bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — Denna förvaltarskapstankeinnebär att en oförstörd miljö och bevarande av en mångfald avnaturmiljöer utgör förutsättningen för överlevnad och valfrihetäven för framtidens generationer.Ett starkt internationellt engagemang är nödvändigt.Miljöpolitiken bör därför också inriktas mot en strävan tillsamarbete med våra europeiska grannländer och en vilja atthjälpa länderna i tredje världen att undanröja fattigdomen ochmöta miljöhot som markförstöring, skogsskövling ochhavsförorening.Ett svenskt medlemskap i ökar påtagligt Sverigesmöjligheter att påverka våra egna miljöförhållanden. Det stårockså klart att de krafter i EG som vill driva en radikalmiljöpolitik skulle stärkas om blir medlem.Utskottet ansluter sig till vad som i motion Jo739 anförs ominnebörden av att skyddet för miljön skall utgå från vad naturenlångsiktigt tål. Det innebär bl.a. att mål för miljökvalitetskall vara styrande för vilka verksamheter och utsläpp som skalltillåtas.För naturvårdspolitiken innebär principen att bevarande avbiologisk mångfald, dvs. artrikedom och genetisk variation,prioriteras. En naturvårdsstrategi som utgår från vad naturentål bygger på biologiska kunskaper om hur landskapetsmosaikartade sammansättning påverkar växternas och djurenstalrikhet och utbredning. Ett nätverk av områden med olika gradav skydd och förhöjd naturvårdshänsyn skapar förutsättningar attbevara en rik och mångformig fauna och flora.För miljöskyddet innebär en politik som utgår från vad naturentål att kritiska gränser -- s.k. kvalitetsnormer -- förmiljöpåverkan måste fastställas med stöd av lag. Enkvalitetsnorm kan vara ett gränsvärde för ett förorenande ämne iluft eller vatten. Normerna skall kombineras med handlingsreglerså att åtgärder mot miljöförstöringen kan vidtas när gränsenpasseras. Ett annat viktigt krav är att miljökonsekvensanalyseralltid bör föregå beslut som kan påverka miljön.Ett annat krav som bör ställas på miljölagstiftningen är attden skall samordnas och effektiviseras. Utskottet fäster storvikt vid att miljöskyddskommitténs arbete inriktas mot att läggafram förslag om en samlad lagstiftning på miljöområdet, någotsom kommit att kallas en miljöbalk.Den enskildes rätt till en god miljö stärks i ett system därdet finns en gräns för hur dålig miljö man behöver tåla. Ideellamiljöorganisationer bör ges rätt att överklaga miljöbeslut.Enskildas talerätt kan stärkas genom inrättande av ettmiljöombudsmannaämbete.Ett annat viktigt inslag i miljöpolitiken är ekonomiskastyrmedel. Miljöavgifter gör kostnaden för miljöförstöringsynlig. De stimulerar därför till konsumtion av miljövänligaprodukter, användning av skonsamma metoder och utveckling av nymiljövänlig teknik. Avgifter på kolväten och tungmetaller börinföras, liksom på miljöfarliga konsumentprodukter.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Jo110 yrkande1 och Jo739 yrkande 1 bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande inriktningen av miljöpolitiken m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Jo110yrkande 1 och 1990/91:Jo739 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt avslårmotionerna 1990/91:Jo105 yrkandena 1--3, 1990/91:Jo113 yrkande1, 1990/91:Jo115 yrkande 1, 1990/91:Jo116 yrkandena 1--3 och5--7, 1990/91:Jo749 yrkande 1 och 1990/91:Jo801 yrkande 1,3. Inriktningen av miljöpolitiken m.m. (mom. 1)och (båda c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 69börjar med "Mot angivna" och på s. 73 slutar med "angivna delar"bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till vad som anförs i centernspartimotion om miljöpolitikens allmänna inriktning.Även utskottet anser att frisk natur, med ren luft och rentvatten, är det naturliga tillståndet, dit vi skall nå med klaramiljömål och genomtänkta åtgärder. Utskottet vägrar att semiljöförstöring som något man måste leva med. Alternativet ärbåde att ta miljöansvar i och förebygga skador införframtiden.I det ekologiska systemet går allt runt i kretsloppet. Nyckelntill ett uthålligt samhälle ligger i att skapa slutna kretsloppockså i industrisamhället. Med "ren produktion" och resurssnålteknik kan produktionen ökas utan att miljön påverkas. Det geren uthållig tillväxt. Allt avfall skall antingen återföras tillnaturens kretslopp eller till ny användning. Avfallsfrågan ärcentral för att miljöpolitiken skall lyckas. Ett framgångsriktmiljöarbete kommer att kunna mätas genom att avfall och utsläppminskar. Det slutna kretsloppet skall vara förebilden församhällsbyggandet. I propositionen är bristerna i detta tänkandepåfallande.Miljöhänsynen måste ingå i all planering. Produktion, boende,transporter och service kan då vävas samman till en lokalmångsidighet, som begränsar föroreningar och avfall. I ettdecentraliserat samhälle utvecklas livsmönster som ärhushållande, eftersom konsekvenser och eget ansvar är näraförknippade med varandra.Miljöansvaret stimuleras när besluten decentraliseras och manser samband mellan beslut och handlande. Miljöavgifter, panteroch märkning är några medel för att hjälpa den enskilde att taett personligt ansvar och göra ett bra miljöval.De mål som sätts upp för miljöarbetet skall utgå frånmänniskans och naturens toleransgränser. De skall varasolidariska i förhållande till människor i andra länder och medkommande generationer.Det internationella miljöarbetet blir allt viktigare.Regeringen har i propositionen uttryckt detta i ord, men intekonkretiserat det med förslag. Trots att det internationellamiljöarbetet har utretts stannar förslagen huvudsakligen vid tvånya miljöattachéer och två nya miljoner tillmiljöorganisationernas internationella verksamhet.FNs miljökonferens för miljö och utveckling (UNCED) ger enunik möjlighet att lyfta upp miljö- och utvecklingsfrågorna påden politiska dagordningen. Inför konferensen förberedskonventioner på tre områden: klimatet, den biologiska mångfaldenoch skogen. måste vara pådrivande i detta arbete.Utskottet tar här enbart upp några specifika områden.Överföring av ekonomiska resurser kommer att ha stor betydelseför att inte tredje världens länder skall överta den dåligateknik som vi i industriländerna tidigare använt eller använder.I-länderna har stort ansvar för att kunna avvärja miljöhoten itredje världen. Därför bör en global miljöfond inrättas. Denskall finansieras genom att industriländerna avsätter en andelav sin bruttonationalinkomst . Fonden bör administrerasav FNs miljövårdsprogram, . Medlen bör användas till de avFN prioriterade områdena. Arbetet med att få till stånd dennaglobala miljösatsning bör ha högsta prioritet i det svenskaagerandet inför i Brasilien.Kriget vid har på ett dramatiskt sätt fokuseratsambandet mellan krig och miljö. Brinnande oljekällor ocholjeskadade fåglar är synbara bevis på skadorna. Men effekternaär så mycket mer omfattande. De brinnande oljekällorna kommeratt påverka miljön genom försurning, förgiftning ochklimatförändringar. Oljeutsläppen har skett i ett område avjorden med rik biologisk mångfald. Kemikaliseringen kommer attvara omfattande i krigsområdet och dessutom kvarstår engigantisk nedskräpning med krigsmateriel. För att kunna stärkamedvetenheten om att ta hänsyn till miljöeffekterna i krig måstemiljömedvetandet skärpas i fredstid. måste aktualiseraoch förstärka de konventioner som finns inom dessa områden.Sverige bör också ta initiativ till en FN-studie om sambandetmellan krig och miljö.Miljöproblemen i utgör inte sällan ett direkt hotmot människors hälsa och överlevnad. Därför är det särskiltangeläget, att konferensen förmår att lyfta framöverlevnadsfrågorna. Om så sker kan få likastor betydelse för tredje världen som 1972fick för i-länderna. Utskottet vill särskilt understryka attSverige i det sammanhanget aktualiserar hur anpassad ochmiljövänlig teknik kan motverka att tredje världen drabbas avomfattande miljöproblem liknande i-ländernas.Det finns behov inte bara av överföring av miljövänlig teknikutan också av kunnande för att skapa bra lagstiftning och byggaupp effektiva myndighetsorganisationer. bör ta initiativtill att utveckla ett sådant kunskapsnätverk.Det nordiska miljöarbetet har kraftigt förstärkts under senareår. Miljökonferenser har anordnats och en miljökonventionutarbetats liksom ett program för havsmiljön. Inom nordiskainvesteringsbanken har ett särskilt organ upprättats föröverföring av medel till miljöinvesteringar till Öst- ochCentraleuropa. Även om man på många områden hade önskatskärpningar i de nordiska överenskommelserna har dessa ändåstärkt möjligheterna till ett samnordiskt miljöarbete. Utskottetanser att det finns anledning att ytterligare understryka värdetav det nordiska miljösamarbetet och betydelsen av att ärpådrivande och lever upp till de nordiska åtagandena.Hänsyn till miljön måste vara grundläggande förEuropasamarbetet. De gränsöverskridande miljöproblemen måstelösas i så brett samarbete som möjligt. Solidariska insatserkrävs för mest förstörda regioner. hartidigare uttalat sig till förmån för en internationellluftvårdsfond. Regeringen har uppenbarligen inte gjorttillräckligt för att förverkliga förslaget. Luftvårdsfonden börbyggas upp genom miljöavgifter på fossilbränslen för attmöjliggöra finansiering av lån eller bidrag tillmiljöförbättrande luftvårdsinvesteringar.Europasamarbetets ekonomiska och sociala spelregler måsteutformas så att de förebygger miljöskador. måste aktivtta del i det ökande miljöengagemanget inom EG. bör deltai de miljöorgan som är öppna för vårt land. IEES-förhandlingarna och vid en ansökan om medlemskap i skallSverige med kraft hävda miljöfrågorna. I propositionen saknasredogörelse för regeringens ambitioner i detta avseende.Utskottet anser att medverkan i Europasamarbetet börförstärka miljön, utveckla de förebyggande insatserna och deekonomiska styrmedlen och skapa en helhetssyn påkemikalieområdet. Liksom i det nordiska miljösamarbetet måstehögsta tillämpade ambitionsnivå också vara mål.Vad utskottet anfört bör med anledning av motionernaJo113 yrkande 1 och Jo749 yrkande 1 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande inriktningen av miljöpolitiken m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Jo113yrkande 1 och 1990/91:Jo749 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt avslårmotionerna 1990/91:Jo105 yrkandena 1--3, 1990/91:Jo110 yrkande1, 1990/91:Jo115 yrkande 1, 1990/91:Jo116 yrkandena 1--3 och5--7, 1990/91:Jo739 yrkande 1 och 1990/91:Jo801 yrkande 1,4. Inriktningen av miljöpolitiken m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 69börjar med "Mot angivna" och på s. 73 slutar med "angivna delar"bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning att rätten till engod livsmiljö skall ses som en grundläggande mänsklig rättighetoch att bör göra ett uttalande i enlighet härmed.Härigenom skulle klart markera att samhället har ettansvar gentemot den enskilde för en god miljö. Utskottetansluter sig även till vad som anförs i motion Jo801 ommiljöpolitikens grunder. Som anförs i motionen harmiljöpolitiken en tydlig klassprofil. Det gäller särskiltskadliga arbetsmiljöer och bristfällig kemikaliehantering. Detfinns uppenbara risker att även åtgärderna mot miljöproblemenblir mer betungande för låginkomsttagarna. När t.ex.miljöavgifter används i syfte att styra drabbar de hårdare densom har lägre inkomster. Miljöpolitiken måste bygga påsolidaritet. När det miljömässiga utrymmet för biltransporterbegränsas måste t.ex. färdtjänst prioriteras på bekostnad avtjänstebilsåkande. Om företag lägger ner på grund av hårdamiljökrav måste samhällets näringspolitik aktivt träda in ochbidra till att finna lösningar. Annars kommer priset att betalasav dem som blir arbetslösa.I likhet med motionärerna anser utskottet attindustrisamhället för länge sedan sprängt de ekologiska ramarna.Vårt samhälles produktion och konsumtion är inte delar i ettfungerande kretslopp. I varje led skapas i stället miljöproblem,vid råvaruutvinnande, transporter, produktion, konsumtion ochavfallshantering.Den s.k. växthuseffekten har en gång för alla klargjort attmiljöproblemen i grunden handlar om just detta: vi tär påjordens ändliga resurser och i ett globalt perspektiv äranvändandet av världens tillgångar ytterst orättvist fördelat.Inga reningsåtgärder i världen kan ta bort utsläppen avklimatförändrande gaser. Vi måste minska utsläppen. Vi måstealltså gå över till andra system, som bygger på användandet avförnybara råvaror, återvinning och hushållning med ändligaresurser. I-länderna står för av utsläppen av"växthusgaser", ensamt för en fjärdedel.Problemen är att omsätta insikten om detta i medvetethandlande. finns det ett oerhört gap mellan deambitioner som uttrycks i tal och dem som kommer till uttryck ihandling. Så är det också svårt att finna områden därmiljöutvecklingen vänts till det bättre. Exempel finns, somt.ex. att halten kadmium i slam från reningsverken minskat ochatt halterna av PCB i kraftigt gått ned, men sanningenär att utvecklingen som helhet går åt fel håll.Miljöproblemen är svåra, men inte omöjliga att klara av. De ärinte naturkatastrofer långt bortom mänskligt inflytande. De ärtvärtom orsakade av mänskligt agerande och därför också möjligaatt rå på genom mänskligt agerande.Detta handlande måste dock ta sin utgångspunkt i en realistiskuppfattning om problemens karaktär och omfattning. Denna realismmåste sedan forma politiken på alla områden; trafik, energi,näring, handel och ekonomi. Miljöpolitiken kan inte avgränsastill ett särskilt fack. Miljöproblemen är många och av olikakaraktär men det finns vissa områden, som i ett globaltperspektiv måste ges mycket hög prioritet. Även vårt inhemskamiljöarbete måste på ett annat sätt än tidigare genomsyras avmedvetenhet om dessa synnerligen viktiga områden:klimatförändringar, kemikaliehantering och artbevarande.Allt vårt handlande borde vara präglat av dessaövergripande frågor: "Hur skall vi i kunna minskaanvändningen av fossila bränslen ner till 1930-taletsomfattning, utan att försämra grundläggande levnadsvillkor? Ochhur skall vi kunna bidra till internationella minskningar avmotsvarande omfattning?" Det är åtgärder i den storleken sombehövs om vi skall kunna förändra verkligheten.Varje år framställs tusentals nya kemikalier. Många svåramiljöproblem har orsakats av kemikaliehantering.Kemikaliehanteringen är ett stort och växande problem i både i-och . Omedelbara åtgärder måste till, annars är detmycket troligt att vi är på snabb väg mot nya stora miljöproblemorsakade av kemikalier. Det producentansvar, som alla tydligen iteorin är överens om, måste också utkrävas i praktiken.Av jordens växt- och djurarter, beräknade till 30 miljoner,finns hälften i de artrika regnskogarna, som avverkas i snabbtakt. Arter har dött och nya har utvecklats under evolutionen,men sker förändringar i snabb takt på grund av mänskligaaktiviteter. Det internationella arbetet för att bevara denbiologiska mångfalden måste forceras. De arter som en gångförlorats kan aldrig återskapas. Även om vårt land har entämligen artfattig natur är bevarandet av den biologiskamångfalden av största vikt även här.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo115 yrkande 1och Jo801 yrkande 1 bör som sin mening ge regeringentill känna. Utskottet ansluter sig även till yrkande 1 i motionJo116 om behovet av att inrätta ett miljöutskott.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande inriktningen av miljöpolitiken m.m.att med anledning av motionerna 1990/91:Jo115yrkande 1, 1990/91:Jo116 yrkande 1 och 1990/91:Jo801 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtsamt avslår motionerna 1990/91:Jo105 yrkandena 1--3,1990/91:Jo110 yrkande 1, 1990/91:Jo113 yrkande 1,1990/91:Jo116 yrkandena 2 och 3 och 5--7, 1990/91:Jo739yrkande 1 och 1990/91:Jo749 yrkande 1,5. Inriktningen av miljöpolitiken m.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 69börjar med "Mot angivna" och på s. 73 slutar med "angivna delar"bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning att miljön måste gesen mer överordnad roll i politiken. Förståelsen för attmiljöförstöring är ett hot mot hälsa och en bra levnadsstandardför kommande generationer saknas i de beslut som riksdagenfattar. För att få miljöfrågorna att behandlas som överordnadeoch övergripande frågor måste miljön få sätta gränser förpolitik och samhällsutveckling på samma sätt som finanspolitikengör det. bör inrätta ett miljöutskott som ges sammastatus som överordnat utskott som finansutskottet. Regeringenbör också i sitt arbete ge samma roll somfinansdepartementet när det gäller att sätta gränser för denpolitik som andra departement föreslår.Regeringen arbetar fram miljöpolitiska förslag medtreårsintervaller och lägger en miljöproposition vart tredje år.Regeringens förslag bygger bl.a. på aktionsplaner somnaturvårdsverket arbetar fram. Aktionsplanerna behandlar olikaproblemområden som luft, hav, naturvård m.fl. Miljöproblemenhänger nära samman med varandra. Det räcker därför inte medaktionsplaner som behandlar olika delar av miljöpolitiken. Attendast ta fram handlingsplaner för skilda problemområden gör attmiljöfrågorna inte behandlas övergripande av naturvårdsverketoch i beslutsfattande.Det behövs en samlad nationell handlingsplan för hurmiljöproblemen skall lösas. deltar i arbetet i deninternationella naturvårdsunionen (IUCN). I världsnaturunionensWorld Conservation Strategy förutsätts att varje land upprättaren nationell miljövårdsplan. Den nationella handlingsplanen börockså så utförligt som möjligt redogöra för de politiskaförslagens relevans i förhållande till de miljöpolitiskamålsättningarna. När det visar sig att de miljöpolitiskamålsättningarna inte kan nås måste de åtgärder som föreslås iplanen skärpas.Ett annat problem med det miljöpolitiska arbetet är att en radaktionsplaner produceras utan att de åtgärder som föreslås följsupp. Regeringen hänvisar ofta till kommande aktionsplaner somförevändning för att inte ställa sig bakom miljöpolitiskaförslag. Det här kan leda till att arbetet med aktionsplanernabromsar viktiga miljöpolitiska beslut. När aktionsplanerna välkommer och regeringen skriver sina förslag frångår man mycket avvad aktionsplanerna har föreslagit. När nya aktionsplanerarbetas fram görs heller ingen egentlig utvärdering av hur välde gamla planerna har genomförts, vilka felbedömningar som hargjorts och hur väl relaterade de är till riksdagensmiljöpolitiska målsättningar. Utskottet anser att enparlamentarisk kommitté bör tillsättas för att granskaeffektiviteten i systemet med aktionsplaner. Utgåraktionsplanerna från kritiska belastningsgränser i naturen?Utgår de från målsättningar? I vilken grad genomförsaktionsplanernas förslag i verkligheten? Dessa frågor börstuderas av kommittén.Miljöpropositionen innehåller ett kapitel om "mål ochstrategier" för miljöpolitiken. De mål som regeringen sätter upputgår inte från de krav som naturen ställer. Regeringen väljersom miljöpolitisk strategi att framför allt utgå ifrån vadSverige lovat i internationella överenskommelser. Analys ochstrategi och konkreta målsättningar borde i stället utgå ifrånkritiska belastningsgränser i naturen.I utgår miljölagstiftningen ifrån att vad detgenomsnittliga företaget i varje bransch kan tåla skall sättassom yttersta gräns för hur högt miljökraven skall ställas. Så ärmiljöskyddslagens 5 § utformad. I praktiken sätts nästan alltidmiljökraven betydligt lägre än så. Lagstiftningen tar litenhänsyn till den totala belastningen på miljön från olikaindustrier, trafiken och diffust läckage från t.ex. jordbruketoch varor från industrin.I valrörelsen lovade alla partier som sitter iriksdagen att miljölagstiftningen skulle ändras och utgå ifrånvad naturen tål. Det innebär en viktig principiell ändring imiljölagstiftningen att i fortsättningen utgå från vad naturentål i stället för från vad branschekonomin tål. Den principiellaändringen i synsättet på miljöpolitiken innebär attmiljökvalitetsnormer måste införas i miljölagstiftningen, vilketockså statsministern bekräftade under partiledardebatten ioktober förra året.Miljökvalitetsnormer innebär bindande gränsvärden för totalmiljöpåverkan på naturmiljön. Normerna måste kopplas tillgenomförandeplaner på olika nivåer med tidsplaner för att blieffektiva. Både ansvar och befogenheter att genomföra planernamåste finnas på den lokala och regionala nivån. I de fall sommiljöpåverkan från andra länder utgör en stor del avmiljöbelastningen måste målen för utsläppsminskningar igenomförandeplanerna utgå ifrån den del av ansvaret som Sverigehar för att minska utsläppen. När det gäller t.ex. utsläpp avkväveoxider släpper ut i samma storleksordning som deflesta länder i . bör minska sina utsläpp likamycket som krävs av alla länder för att nå ner till de kritiskabelastningsgränserna, dvs. de svenska utsläppen måste minska med50--, den högre siffran i de mest belastade regionerna. Förkoldioxidutsläppen finns en global kritisk belastningsgräns ochSverige bör minska sina utsläpp till den utsläppsnivå per personsom hela världen kan klara även på lång sikt.I miljöpropositionen anför regeringen att miljöskyddskommitténskall arbeta vidare med miljökvalitetsnormer. Men propositionenhåller ändå fast vid att endast ställa krav utifrån riktlinjer.När det gäller storstadsmiljön skall de riktlinjer som redanfinns vad gäller luftföroreningar och buller gälla.Propositionen nämner inget om att införa kvalitetsnormer somutgår ifrån vad människors hälsa tål. säger intepropositionen något om att miljö av viss kvalitet måste bli enmänsklig rättighet. Eftersom propositionens förslag fortfarandebara talar om riktlinjer, trots avsikten att arbeta medmiljökvalitetsnormer, anser utskottet att bör göra etttillkännagivande om att miljökvalitetsnormer i kombination medgenomförandeplaner verkligen skall genomföras. Ett klargörandefrån sida skulle ge miljöskyddskommittén mycketklarare riktlinjer än vad den nu har att arbeta efter.Vad utskottet anfört med anledning av motion Jo116 yrkandena1, 2, 3, 5 och 7 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande inriktningen av miljöpolitiken m.m.att med anledning av motion 1990/91:Jo116 yrkandena1--3 och 5--7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt avslår motionerna 1990/91:Jo105 yrkandena1--3, 1990/91:Jo110 yrkande 1, 1990/91:Jo113 yrkande 1,1990/91:Jo115 yrkande 1, 1990/91:Jo739 yrkande 1, 1990/91:Jo749yrkande 1 och 1990/91:Jo801 yrkande 1,6. Atmosfären och klimatet (mom. 2), och (alla m)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 79börjar med "Den i" och på s. 80 slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse:Under 1980-talet har växthuseffekten tornat upp som detstörsta hotet mot den globala miljön. De hotande förändringarnaav jordens klimat riskerar att bli en ödesfråga för vår planet.Om de oroväckande klimatförändringarna skall förhindras fordrasen internationell kraftsamling. Runt om i världen pågår ettintensivt arbete i syfte att avvärja detta hot.Sverige måste spela en pådrivande roll i det internationellaklimatvårdsarbetet. Det fordrar att vi nationellt gör det somstår i vår makt för att minska utsläppen av framför alltkoldioxid. måste skyndsamt utarbeta enklimatvårdsstrategi.Som utskottet anfört ovan (res. 1) finns det anledning attrikta kritik mot regeringens agerande i klimatfrågan. Utskottetanser, liksom tidigare, att koldioxidtaket inte får överskridas.De svenska utsläppen skall därför framgent understiga 1987 årsnivå. Därutöver anser utskottet att de svenskakoldioxidutsläppen skall minskas till år 2005.Valet av som basår anknyter till internationellpraxis. beslut om minskning av koldioxid till år2005 utgår från detta basår.