bet · GE01TU30 · 1991-05-21 00:00:00 — Målet vidareutvecklades i fem delmål, nämligen atttransportsystemet skall:utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggandetransportbehov kan tillgodoses,utformas så att det bidrar till ett effektivtresursutnyttjande i samhället som helhet,utformas så att det motsvarar högt ställda krav på säkerheteni trafiken,utvecklas så att en god miljö och hushållning mednaturresurser främjas,byggas upp så att det bidrar till regional balans.Som framgår av propositionen har de miljömotiverade åtgärdersom beslutades på 1970-och 1980-talen i mycket hög gradkoncentrerats till det enskilda fordonet. Men även andraåtgärder, såsom sänkt hastighetsgräns på vissa vägar samt ökadekrav på miljöhänsyn i investeringsplaneringen, har genomförts.Dessa åtgärder har börjat ge resultat. Blyutsläppen frånvägtrafiken har minskat radikalt. De åtgärder som vidtagits föratt begränsa främst personbilarnas, men i någon mån ävenlastbils-och busstrafikens utsläpp av bl.a. kväveoxider,kolmonoxid och kolväten börjar också ge resultat. För att nå delångsiktiga målen krävs som regeringen framhåller ytterligareåtgärder.Samtidigt har andra problem fått ökad uppmärksamhet. Detgäller främst transportsektorns koldioxidutsläpp, vars betydelsebara inte hade uppmärksammats, men som i dagägnas stor uppmärksamhet. Utskottet ställer sig positivt tillatt regeringen har för avsikt att det för del skallutarbetas gränsvärden för utsläpp av koldioxid och att dessavärden skall grundas på förslag som kommer fram inom geografisktsett stora områden såsom t.ex. inom EG.Ett annat exempel på problemområden är enligt propositionensjöfartens utsläpp av bl.a. svavel-och kväveoxider, som ärväsentligt större än vad som tidigare beräknats. Det bör ocksånämnas att storstadstrafikutredningen kastat nytt ljus över deproblem som storstadstrafiken ger upphov till. De skador somuppstår på människors hälsa på grund av trafikens utsläpp ärsärskilt viktiga i sammanhanget.Utskottet delar regeringens uppfattning om den inriktningbeträffande trafiksektorns miljöarbete som bör gälla. Detbetyder attHälsofarliga effekter måste begränsas kraftigt till början av2000-talet. Härvid krävs åtgärder i de större städerna för attbegränsa i första hand partikelutsläppen från dieseldrivnafordon och skärpta avgaskrav för andra fordon.Trafikens miljöstörande effekter skall kraftigt begränsas.Effekter i form av försurning och övergödning förorsakade av densvenska trafiken kommer att vara undanröjda . Desvenska utsläppen av kväveoxider, svaveldioxid och kolväten fråntrafiken kan minskas kraftigt genom skärpta avgaskrav.Trafikens bidrag till klimatpåverkan skall begränsas ienlighet med klimatstrategin.Som framgår av propositionen är åtgärdsbehovet på miljöområdetför trafikens del stort. Regeringen föreslår att arbetetinriktas på åtgärder beträffande storstadstrafiken,investeringar i järnvägen samt skärpta krav på fordon ochbränsle. Utskottet kan för sin del ansluta sig till dennabedömning.När det gäller storstadstrafiken vill utskottet erinra omatt utskottet i sitt betänkande 1990/91:TU24 om trafikensinfrastruktur ställt sig bakom ett förslag att under vissavillkor avsätta som ett bidrag tillåtgärder som de s.k. storstadsförhandlarna träffatöverenskommelser om. Dessa uppgörelser skapar enligt utskottetsmening goda möjligheter att förbättra trafikmiljön istorstäderna.Utskottet har vidare i det nämnda betänkandet förordat eninvesteringsram, utöver ordinarie anslag, på 20 miljarder kronorför investeringar i vägar, järnvägar ochkollektivtrafikanläggningar. Regeringen bedömer i propositionenom en god livsmiljö att kommer attinvesteras i järnvägar under 1990-talet.När det gäller fordon och bränsle redovisas i propositionenen rad åtgärder som syftar till att uppnå ett miljöanpassattransportsystem. Regeringen anser att det finns skäl att införakrav på bränslen som anger en lägsta godtagbar kvalitetsnivå.Skatten på blyfri bensin föreslås sänkas, åtgärder föreslås somskall stimulera till ökad användning av miljövänligadieselbränslen och stöd avses ges till utvecklings- ochdemonstrationsinsatser rörande alternativa drivmedel.Regeringens ambition är att tillsammans med övriga länder iVästeuropa skärpa avgaskraven för personbilar och lättalastbilar och bussar men senast till dennivå som införs federalt i med början årsmodeller. För tunga fordon är ambitionen att skärpa avgas- ochbullerkraven så att de ungefär motsvarar defederala kraven i modeller. För att påskyndaintroduktionen av mer miljöanpassade fordon kommer regeringenatt föreslå att ett system med miljöklassning av nya fordoninförs års modeller.Utskottet ställer sig bakom den strategi för en bättre miljöpå trafikområdet som redovisas i propositionen. mening tillgodoser denna strategi i stor utsträckningde önskemål som förs fram i motionerna.Ekonomiska styrmedel och investeringsplaneringen behandlas iflera av motionerna. Utskottet vill erinra om att ettsamhällsekonomiskt synsätt skall prägla prioriteringarna avinvesteringarna. Även utformningen av kostnadsansvaret förtransportsektorn skall ske på samhällsekonomiska grunder. Detinnebär att de avgifter som tas ut av trafiken skall täcka detotala samhällsekonomiska kostnader som trafiken ger upphovtill. Även externa kostnader för miljö, hälsa, olyckor,trängsel, m.m. omfattas. Ekonomiska styrmedel är alltså viktigainstrument för att förmå transportmarknadens alla aktörer attäven beakta transporters miljö- och hälsokostnader.Utskottet vill också erinra om att bensin och dieselolja harbelagts med mervärdeskatt fr.o.m. den 1mars 1990. Vidareinfördes en koldioxidskatt på bensin den 1januari 1991. Enhöjd bensinskatt med ett motsvarande belopp som dennakoldioxidskatt har dock gällt 1januari till31december 1990. Koldioxidskatt infördes på inrikesflyget den1januari 1991, utöver den miljöavgift som funnits sedan1januari 1989.Utskottet är inte berett att, såsom föreslås i motion T79(v), begära en begränsning av tunga långvägalandsvägstransporter genom lagstiftning. Det fortsatta arbetetmed trafikens miljöanpassning bör baseras på en avvägning mellanbehovet av att utveckla transportsektorn för att möta1990-talets transportbehov och behovet av att kraftigt minskasektorns miljöpåverkan. Trafikens kostnadsansvar är i detsammanhanget en viktig utgångspunkt.Vad utskottet nu anfört innebär att utskottet lämnar utanerinran vad regeringen anfört om en strategi för en bättre miljöpå trafikområdet. Motionerna påkallar ingen åtgärd frånriksdagens sida och avstyrks följaktligen i denna del.Begränsningar i viss inrikes flygtrafikI motion T221 (v) yrkande 4 anförs att det måste skebegränsningar i flygverksamheten på flygplats.Satsningen på snabbtåg till måste därför skyndas på,dels för att förbättra förbindelserna, dels för att göraflygtrafiken på helt onödig.Snabbtågssatsningen till bör därför högprioriteras.Samtidigt är det nu nödvändigt för att taställning till de flygplatser som är starkt miljöförstörande. Ensådan flygplats är ().Flygverksamheten där måste enligt motionen starkt begränsas.Endast propellerplan bör tillåtas trafikera flygplatsen.Dessutom innebär en snabbtågssatsning på att flygplatsenblir onödig, och därmed är den stora negativa miljöpåverkanundanröjd framhåller motionärerna.Även i motion T240 (mp) yrkande 4 framhålls, såvitt nu är ifråga, att behovet av och flygplatser minskargenom framtida och planerade satsningar på snabbtågFalun--och --. NärStockholm----Uppsala-pendeln blir utbyggd är och kan läggas ner för reguljärt flyg. flygplatsbör inte expandera. Det framhålls också att flyget inte bär sinaegna kostnader och subventioneras på olika sätt, framför alltmed skattefria drivmedel, och att miljöförstöringen är enorm.Utskottet vill hänvisa till sitt betänkande 1990/91:TU25 omjärnvägstrafik vari behandlas bl.a. järnvägsutbyggnader iKopparbergs län. De omnämnda snabbtågsförbindelserna finns med ibanverkets planer men är ännu inte förverkligade.Som utskottet tidigare anfört är drivmedel förflygverksamhet inte skattefria, vilket sägs i motion T240 (mp).Miljöavgifter har införts, betingade av utsläpp av bådekväveoxider och koldioxid.Vad slutligen gäller kravet på att inte börexpandera har den frågan behandlats i betänkandet 1990/91:TU20Luftfartsverkets verksamhet --1993, m.m. Därframhålls bl.a. att prövningen av ansökningar om tillstånd attanlägga, bygga ut eller bygga om flygplatser innefattar prövningav projekten från både trafikpolitisk synpunkt ochmiljöskyddssynpunkt.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionT221 (v) yrkande 4 och T240 (mp) yrkande 4 i denna del.Enligt motion T249 (v) yrkande 18 bör besluta ombegränsningar i inrikes flygtrafik. På kortare sträckor än400 km samt där snabbtåg finns som alternativ bör flygetkraftigt begränsas. Även i motion T701 (mp) yrkande 6 framhållsatt flyget bör generellt minska och inte öka. Inrikesflyg ärdock enligt motionen motiverat på de verkligt långa sträckorna,särskilt i de glesbefolkade delarna av landet, där underlag fören effektiv järnvägstrafik saknas. Det betyder att norrainlandet tillsammans med måste inta en gynnad ställning.I likhet med vad som nämns i proposition 1990/91:90 En godlivsmiljö vill utskottet framhålla att det är angeläget attutveckla transportsystemets infrastruktur i en miljövänligriktning. Lösningar med mindre miljöpåverkan bör ges ökadprioritet genom att kraven på miljökonsekvensbeskrivningarskärps och att högre miljökrav kan ställas vid byggande,underhåll och drift av infrastrukturen.I betänkande 1989/90:TU25 (s. 30) Luftfartsverketsverksamhet --1993, m.m. avstyrkte utskottetett yrkande som var likartat med de nu båda aktuella yrkandena.Utskottet erinrade om att riktlinjer för fördelningen avtrafikuppgifter mellan olika trafikgrenar -- flyg,järnvägstrafik, sjöfart och vägtrafik -- fastlades i 1988 årstrafikpolitiska beslut. Tillräcklig anledning att vidbehandlingen av det aktuella motionsförslaget ompröva dettabeslut fanns enligt utskottets mening inte. Utskottet framhöllemellertid att introduktionen av snabbtåg i början av 1990-taletkunde beräknas komma att förstärka järnvägenskonkurrenssituation i förhållande till flyget.Med hänvisning till vad utskottet sålunda anförde avstyrkerutskottet även de nu aktuella motionsyrkandena.2 Internationellt arbeteDet svenska engagemanget i det internationella arbetet medtrafik- och miljöfrågor skall enligt propositionen ytterligareintensifieras. Av särskilt stor betydelse är det att verka föratt handlingsprogram inom området trafik och miljö antas.I de pågående EES-förhandlingarna, men även i andrarelevanta europeiska sammanhang bör , med bibehållenmiljöambition, verka för en samordning av trafikpolitiken iEuropa i synnerhet beträffande frågor som rör trafik och miljö.Ett genombrott för miljöarbetet inom trafiksektorn kom inovember 1989. Då antog CEMTs 19 medlemsländer en särskildtrafik- och miljöresolution, vilken lägger grunden för ettsamlat europeiskt miljöarbete.I ett breddat europeiskt arbete med att skapa ettmiljöanpassat transportsystem bör enligt propositionen sammamiljökrav ställas på fordonen oberoende av i vilket land detillverkas eller används. Gemensamma krav för avgas- ochbulleremissioner, för bränslekvalitet och på bränsleeffektivitetbör därför formuleras för så stora marknader som möjligt, genomgemensamma beslut i . skall verka för att sådanainitiativ tas, inte bara gällande vägtrafikfordon, utan ocksåför järnvägsfordon samt inom luft- och sjöfart.Förutom att verka för gemensamt skärpta kravnivåer börSverige enligt regeringen i olika europeiska organ aktualiserainförandet av gemensamma ekonomiska styrmedel för trafiken. Ettinförande av motsvarigheter till svenska miljöklasser även iandra länder skulle innebära att introduktionen av renare fordonkan ske snabbare.Nordiskt samarbete kring trafikens miljöarbete blirsamtidigt allt viktigare. De nordiska miljö- ochtrafikministrarnas arbete i NÄT syftar till att bredda ochfördjupa kunskapsbasen för trafikens miljöarbete nationellt ochi de nordiska länderna. Regeringen prioriterar inledningsvis ennordisk strategi för att begränsa miljöeffekterna från sjö- ochluftfarten.I motion T78 (c) framhålls vikten av internationellautgångspunkter för miljöarbetet inom transportsektorn ochbetydelsen av internationellt samarbete. Denna fråga måste geshög prioritet i förberedelserna ommiljön. Vidare påtalas att regeringen lutar sig i propositionenmot utvecklingen inom EG. Motionärerna anser att måstesöka sina förebilder, där man kommit längst, dvs. i ochframför allt i . Motionärerna anser dessutom attSverige skall vara pådrivande för rena transporter också ieuropeiska sammanhang.Enligt motion T82 (mp) präglas regeringens proposition av enavvaktande och väntande attityd när det gäller att ställamiljökrav. Regeringen avstår helt enkelt från att föreläggariksdagen en rad förslag med hänvisning till att man först villinvänta eventuella beslut inom EG. Motionärerna anser att det ärett allvarligt miljöpolitiskt misstag och att den motsattastrategin bör användas. kan och bör gå före med konkretamiljöpolitiska krav även då det innebär tillfälligt försvårandeav internationell handel och inledningsvis försämradkonkurrensförmåga för inhemskt näringsliv. Förutsatt att kraveninte är orimligt höga så utgör de kraftfulla incitament försåväl teknisk och industriell utveckling som för ett betydligtmer aktivt internationellt miljöinriktat samarbete.Det internationella arbetet är enligt utskottet en viktig delav strategin för ett miljöanpassat transportsystem.Miljöproblemens internationella karaktär kan illustreras avatt utländska källor spelar en dominerande roll för både svavel-och kvävenedfallet i . En stor del av de svenskautsläppen vållar miljöskador i andra länder. För deklimatpåverkande s.k. växthusgaserna är de internationellakopplingarna än mer uppenbara. En minskning avkoldioxidutsläppen har lika stor positiv effekt för Sverigeoavsett var i världen den sker.Det står klart att åtgärder krävs utomlands för att dekritiska belastningsgränserna inte skall överskridas i Sverige.Det är därför nödvändigt att verkar för attinternationella handlingsprogram avseende trafik och miljöantas.Utskottet konstaterar att står som pådrivande iflera betydelsefulla internationella organ när det gäller attskärpa miljökraven inom transportsektorn. Inte minstbetydelsefullt är arbetet i CEMT, den permanenta europeiskatransportministerkonferensen som är ett samverkansorgan förOECD-länderna för frågor som rör landtransporter. harunder innehaft ordförandeskapet i organisationen. Påsenare tid har flera öststatsländer erhållit status somobservatörer i CEMT.Av stor vikt är också att aktivt verkar inom ramenför EES-processen för avgaskrav för personbilar, lätta lastbilaroch bussar. Detsamma gäller en skärpning av avgas- ochbullerkraven för tunga fordon. De förslag till avgaskrav somläggs fram i nu föreliggande proposition motsvarar för bådelätta och tunga fordon de federala kraven i årsmodeller. Ett exempel på att går längre i sina miljökravär förslaget att införa miljöklasser för fordon i enlighet medmiljöavgiftsutredningens förslag. Härigenom kan en introduktionpå den svenska marknaden av bilar med särskilt godamiljöegenskaper stödjas, tidigare än vad som kan förväntas inomEG. Kraven för miljöklass 1 överensstämmer med kraven iKalifornien för mitten av 1990-talet.Sverige skall också, inom ramen för arbetet med och i pågående klimatförhandlingar, verka för atthandlingsprogram avseende trafik och miljö antas. Inte minstviktigt är att stödja utvecklingsländernas strävanden attutveckla trafiksystem med goda miljöegenskaper.Vad som framhålls i motion T78 (c) yrkande 2 överensstämmeri allt väsentligt med vad som i propositionen sägs ominternationellt arbete och som utskottet ansluter sig till.Utskottet kan konstatera att i motion T82 (mp) yrkande 2påtalas vissa risker för om vi går före omvärlden medmiljöpolitiska krav, i form av försvårande av internationellhandel och försämrad konkurrensförmåga för inhemskt näringsliv.Riskerna bedöms visserligen vara av övergående natur, menutskottet vill ändå framhålla betydelsen av samladeinternationella lösningar vad bl.a. gäller fordonsteknik ochbränslekvaliteter. Inriktningen bör vara att skall verkaför att internationella handlingsprogram antas.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionerna T78 (c)yrkande 2 och T82 (mp) yrkande 2.I motion T243 (fp) framhålls att bör verka församnordiska miljöavgifter för flyg- och landsvägstrafiken.För att flygtrafiken skall kunna beläggas med miljöavgiftermåste dessa tas ut i alla nordiska länder och vara lika stora.Sverige bör också enligt motionen arbeta för koordinerademiljökrav för all landsvägstrafik. Kilometerskatten förlastfordonstrafik skiljer sig kraftigt mellan de olikaländerna, vilket ger upphov till onödigt åkande ochgränsbyråkrati. Arbetet för förenkling och harmonisering avreglerna är kraftigt försenat.Enligt utskottets mening blir nordiskt samarbete kringtrafikens miljöproblem allt viktigare.Ett aktivt arbete sker inom där denordiska regeringarna samverkar i arbetet med trafikensmiljöfrågor. för transportfrågor(NÄT), för miljöfrågor (ÄK-M) ochNordiska ämbetsmannakommittén för energifrågor arbetar alla medämnesområdet. har en rad program ochmedlemsförslag behandlats som avser trafik och miljö. Samarbetetomfattar främst policyfrågor och hur ett gemensamt nordisktagerande i internationella fora bör utformas. Samarbetet berörockså forskningsverksamhet inom området.En nordisk strategi för att begränsa miljöeffekterna frånluftfarten är ett särskilt viktigt område eftersom exempelvisinförandet av miljöavgifter för internationell trafik inteensidigt kan ske genom beslut enbart av . Samnordiskalösningar krävs således vilka sedan kan användas som enplattform för att initiera och driva förslag i andrainternationella sammanhang. Vad som framförs i motion T243 (fp)om att bör verka för nordiska miljöavgifter förflygtrafiken synes således kunna bli tillgodosett.Vad gäller motionärernas önskemål om en harmonisering avkilometerskatterna i kompliceras detta av att det endastär och som har ett sådant avgiftssystem. Utskottetinstämmer i vad som framförs i motionen om att det kunde varalämpligt med gemensamma nordiska regler för beskattning avvägtrafiken. Det är emellertid inte säkert attkilometerskattesystemet är den lösning som har störstförutsättning att kunna genomföras. Enligt vad utskottet erfaritarbetar man i på att ersätta detta system med ett meraEG-liknande system i form av beskattning av bränslet i sambandmed tankningen, en ordning som tillämpas redan av Finland.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion T243 (fp)yrkande3.3 Åtgärder som rör storstädernas och kommunernas trafik ochmiljöBiltrafikens expansion har enligt propositionen om en godlivsmiljö medfört allt större påfrestningar på miljön och hälsanoch allt sämre framkomlighet på vägar och gator framför allt istorstadsregionerna. Trafiken är nu den avgjort största källantill miljöstörningar. Värst är luftföroreningarna och de lokalthöga bullernivåerna utmed trafikleder och hårt trafikeradegator.Regeringen har tillsatt särskilda förhandlare för de trestorstadsområdena. Deras uppgift har varit att tillsammans medlokala och regionala aktörer förhandla fram åtgärdspaket för attkomma till rätta med miljö- och framkomlighetsproblemen i resp.region. Regeringen är beredd att avsätta 5500 milj.kr. som ettbidrag till finansieringen av åtgärder som storstadsförhandlarnakan träffa överenskommelse om. Förslaget redovisas i proposition1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt.Regeringen anser att ytterligare åtgärder behöver vidtas föratt komma till rätta med trafik-, miljö- och hälsoproblemen ifrämst storstadsområdena. Rekommendationen om lågemitterandetunga tätortsfordon, LETT-rekommendationen, som utarbetats somvägledning för köpare av sådana fordon, bör följas i störstamöjliga utsträckning. och trafiksäkerhetsverketbör i samarbete med kommerskollegium, och med hänsyn tillutvecklingen inom EG, utarbeta förslag till speciella krav fördieseldrivna tätortsfordon, med mycket låga utsläpp av avgaseroch buller. Bullerstörningar från trafik i tätorter skalluppmärksammas i ökad utsträckning.Framkomligheten för kollektivtrafiken ochdistributionstrafiken skall förbättras genom de åtgärder somgenomförs med anledning av storstadsförhandlarnas förslag.Regeringen bedömer att kommer att investerasi storstädernas trafiksystem . investeringar i moderna kollektivtrafiksystem, rena fordonoch förbifarter. Förslagen behandlas i regeringens proposition1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt.Den kommunala och regionala planeringen bör enligtregeringen ta till vara möjligheterna att förbättratrafikunderlaget för kollektivtrafiken. Planhandlingar börredovisa tydliga konsekvensbeskrivningar med avseende påtrafiken och miljön. Kommunerna skall ges legala möjligheter attbegränsa miljöstörande trafik i stadskärnorna.3.1 Kollektivtrafik3.1.1 AllmäntI motion T78 (c) yrkande 1 tas upp frågor kring miljön itätorterna och inriktningen av investeringarna för en bättremiljö på trafikområdet.Miljöproblemen i innerstäderna är enligt motionärernasärskilt allvarliga, inte minst för människors hälsa.Infartsbegränsningar kan bli aktuella i de större tätorterna föratt hälso- och miljöproblemen skall kunna bemästras. Beslut omdetta bör fattas av de berörda kommunerna. För att ge alternativtill tätorternas arbetsresor med privatbil behövs effektiva ochmoderna kollektiva trafiksystem. Spårtrafik och trådbussar ochandra miljövänliga alternativ bör enligt motionen utgöra stommeni de större städernas trafikförsörjning. Bilismen i de störretätorterna måste kraftigt begränsas. I motionen anförs ävensynpunkter på innehållet i de överenskommelser för de trestorstadsregionerna som träffats.Utskottet delar motionärernas syn på att innerstädernas miljö-och hälsoproblem, föranledda av trafiken, är så allvarliga attsärskilda åtgärder behöver vidtas i dessa områden.Kollektivtrafiken behöver byggas ut, bl.a. med stöd av detsärskilda anslaget för investeringar i trafikens infrastruktursom utskottet föreslagit i betänkandet 1990/91:TU24. Utskottetvill också hänvisa till avsnittet i nu föreliggande betänkandeom begränsning av den tunga dieseldrivna trafiken imiljökänsliga delar av stadskärnorna.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionsyrkandet inte påkallar någon åtgärd från sidavarför det avstyrks.I motionerna T212 (s) yrkande 2 och T217 (s) i denna del läggsfram en lång rad förslag i syfte att förbättratrafiksituationen i Skåne.Enligt utskottets bedömning överensstämmer förslagen istora delar med vad som behandlats i den s.k.storstadsförhandlingen för . Syftet med denöverenskommelse som träffats är att förbättra miljösituationen,öka tillgängligheten samt att skapa bättre förutsättningar förregionens utveckling. Finansieringslösningar har också angivitssom bör kunna påskynda utbyggnadstakten.Det kan också konstateras att förhandlingsöverenskommelsenomfattar förslag till åtgärder som sträcker sig över ettbetydligt större geografiskt område än enbart ,dvs. stora delar av samt angränsande län. Syftet medmotionsyrkandena synes därför vara tillgodosett, varför deavstyrks.3.1.2 Statligt stödRegeringen hänvisar i propositionen till deförhandlingsuppdrag som givits för att klarläggaförutsättningarna för ökade investeringar i trafikensinfrastruktur i storstadsområdena. Som resultat härav haröverenskommelser träffats mellan olika regionala och lokalaintressenter i Stockholms-, omlångsiktiga åtgärder för bättre trafiksystem.