bet · GE01KrU20 · 1991-03-21 00:00:00 — I betänkandet behandlas förslag i budgetpropositionen tillmedelsanvisning under de tre anslag som tas upp under rubrikenAllmän kulturverksamhet m.m. Även ett förslag i proposition 82om folkbildning behandlas. I anslutning till dessa budgetfrågorbehandlas motionsyrkanden rörande anslagen. Vidare behandlasmotioner som avser övergripande kulturfrågor.I ett inledande avsnitt om de övergripande kulturfrågornabehandlas en rad yrkanden som avser i allt väsentligt sammafrågor som utskottet behandlat under en följd av år imotsvarande betänkanden (se senast bet. 1989/90:KrU17).Frågorna avser bl.a. kulturpolitiska mål, enutvärdering av i vad mån dessa mål uppnåtts, frågor som harsamband med det kulturpolitiska decentraliseringsmålet, olikafaktorer av betydelse för att främja kulturen, sponsring,kulturfonder och andra insatser för att ekonomiskt stödjakulturverksamheten och konsekvenserna av beslut om flexiblalönebidrag. Samtliga motioner avstyrks, i många fall med i alltväsentligt samma motivering som under tidigare år.Regeringens förslag till medelsanvisning till Statenskulturråd (.) och till Bidrag till samisk kultur(.) tillstyrks.Anslaget Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m. omfattar ett trettiotal anslags- eller delposter. I frågaom dessa tillstyrker utskottet regeringens förslag med -- iförhållande till regeringens förslag -- följande ändringar pågrundval av motionsförslag. Till kulturrådetsdisposition för utvecklingsverksamhet föreslås bli sänkt med 2milj.kr. till 17 736 000. Skälet till den föreslagna sänkningenär att budgetbelastningen till följd av utskottetsställningstagande i fråga om bidraget till (se bet. KrU22) bör begränsas. Utskottet framhållerangelägenheten av att vissa av de bidragsändamål, till vilkamedlen under anslagsposten används, inte drabbas av sänkningen,bl.a. teatergrupper i ekonomiskt trångmål. Bidraget tillCentrumbildningar föreslås höjas med 1 milj. kr. bl.a. för att skapa utrymme för reguljärt stödtill den nya centrumbildningen hantverk. Enuppräkning av bidraget till med 52 000 kr.till . Totalt föreslås enmedelsanvisning under anslaget om , vilket är948000 kr. lägre än vad regeringen föreslagit i de bådapropositionerna.Under de tre anslag som behandlas i betänkandet föreslåssåledes en medelsanvisning om totalt , vilketär . lägre än vad regeringen föreslagit.Vid betänkandet har fogats 35 reservationer och ett särskiltyttrande (se innehållsförteckningen s. 52).PropositionernaRegeringen har i proposition 1990/91:100 bil. 10() under G. Kulturverksamhet m.m.avsnittet Allmän kulturverksamhet m.m.dels under punkt G 1 (s. 240--241) föreslagit riksdagenatt1. till för /92 anvisa ettförslagsanslag på ,dels under punkt G 2 (s. 241--249) föreslagit riksdagenatt2. till Bidrag till utvecklingsverksamhet inom kulturområdetm.m. för /92 anvisa ett reservationsanslag på104254000 kr.,dels under punkt G 3 (s. 249--250) föreslagit riksdagenatt3. till Bidrag till samisk kultur för /92anvisa ett reservationsanslag på 5646000 kr.Regeringen har i proposition 1990/91:82 om folkbildning() hemställt16. att med ändring av vad som föreslagits i 1991års budgetproposition (prop. 1990/91:100 bil. 10), till Bidragtill utvecklingsverksamhet inom kulturområdet m.m. /92 anvisar ett reservationsanslag på109958000 kr. (avsnitt 10). Motioner väckta under allmänna motionstiden 19911990/91:Kr224 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att folkbibliotekens bokutlåning skall vara avgiftsfri.1990/91:Kr235 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av fortsatt stöd /91:Kr242 av m.fl. (m) vari yrkas1. att under anslaget G 1 /92 anvisar ett förslagsanslag av 16611000kr. vilket utgör ett i förhållande till regeringens förslag 5milj.kr. lägre belopp,2. att beslutar att anslaget till Kulturrådetsdisposition för utvecklingsverksamhet minskas med 6 milj.kr. iförhållande till regeringens förslag,3. att beslutar att tillförs hela den föreslagna ökningen om 3445000kr. i enlighet med vad i motionen anförts,4. att avslår regeringens förslag att anvisa7571000 kr. för Kultur i arbetslivet,5. att avslår regeringens förslag att för budgetåret1991/92 anslå . för lokal biblioteksverksamhet,6. att för förstärkning av de internationellakulturkontakterna till anvisar 2000000kr. utöver regeringens förslag,7. att till G 2 Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet m.m. för /92 anvisar ettreservationsanslag av , vilket utgör ett iförhållande till regeringens förslag . lägrebelopp.1990/91:Kr246 av m.fl. (v) vari yrkasatt till Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet för centrumbildningar för /92anslår 2,5 milj.kr. utöver regeringens förslag.1990/91:Kr247 av m.fl. (c, fp, mp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts angående behovet av ekonomiska resurser tillForm/Design Center i Malmö.1990/91:Kr248 av och (c, fp)vari yrkas1. att för /92 beviljar StiftelsenInternationella . utöver vadregeringen har föreslagit eller således 1300000 kr.2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om formerna för bidragsgivningen tillVadstena-akademien.1990/91:Kr249 av m.fl (v) vari yrkas4. att till Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet anslagsposten Organisationer inom bild- ochformkonstområdet för /92 anslår 2800000 kr.utöver regeringens förslag för stöd till vissafrämjandeorganisationer,1990/91:Kr253 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av barn- ochungdomskultursatsningar i ,1990/91:Kr285 av m.fl. (v) vari yrkas1. att till Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. för /92 anslår 6 milj.kr.utöver regeringens förslag till utvecklingsverksamhet inomfolkmusik- och dansområdet,2. att beslutar att ovannämnda medel får fördelas avdet samarbetsorgan som håller på att bildas avriksorganisationerna inom folkmusik- och folkdansområdet,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en satsning på folkmusik- ochfolkdansområdet bör fortsätta ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vikten av att existerande instanser fårökad kompetens vad gäller folkmusik och folkdans.1990/91:Kr286 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturpolitikens inriktning på frihet,mångfald och kvalitet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om deltagande i EGs kultursamarbete,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om familjens, förskolans och skolans rollerför bevarande av en levande kulturtradition,5. att beslutar att avskaffa ,6. att hos regeringen begär förslag till nyorganisation för en decentraliserad fördelning av det offentligastödet till kulturen,7. att hos regeringen begär förslag om inrättande avkulturfonder i enlighet med vad som i motionen anförts,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om sponsorstöd till kulturen,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av fasta tjänster inom denoffentligt finansierade kultursektorn,16. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ett nytt bidragssystem för det regionalamusiklivet,1990/91:Kr287 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ökad satsning på fritid ochkulturverksamhet för handikappade.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:So283.1990/91:Kr288 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att de kulturpolitiska målen börkompletteras med dels ett krav på konstnärlig kvalitet, dels ettkrav på rimliga arbetsvillkor för landets fritt arbetandekonstnärer,2. att till centrumbildningarna (G 2) beräknar 1milj.kr. utöver regeringens förslag,1990/91:Kr289 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om riktlinjer för kulturpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen till känna att1 % av statsbudgeten bör avsättas för kulturella ändamål,3. att begär att regeringen skall återkomma med enplan för kultursatsningar i enlighet med vad som anförts imotionen.1990/91:Kr290 av () vari yrkas att hosregeringen begär förslag om regler för sponsring ochfonduppbyggnad för stöd till kultursatsning.1990/91:Kr291 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av regional kultur.1990/91:Kr292 av m.fl. (v) vari yrkas1. att begär att regeringen tillsätter en kommittéför utveckling av amatörkulturen i enlighet med vad som anförtsi motionen.2. att till Utredningar m.m. för /92utöver regeringens förslag anvisar . för attdisponeras av ovannämnda kommitté för utvecklingsarbete inomamatörkulturområdet,3. att till Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet för /92 anvisar 3000000 kr.utöver regeringens förslag som en förstärkning avamatörkulturell utvecklingsverksamhet.1990/91:Kr305 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om länsmuseerna och kulturens roll somregional utvecklingsfaktor.1990/91:Kr311 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att besökare frånBaltikum får besöka svenska museer och offentliga byggnadergratis där inträde krävs.1990/91:Kr326 av m.fl. (fp,c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av ökat stöd för utveckling avfolkmusik och folkdans.1990/91:Kr329 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vidgad kulturell verksamhet i Kronoberg.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A475.1990/91:Kr331 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att till Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. (G 2) anslagsposten Centrumbildningar /92 anvisar . utöver vad regeringenföreslagit,2. att till Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. (G 2) anslagsposten /92 anvisar . utöver vad regeringenföreslagit3. att till Bidrag till utvecklingsverksamhet inomkulturområdet m.m. (G 2) anslagsposten Folkmusik och dansåret1990 för /92 anvisar . utöver vadregeringen föreslagit,14. att till G 2. Bidrag till utvecklingsverksamhetinom kulturområdet m.m. till underanslagsposten 2.11 Organisationer inom bild- ochformkonstområdet, för /92 tillför 2800000 kr.för stöd till vissa främjandeorganisationer enligt vad somanförts i motionen,1990/91:Kr332 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stödet till kultur.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A476.1990/91:Kr333 av m.fl. (c) vari yrkas1. att hos regeringen begär en samlad utvärdering av1974 års kulturpolitiska beslut i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturens roll som regionalutvecklingsfaktor,3. att hos regeringen begär förslag om utveckling avett riksomfattande aktivitetsansvar för de nationellakulturinstitutionerna och en översyn av ,Rikskonserters och Riksutställningars roll i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kostnadsfria boklån,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om försäkringsfrågan vid utställningar avkonstverk på offentliga institutioner,9. att som sin mening ger regeringen till känna deriktlinjer för sponsring som anförts i motionen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om vidgad användning av beställningar för attfrämja kulturellt skapande,11. att hos regeringen begär att förslag framläggssenast i vårens kompletteringsproposition om användning avnyemission av aktier för att förstärka ekonomin för dekulturinstitutioner som drivs i bolagsform enligt vad somanförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av fasta anslag i stället förlönebidrag,13. att hos regeringen begär att proposition medtreårsramar för kulturen framläggs i enlighet med de riktlinjersom anges i motionen,14. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om statens kulturråds uppgift vid införandeav treårsramar för kulturen,15. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anslagsstrukturen ,16. att till Centrumbildningar (G 2 delanslag 2.2)anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,17. att till (G 2 delanslag 2.8)anvisar . utöver vad regeringen föreslagit,18. att till (G 2 delanslag 4)anslår . utöver vad regeringen föreslagit,19. att till folkbiblioteken (G 2 delanslag 8.1) förinköp på invandrar- och minoritetsspråk anvisar 2364000 kr.utöver vad regeringen föreslagit,20. att till disposition förinternationellt kulturutbyte (G 2 delanslag 9.1) anvisar2000000 kr. utöver vad regeringen föreslagit,1990/91:Kr351 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en utredning av kulturspridning,Motiveringen återfinns i motion 1990/91:A491.1990/91:Kr355 av Tom och () vari yrkas1. att som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförts om fördelning av statligt kulturstöd.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:T266.1990/91:Kr357 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om satsning på förortskultur,Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Bo543.Motion väckt med anledning av proposition 1990/91:821990/91:Kr19 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar att länsbildningsförbunden skall vara en delav folkbildningen och erhålla medel på samma sätt som övrigafolkbildningsorganisationer.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Ub109. Övergripande frågorKulturpolitiska mål, m.m.Under en följd av år har kulturutskottet funnit skäl att iinledningen till det betänkande vari övergripande kulturfrågorbehandlas lämna en redovisning för de kulturpolitiska målen.Målen fastställdes av år l974 (prop. l974:28, bet.KrU15 s. 3 och l9--20, rskr. Med hänsyn till framställdamotionsyrkanden att det är motiverat att även redovisamålen. Enligt dessa skall kulturpolitikenmedverka till att skydda yttrandefriheten och skapa reellaförutsättningar för att denna frihet skall kunna utnyttjas,ge människor möjligheter till egen skapande aktivitet ochfrämja kontakt mellan människor,motverka kommersialismens negativa verkningar inomkulturområdet,främja en decentralisering av verksamhet och beslutsfunktionerinom kulturområdetutformas med hänsyn till eftersatta gruppers erfarenheter ochbehov,möjliggöra konstnärlig och kulturell förnyelse,garantera att äldre tiders kultur tas till vara ochlevandegörs,främja ett utbyte av erfarenheter och idéer inomkulturområdet över språk- och nationsgränserna.Sedan de sålunda preciserade målen för den svenskakulturpolitiken fastställdes, har målen fått ett konkretinnehåll genom bl.a. beslut i budgetsammanhang och genomsärskilda reformer inom de flesta kultursektorer.Företrädare för moderata samlingspartiet vill i motion Kr286att som sin mening skall ge regeringen till känna vadi motionen anförts om kulturpolitikens inriktning på frihet,mångfald och kvalitet. Principerna måste beaktas vidlagstiftning och bidragsgivning inom kultursektorn, men de börockså vara vägledande vid beslut i bl.a. medie-, utbildnings-,skatte- och arbetsmarknadsfrågor, vilka direkt eller indirektpåverkar kulturområdet. I det följande behandlar utskottet enrad yrkanden i motionen som har samband med det här redovisade.Utskottet anser att yrkandet har till syfte att begreppenfrihet, mångfald och kvalitet skall fastställas som ytterligareriktlinjer för kulturpolitiken.Den liberala kulturpolitiken redovisas i motion Kr288 avförträdare för liberalerna. Även i denna motionunderstryks att frihet, mångfald och kvalitet bör varanyckelbegrepp i kulturpolitiken. I formellt hänseende yrkas attde kulturpolitiska målen skall kompletteras med krav påkonstnärlig kvalitet och på rimliga arbetsvillkor för landetsfritt arbetande konstnärer.Även i motion Kr333 av företrädare för centerpartietdiskuteras samhällets kulturpolitiska uppgifter. Motionärernaunderstryker att en av kulturens viktigaste uppgifter är attutveckla meningsutbytet mellan människor. Kulturen blir därmeden av grundstenarna i det demokratiska samhällsbygget. För attfrämja kvaliteten i kulturlivet är det viktigt att det finnsgoda möjligheter för yrkesverksamma kulturutövare att verka pårimliga villkor. En mycket betydelsefull uppgift förkulturpolitiken är att den skall medverka till att det i alladelar av landet byggs upp ett allsidigt kulturliv. Motionärernaframställer inte i detta sammanhang något formellt yrkande omändring eller komplettering av de kulturpolitiska målen utaninriktar sig bl.a. på frågor om en utvärdering av effekterna av1974 års beslut. Utskottet tar upp denna fråga i det följande.Vänsterpartiet vill i en partimotion, Kr289, att somsin mening skall ge regeringen till känna innehållet i sexatt-satser som enligt motionärernas mening skall utgörariktlinjer för kulturpolitiken. Motionärerna vill bl.a. haåtgärder för att utveckla och stödja kulturyttringar, som vändersig mot förtryck och degradering av människan och i ställetgenom sitt motstånd bidrar till en fri och allsidig utveckling,och för att särskilt stödja den kulturella kampen för de utsattagrupper som har särskilda erfarenheter och behov, vilketförutsätter klassamhällets nedbrytande. I flera av de övrigaatt-satserna anknyter motionärerna till innehållet i vissa av deav antagna kulturpolitiska målen.Beträffande motionens innehåll i övrigt hänvisar utskottettill den fullständiga motionsmotiveringen. Även då det gäller deövriga motionerna hänvisar utskottet till motiveringarna imotionerna.Liksom vill utskottet i dettasammanhang hänvisa till vad utskottet anförde år l987, dåmotioner med i huvudsak samma innehåll som motionerna Kr286 ochKr288 behandlades. Utskottet anförde (bet. KrU1986/87:12 s. 5):Enighet råder om de åtta kulturpolitiska mål som inledningsvisredovisats. Härutöver har i olika sammanhang, bl.a.motionsvägen, uttryckts önskemål om att ytterligare sådana målskall fastställas eller att de fastställda målen skall brytasned i delmål i högre grad än vad som skett. I vissafall har framställda krav om de kulturpolitiska målen reelltsett avsett frågan om hur dessa mål skall nås. Kraven har medandra ord avsett mera medel än mål.De fastställda kulturpolitiska målen är väl ägnade att även ifortsättningen läggas till grund för kulturpolitiken och detfinns enligt utskottets mening inte skäl att ompröva målen.Utskottet är inte heller berett att förorda att ytterligarekulturpolitiska mål fastställs. Det är naturligt att krav häromefter hand kommer fram och den omständigheten att ytterligaremål inte formellt fastställs hindrar inte att vissa sådana kanvara allmänt accepterade som riktlinjer för kulturpolitiken.Detta gäller bl.a. i fråga om kravet att kulturpolitiken skallbygga på en kvalitetssträvan.Det är uppenbart att det också kan komma att finnas andra målför kulturpolitiken kring vilka en långtgående enighet kanföreligga. En fortlöpande komplettering av de nu gällande åttamålen skulle emellertid enligt utskottets mening kunna uppfattassom att de mål som vid varje givet tillfälle formelltfastställts skulle ge en fullständig redovisning för deprinciper som gäller för kulturpolitiken. Detta skulle enligtutskottets mening vara olämpligt av det skälet att ett sådantsystem skulle vara ägnat att låsa fast utvecklingen.I linje med vad som ovan sagts och med vad utskottetframhållit framstår det som naturligt att olika partier utifrånsina värderingar kan ha olika uppfattningar om hur alla deeftersträvade målen bäst skall uppnås. Detta tar sig ocksåuttryck i olika konkreta förslag om hur kulturlivet skall få debästa förutsättningarna för fortsatt utveckling. Utskottet harårligen anledning att ta ställning till åtskilliga sådanaförslag vid behandlingen av kulturbudgeten eller avsärpropositioner på kulturområdet.Även då det gäller förslag om hur de kulturpolitiska målenskall uppnås kan stor enighet råda. Detta gällerinte minst i sådana fall där det med fog kan hävdas att ettgenomförande av förslaget inte bara är ett medel för attåstadkomma ett eller flera kulturpolitiska mål utan också ettangeläget mål eller delmål. Exempel härpå är förslag om attkulturarbetarna skall tillförsäkras goda villkor. Till belysningav det sagda kan hänvisas till att det, i det kulturpolitiskamål som avser yttrandefriheten, anges att kulturpolitiken skallmedverka till att skapa reella förutsättningar för attyttrandefriheten skall kunna utnyttjas.Vad som anförs i motion Kr286 ger utskottet anledning erinraom att regeringen, sedan fattat sitt beslut om dekulturpolitiska målen år l974, utfärdade cirkuläret (1974:450)till vissa statsmyndigheter om målen för den statligakulturpolitiken. I cirkuläret anbefalls berörda statsmyndigheteratt i sin verksamhet i tillämpliga delar beakta de mål för denstatliga kulturpolitiken som sålunda fastställts. Cirkuläret ärfortfarande giltigt.Kulturutskottet har också med hänvisning till 1974 årskulturpolitiska beslut uttalat att även andra myndigheter ochoffentliga institutioner än de som tillhör kultursektorn börkunna åläggas en skyldighet att i sin verksamhet ta vissa avstatsmakterna närmare bestämda kulturpolitiska hänsyn (se yttr.l987/88:6y).Utskottet vill här tillägga att utskottet delar motionärernasuppfattning också så till vida att de kulturpolitiska mål somfastställts av måste beaktas även vid lagstiftning ochbidragsgivning utanför kultursektorn. Bevakningen av att så skerankommer inte bara på kulturutskottet utan även på de övrigariksdagsutskotten.Utskottet vidhåller sin uppfattning i fråga om dekulturpolitiska målen. Motion Kr286 yrkande 1, Kr288 yrkande 1och motion Kr289 yrkande l får anses besvarade med det ovananförda. Yrkandena avstyrks således.Motionärerna bakom motion Kr333 (c) vill, som berörts i detföregående, ha en samlad utvärdering av i vad mån 1974 årskulturpolitiska mål uppnåtts. I utvärderingen måste de som varengagerade i formulerandet av målen delta.Utskottet gör följande bedömning. Det är viktigt att det skeren kartläggning och utvärdering av gjorda insatser påkulturområdet och att slutsatser för framtiden dras av vad somdärvid kommer fram. Utskottet är dock inte berett att i dettasammanhang ta något initiativ i syfte att en sådan utvärderingskall komma till stånd. Vid detta ställningstagande beaktarutskottet vad som anförs i budgetpropositionen (bil. 10 s. l6)under rubriken i ett inledande avsnitt omKulturverksamhet m.m. Där anges en rad frågor som enligtkulturministerns mening uppenbart bör analyseras i samband medatt kultursektorn inträder i systemet med treåriga budgetramar.Enligt utskottets bedömning är det naturligt att olika frågorsom har ett nära samband med det av motionärerna väckta yrkandettas upp till övervägande i sammanhanget. Det får ankomma påregeringen att pröva i vilken ordning dessa frågor skall prövas.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion Kr333 yrkande1.Motion Kr287 (c) syftar till en ökad satsning på fritids-och kulturverksamhet för handikappade.Utskottet erinrar om att ett av de kulturpolitiska målen äratt kulturpolitiken skall utformas med hänsyn till eftersattagruppers erfarenheter och behov. Utskottet strävar efter attbeakta detta mål -- likaväl som de övriga -- vid behandlingen avfrågor på kulturområdet. Då det gäller motionen i övrigt i häraktuell del -- i vars motivering (se mot. 1990/91:So283) tas uppmöjligheterna för handikappade till turism och idrottsutövning-- hänvisar utskottet till sina betänkanden KrUl6 om turism ochrekreation och KrUl7 om idrott.