i Oskarshamnoch en nybyggnad av förvaltningsbyggnad i . Utöverdessa byggnadsprojekt har för förvaltningsbyggnader i ,och medel tidigare tillförts treårsplanen, menbyggnadsuppdrag har ännu inte lämnats av regeringen.För den kommande treårsperioden anges föraupp som högt prioriterade projekt en ombyggnad av polishögskolani etapp II och III samt nybyggnader avförvaltningsbyggnader dels till polisområde 3 () vidpolismyndigheten i , dels till Uddevalla.Byggnadsstyrelsen har som mest angelägna projekt med en planeradbyggstart under budgetåren 1991/92--1993/94 redovisat ombyggnadav i avseende etapp II och III, två mindreprojekt inom kvarteret i , en nybyggnad förpolisområde 3 vid polismyndigheten i samt lokaler förbl.a. har därutöverredovisat ett antal byggnadsprojekt med planerad byggstart /94 och har i följande ordning prioriteratförvaltningsbyggnader i , , ,, samt lokaler inom kvarteret iStockholm, lokaler för polisen vid , lokalerför polismyndigheten i dels centralt i , dels iVästra samt lokaler för polisen i anför i budgetpropositionen (s. 69) att han,med hänsyn till det statsfinansiella läget, inte anser detmöjligt att, utöver de projekt som redan förts upp itreårsplanen för investeringar, påbörja något nyttbyggnadsprojekt under den kommande treårsperioden.I flera motioner framförs önskemål om ny- och ombyggnad avpolishus i flera orter. Detta gäller (Ju201),(Ju210), (Ju212), , ,(polisområde 3) i och kvarteretKronoberg i (Ju806) samt Handen, och (Ju806 och Ju843). Enligt motionärerna är de nuvarande lokalernai ett otillfredsställande skick för såväl personalen somallmänheten.Utskottet kan instämma i motionärernas uppfattning att detbeträffande de i motionerna berörda orterna föreligger behov avnya lokaler för polisen. Denna uppfattning har utskottet förflertalet av orterna uttryckt tidigare, i vissa fall fleragånger (se bl.a. 1989/90:JuU27 s. 2 f). Utskottet har därvidockså uttalat att motsvarande behov föreligger beträffande andraorter i landet och att det inte är möjligt för utskottet attprioritera ett eller flera angelägna projekt framför andra. Avdet ovan anförda framgår att merparten av de byggnadsbehov sompåtalats i motionerna uppmärksammats i den löpande planeringenför polisens lokalförsörjning.Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju201, Ju210,Ju212, Ju806 och Ju843 i nu behandlade delar.RikspolisstyrelsenAntagning av polisaspiranterAntagningen av polisaspiranter till uppgår förinnevarande budgetår till 800.I budgetpropositionen redogör civilministern förpersonalsituationen inom polisväsendet. Han anför bl.a. (s. 60)att de senaste årens satsningar på intagning av polisaspirantervarit av avgörande betydelse för att förbättrapersonalsituationen och att denna satsning börjar ge effekt iform av färdigutbildade poliser. Även om situationen håller påatt förbättras, gäller det att behålla en fortsatt hög antagningtill också , så att utvecklingen inte pånytt vänder i negativ riktning. Mot bakgrund härav och pågrundval av de bedömningar som kan göras anser civilministernatt intagningen till /92 börbestämmas till 600 polisaspiranter. Med en sådan antagningkommer personalsituationen inom polisen att ha bringats i balansinom . En avstämning av denna prognos bör dock görasunder budgetåret anför civilministern. Han avser därför attredan hösten 1991 pröva frågan om behovet av en ökadaspirantantagning med hänsyn till den personalutveckling somskett.I motionerna Ju802, Ju821, Ju822 och Ju839 begärs att 800polisaspiranter skall antas för utbildning under det kommandebudgetåret i stället för som regeringen föreslagit 600.Som civilministern anför är det angeläget att en fortsatt högantagning till sker även så attpersonalsituationen inte åter vänder i negativ riktning.Utskottet kan ställa sig bakom den bedömning civilministern görbeträffande intagningen till . Med hänsyn till detbekymmersamma personalläge som råder inompolisväsendet vill utskottet emellertid understryka vikten avatt den av civilministern förutskickade avstämningen beträffandebehovet av intagning till kommer till stånd.Denna prövning är enligt utskottets mening angelägen.Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju802, Ju821, Ju822och Ju839 såvitt nu är i fråga.Önskemålen i motion Ju828 om åtgärder för att möjliggöranödvändiga korrigeringar av antagningen av polisaspiranter får enligt utskottets mening ansestillgodosedda. Utskottet avstyrker bifall till motionen i nubehandlade delar.MedelsanvisningenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på . tillrikspolisstyrelsen.I motionerna Ju203, Ju821 och Ju824 begärs en ökning avanslaget till för att möjliggöra en antagningav 800 polisaspiranter nästa budgetår.Utskottet har ovan under Antagning av polisaspiranteravstyrkt motionsyrkanden om en ökning av antalet polisaspiranterutöver vad civilministern föreslagit. Förutsättningar saknas atttillstyrka bifall till motionerna Ju203, Ju821 och Ju824 i nubehandlade delar.I motion Ju816 begärs ytterligare 8 milj.kr. tillrikspolisstyrelsen för att förstärka rikskriminalensutredningsresurser beträffande den ekonomiska brottsligheten;även i motion Ju817 begärs ytterligare resurser för ökadeinsatser mot den ekonomiska brottsligheten.Som utskottet på s. 12 i detta betänkande uttalar underrubriken mot den ekonomiska brottsligheten är enöversyn av samhällets åtgärder mot den ekonomiska brottslighetennödvändig. Utskottet är därför inte , i avvaktan på resultatetav denna översyn, berett att förorda ytterligare resurser fördetta ändamål. Motionsyrkandena avstyrks.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Statens kriminaltekniska laboratoriumMedelsanvisningenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 34 244 000 kr.Anslaget har tillförts medel dels för utbildning inomDNA-området, dels för ytterligare en tjänst inom denskrifttekniska verksamheten.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning.Lokala polisorganisationenÖkade personalresurserEtt stort antal motioner innehåller yrkanden om tillförande avfler tjänster; detta gäller såväl poliser som administrativpersonal.Civilministern anför i budgetpropositionen (s. 62) att en välså viktig faktor när det gäller att förbättrapersonalsituationen inom polisen är att utvecklingen fortsättermot att administrativ personal avlastar polispersonalenarbetsuppgifter i de fall det är möjligt och lämpligt. Avbetydelse är också, forsätter han, att polispersonalen ärfördelad mellan polismyndigheterna på ett sätt som svarar motden verkliga arbetsbelastningen. Civilministern redovisar attrikspolisstyrelsen i sin anslagsframställning begärt bl.a.inrättandet av 100 nya polistjänster i glesbygd för attkompensera en sned åldersfördelning där samt medel för atttillföra polisväsendet ytterligare administrativ personal. Efteratt ha uttalat sin förståelse för de problem som är förknippademed åldersstrukturen bland poliserna i vissa distrikt anför hanatt det med hänsyn till det vakansläge som ännu råder knappastär ändamålsenligt att nu inrätta nya polistjänster.Civilministern anför vidare att det i det rådandestatsfinansiella läget inte heller är möjligt att företa enutökning av antalet andra tjänster inom polisen; de satsningarsom skall göras måste i första hand inrikta sig på att fylla devakanta polistjänster som finns i dag.I detta sammanhang vill utskottet erinra om civilministernsbedömning i proposition 1989/90:155 Förnyelse inom polisen.Där säger civilministern bl.a. att i den polisiära yrkesrollenbör betonas funktionen som offentlig tjänsteman med särskildkompetens och särskilda befogenheter för att fullgöra polisenshuvuduppgift att upprätthålla allmän ordning och säkerhet;arbetsuppgifter som inte kräver polisutbildning bör i regelskötas av annan personal vid polismyndigheterna.Nya polistjänsterI motion Ju202 framförs önskemål om att 100 nya polistjänsterskall inrättas i glesbygdsdistrikt. Motion Ju203 innehållerönskemål om att kompensation skall ske för det bortfall avpolismannatjänster som blir följden av deltidspensioneringar.Utskottet kan instämma i civilministerns uppfattning att desatsningar som görs i första hand bör inrikta sig på attfylla de vakanta polistjänster som finns. Härtill kommer vadutskottet tidigare i detta betänkande uttalat (s. 18) i sambandmed frågan om antagning av aspiranter till polishögskolan.Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju202 och Ju203 i nubehandlade delar.Nya administrativa tjänsterÖnskemål om att ytterligare 600 administrativa tjänster inompolisen skall inrättas framförs i motionerna Ju802, Ju822 ochJu826; även motion Ju203 innehåller yrkande om fleraadministrativa tjänstemän.Liksom civilministern anser utskottet att en väl så viktigfaktor när det gäller att förbättra personalsituationen inompolisen är att utvecklingen fortsätter mot att administrativpersonal avlastar polispersonalen arbetsuppgifter i de fall detär möjligt och lämpligt. Enligt utskottet bör de rent polisiäraresurserna koncentreras på sådana uppgifter som fordrar densärskilda kompetens som följer med polisutbildningen, medanandra arbetsuppgifter bör utföras av annan personal. Det rådandestatsfinansiella läget medger emellertid inte några andrasatsningar än sådana som går ut på att fylla de vakantapolistjänster som finns . Utskottet kan dock tillägga att-- i linje med vad utskottet tidigare förespråkat -- också undernästa budgetår lönemedel för vakanta polismanstjänster skallövergångsvis få tas i anspråk för att förstärka denadministrativa kapaciteten. I övrigt hänvisar utskottet tillsina uttalanden i ämnet (1989/90:JuU27 s. 10 f).Utskottet avstyrker bifall till motionerna Ju203, Ju802, Ju822och Ju826 i nu behandlade delar.MedelsanvisningenRegeringen föreslår ett förslagsanslag på 7 381 700 000 kr.till lokala polisorganisationen.I motionerna Ju202 och Ju203 begärs ytterligare medel förinrättande av fler polistjänster. Även motionerna Ju821 ochJu824 innehåller önskemål om mera medel, i dessa fall för attinrätta fler administrativa tjänster. Med hänsyn till utskottetsställningstaganden ovan beträffande inrättandet av nya tjänsteravstyrker utskottet bifall till nu ifrågavarandemotionsyrkanden.Utskottet godtar regeringens förslag till medelsanvisning.I motion Ju225 framförs önskemål om att 13 milj.kr.