bet · GE01SkU17 · 1991-03-19 00:00:00 — Utskottet avstyrker därför motionen.Förmånliga lånReglerna om räntetillägg för räntefria eller lågförräntade lånfrån arbetsgivaren har slopats. Ränteförmånerna tas i ställetupp till beskattning som inkomst av tjänst, vilket medför attsocialavgifter tas ut. Det beskattade beloppet bliravdragsgillt enligt vad som gäller för räntekostnader.Förmånen skall beräknas enligt en schablon som utgår frånstatslåneräntan året förebeskattningsåret med tillägg av 1 procentenhet.I motion Sk429 av m.fl. (m) framställs ett yrkandeav innebörd att någon beskattning av ett förmånsvärde ej skallske enbart till följd av tillfälliga ändringar i ränteläget.Enligt utskottets uppfattning är det värdefullt att ha enenkel och klar schablon som inte vållar alltför storapraktiska olägenheter. Skulle det visa sig att den aktuellautformningen medför ej godtagbara olägenheter vidtillämpningen utgår utskottet från att detta kommer attuppmärksammas i den pågående översynen utan någon särskildåtgärd från sida. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motionen.Personalrabatter m.m.Sedvanliga rabatter vid inköp av varor och tjänster som ingåri arbetsgivarens ordinarie utbud skall enligtriksskatteverkets anvisningar anses vara en ej skattepliktigpersonalvårdsförmån.I motion Sk429 av m.fl. (m) framställs ett yrkandeav innebörd att förmån av resor för SJ- och SAS-anställda iviss utsträckning skall anses som skattefri personalrabatt(yrkande 5). Motsvarande krav framställs i motion Sk355 avRolf Clarkson och () i denna del.Som utskottet anfört är avsikten med reglerna skall ha en försiktig värdering men att värderingen skallansluta till det marknadsmässiga värdet. I den mån yrkandenainte därmed är tillgodosedda avstyrker utskottet desamma.Yrkandet i motion Sk355 av och () innebär också att den som är anställd på en tidning börkunna få tillgång till tidningen utan att beskattas. Omedelbarlagstiftning av denna innebörd yrkas i motion Sk399 av GötheKnutson m.fl. (m, c). Det yrkande som framställs i motionSk375 av () om ett riksdagsuttalande i sammahänseende torde avse även facktidningar som arbetsgivarenprenumererar på och låter skicka till den anställdes bostad.Riksskatteverket har i sina rekommendationer angett att förmånav fria tidningar och tidskrifter är en skattepliktig förmånnär tidningen eller tidskriften sänds till mottagarensbostadsadress. Verket har som svar på en särskild förfråganmeddelat att särskilda förhållanden i enskilda fall kan ledatill en annan bedömning men att verket inte generellt kan delauppfattningen att tidningar som tillhandahålls anställda itidningsföretag är att betrakta som arbetsredskap.Utskottet beklagar att det i samband med skattereformen intevarit möjligt att ta ställning till de gränsdragningsproblemsom funnits i skattelagstiftningen. När det gällerförmån av fria tidningar bör det enligt utskottets mening iförsta hand ankomma på att efter hand lösa depraktiska tillämpningsproblem som har aktualiserats.Utskottet avstyrker således de aktuella motionsyrkandena.BilförmånRegler om värdering av bilförmån har justerats i vissahänseenden i samband med skattereformen. Reglerna innebar attförmån av fri bil som inte är äldre än värderastill0,8 basbelopp plus av nybilspriset, men inte över42% eller av nybilspriset. Om bilens årsmodellär äldre än beräknas förmånen till av detförmånsvärde som gäller för en ny bil. Är en bil elleräldre beräknas förmånen till av det förmånsvärde somgäller för en ny bil med ett pris som motsvarar avgenomsnittet för de vanligaste bilmodellerna. Alternativt fårdet förmånsvärde som gäller för bilar som är äldre än tre årtillämpas. Om den skattskyldige bekostar allt drivmedel skallförmånen sättas ned med 20%.I flera motioner yrkas att reglerna av miljöskäl ochrättviseskäl skall ta större hänsyn till det faktiskanyttjandet av bilen. Hit hör motionerna Sk327 av ElvingAndersson och (), Sk335 av Per (),Sk391 av och () yrkande 4,Sk395 av m.fl. (m) yrkandena 2 och 3, Sk396 avSven m.fl. (m) yrkande 2, Sk403 av Bo Lundgrenm.fl. (m) yrkande 1, Sk435 av m.fl. (c) yrkande5 och Sk362 av och () i dennadel. En del av dessa yrkanden går också ut på en allmänsänkning av förmånsvärdena. Yrkanden i detta hänseendeframställs också i motion Sk374 av () samt --i fråga om äldre bilar -- i motionerna Sk328 av ()och Sk627 av m.fl. (mp) yrkande 12. I densistnämnda motionen yrkas också en allmän översyn av reglernaför att tillgodose miljöpolitiska mål (yrkande 13). MotionSk395 syftar också till att utforma reglerna på ett sätt somstimulerar till en föryngring av bilparken i miljöfrämjandesyfte (yrkande 5). I motion Sk433 av m.fl. (v)begärs skärpningar för att uppnå positiva miljöeffekter genomatt minska det privata nyttjandet.I motionerna har enligt utskottets uppfattning inte åberopatsnågra nya synpunkter som bör föranleda att reglerna nu prövaspå nytt. Med hänvisning till sina tidigare ställningstagandentill dessa frågor avstyrker utskottet motionerna.I motion Sk398 av () yrkas att förmånsvärdetför egenföretagare skall kunna jämkas på samma sätt som föranställda.Avsikten har varit att reglerna för egenföretagare så långtsom möjligt skall vara desamma som för anställda. Enligt vadriksskatteverket redan har påpekat bör reglerna förtydligas idet hänseende som anges i motionen, och regeringen avser att ilämpligt sammanhang lägga fram det ändringsförslag som behövs.Yrkandet i motionen kommer alltså att tillgodoses utan attriksdagen nu vidtar någon särskild åtgärd. Av detta skälavstyrker utskottet motionen.BilresorAvdragsreglerna för bilresor i tjänsten har begränsats till 12kr. per mil fr.o.m. beskattningsåret 1990.Avdraget för bilresor mellan bostad och arbetsplats ärreglerna i princip oförändrat jämfört med tidigare men hartill följd av prishöjningarna på bensin i samband medIrak-krisen tillfälligt höjts till . per mil vid 1991 årstaxering och till . per mil vid taxering,oberoende av körsträcka. Avsikten är att en särskild utredareskall se över grunderna för detta avdrags utformning på längresikt (prop. 1990/91:54 s.186).I motionerna Sk371 av och ()yrkande 3 och Sk391 yrkande 3 (samma motionärer) och Sk403 avBo Lundgren m.fl. (m) yrkande 2 yrkas att avdrag förtjänsteresor med egen bil skall kunna medges med beloppmotsvarande de styrkta faktiska kostnaderna. Motsvarandeyrkande framställs i motion Sk435 av m.fl. (c)yrkandena 4 och 20 som också innefattar krav på att detnuvarande avdragsbeloppet . per mil,såväl i tjänsten som för egenföretagare. Även yrkandena 1 och4 i motion Sk395 av m.fl. (m) grundar sig påuppfattningen att avdragsbeloppet är för lågt såväl i tjänstensom till och från arbetet.Beträffande bilresor mellan bostaden och arbetsplatseninnehåller motionerna Sk301 av (), Sk426 avBörje m.fl. (c) och Sk435 av m.fl. (c)yrkande 3 krav på att avdragsbeloppet höjs till . Motsvarande krav återfinns i motion Sk400 av BörjeHörnlund (c) yrkande 4 som också innebär att avdraget för år1991 skall medges vid sidan av schablonavdraget. Härefter börkostnaderna beaktas i form av skattereduktion i stället förgenom avdrag (yrkande 1). I motion Sk403 av m.fl.(m) begär motionärerna dels att schablonen för bilresor skallfastställas med utgångspunkt i de kraftiga kostnadsökningarnaför bilismen, dels att resa till barndaghem skall beaktas vidberäkningen av tidsvinsten (yrkande 1). Krav i sistnämndahänseende framställs även i motionerna Sk393 av . (m) yrkande 3, Sk318 av () och Sk341 avRosa Östh och (). I motion Sk627 av IngerSchörling m.fl. (mp) anser man att reglerna bör utformas påett annat sätt. De yrkar (yrkande 14) att avdrag för resor --oberoende av färdsätt -- skall medges endast om avståndetmellan bostad och arbetsplats överstiger och beräknasmed hänsyn till avståndet till högst . I andra handyrkas en översyn av reglerna (yrkande 15).Avdragsreglerna har ändrats, och utskottet hade därvidatt ta ställning till olika motionsyrkanden med i stort settsamma innebörd som de nu aktuella. Därtill kommer att reglernaom avdrag för resor mellan bostad och arbetsplats enligt vadsom angetts ovan skall bli föremål för en översyn. Med hänsynhärtill avstyrker utskottet motionerna.Ökade levnadskostnader m.m.Fr.o.m. 1990 gäller den nya principen att statliga ochkommunala kostnadsersättningar skall beskattas med rätt tillavdrag för motsvarande merkostnader på samma sätt som förprivatanställda och att avdrag för ökade levnadskostnader vidtjänsteresa skall medges endast om tjänsteresan varit förenadmed övernattning utanför den vanliga verksamhetsorten. Dennaprincip genomfördes i vad gäller endagsförrättningar fr.o.m.inkomståret 1990.Principen fullföljd även i fråga om andraförrättningar. genomförs nya beloppsramar föravdraget för ökade levnadskostnader.Avdraget skall i princip motsvara traktamentet men blirmaximalt . Efter en tremånadersperiod reduceras avdragettill , om rätt till avdrag alltjämt föreligger. För densom inte uppburit traktamente medges schablonavdrag med 75 kr.För kostnader för övernattning medges avdrag för de faktiskakostnaderna. För den som uppburit traktamente föreslås ocksåen nattschablon på 75 kr.Avdragsreglerna vid utlandsresor är i stort sett desamma somtidigare, och avdragen enligt de av riksskatteverketfastställda schablonerna ligger i princip kvar på samma nivå.I motionerna Sk380 av och () och Sk402 av () framställs yrkanden isyfte att få till stånd en översyn av reglerna i fråga omutlandsresor. Motionärerna anser att reglerna är förförmånliga jämfört med vad som gäller vid resor inom landet.De skillnader som påtalas i motionen har sin förklaring i attavdragen i samband med utlandsresor inte omfattades av deutredningsförslag som legat till grund för reformen. Enligtvad utskottet erfarit planeras nu inom ensärskild översyn av dessa frågor. Utskottet instämmer imotionärernas uppfattning att det är angeläget att åstadkommaen bättre samstämmighet i reglerna men finner mot bakgrund avvad som anförts inte skäl att förorda någon särskildåtgärd med anledning av motionerna. Utskottet avstyrkersåledes dessa motionsyrkanden.I motion Sk401 av m.fl. (mp) framställs yrkandensom syftar till en omprövning bl.a. av skattefriheten förnattraktamenten, representationsmåltider och vissakonferenser. Motionärerna anser att avdragsmöjligheterna börbegränsas för att dra ned på den överflödskonsumtion somreglerna medför.Vid sin prövning av motsvarande frågor fannutskottet med hänsyn till vad som anförts i den då aktuellapropositionen att utvecklingen på detta område bör avvaktasinnan man går in på en närmare lagreglering av dessadetaljfrågor. I den nu aktuella motionen har inte anförtsnågra nya omständigheter som bör föranleda att utskottetomprövar sitt ställningstagande. Utkottet avstyrker alltsåmotionen.Vidare yrkas i motion Sk429 av m.fl. (m) --yrkande 6 -- ett riksdagsuttalande om att schablonavdragen börräknas upp i takt med penningvärdet.Utskottet finner det alltför tidigt med en översyn av reglernai det angivna syftet och avstyrker detta yrkande.I motion Sk354 av och ()framställs ett yrkande om ett fiskaravdrag för ökadelevnadskostnader med samma utformning som i , dvs. med23% av en bruttoinkomst på högst 25000 NKr.Eftersom det strider mot principerna för skattereformen attutvidga avdragsmöjligheterna på detta sätt avstyrker utskottetäven denna motion.Fackföreningsavgifter m.m.Skattereduktionen för fackföreningsavgifter begränsades ivåras till av medlemsavgiftern som detmaximala underlaget höjdes till . Riksdagsbeslutet ihöstas innebar att frågan omprövades varvidbeloppsbegränsningen slopades med verkan fr.o.m. inkomståret1991.I motionerna Sk424 av m.fl. (m) yrkande 21, Sk430av m.fl. (fp) yrkande 6 och Sk435 av GörelThurdin m.fl. (c) yrkandena 9 och 10 krävs attskattereduktionen för fackföreningsavgift slopas. Yrkandena ide sistnämnda motionerna innebär att arbetsgivarnasavdragsrätt för sina föreningsavgifter begränsas i motsvarandemån. I motion Sk627 av m.fl. (mp) yrkas attskattereduktionen och arbetsgivarnas avdragsrätt begränsas(yrkande 16).De aktuella yrkandena överensstämmer med motsvarande yrkandeni höstas. Utskottet finner inte anledning att ompröva sittställningstagande utan avstyrker motionerna i dessa delar.I motion Sk429 av m.fl. (m) yrkas också attskattefriheten för fackliga stipendier slopas årstaxering.Utskottet anser nu liksom tidigare att ett ställningstagandetill denna fråga bör anstå i avvaktan på stiftelse- ochföreningsskattekommitténs förslag och avstyrker även dennamotion.Kapitalinkomst, räntor, aktierI motion Sk353 av m.fl. (m) yrkas ettriksdagsuttalande om att skattesatsen för kapitalinkomster börsänkas bl.a. med tanke på dagens höga inflationstakt (yrkande2). Ett likartat yrkande framställs i motion Sk424 av CarlBildt m.fl. (m) yrkande 8. Motionärerna begär också fullavdragsrätt för realisationsförluster och en sänkt beskattningav kapitalvinster (Sk353 yrkandena 4 och 5).Utskottet hänvisar till de avvägningar som ligger till grundför skattereformen och avstyrker dessa yrkanden.Vidare yrkas i motion Sk353 av m.fl. (m) --yrkande3-- att de avdragsbegränsningar för ränteutgiftersom genomförts i skattereformen slopas. I motionerna Sk433 avLars m.fl. (v) -- yrkande 13 -- och Sk627 av IngerSchörling m.fl. (mp) -- yrkande 18 -- krävs däremotytterligare begränsningar i avdragsrätten för räntor.De begränsningar som har genomförts i avdragsrätten för räntorgäller över en viss gräns. Om nettoränteutgifterna överstigerränteinkomsterna med 100000kr. får av detöverskjutande beloppet dras av. För barn och ungdomar under 18år och för dödsbon som behandlas enligt reglerna förhandelsbolag föreslås att gränsen blir 10000 kr.Skattereduktionen för det överskjutande räntebeloppet kommerdärmed att begränsas till (av ).Skattereduktionen får inte förskjutas till senare år.Som utskottet anförde är det angeläget attränteavdraget begränsas om detta kan ske på ett sådant sättatt oacceptabla kostnadshöjningar för boendet undviks. mening är begränsningarna väl avvägda i dessahänseenden. Begränsningarna torde också vara tillräckliga föratt förhindra möjligheterna till skatteflykt. Utskottetvidhåller således sin uppfattning angående avvägningen avavdragsbegränsningarna och avstyrker motionerna i denna del.Utskottet vidhåller också sin uppfattning att möjligheternatill skattereduktion inte bör kunna förskjutas till senare åroch avstyrker yrkandet i motion Sk429 av m.fl. (m)om en ändring av denna regel (yrkande 7).I motion Sk363 av () yrkas en översyn avreavinstreglerna på aktier i syfte att införa uppskovsreglervid tvångsförsäljningar.Enligt utskottets mening är det oförenligt med principerna förskatteomläggningen att ett sådant uppskov som avses i motionenmedges. Utskottet avstyrker alltså detta yrkande.I motionerna Sk353 av m.fl. (m) yrkande 1, Sk423 avBengt m.fl. (fp) yrkande 5 och Sk435 av GörelThurdin m.fl. (c) yrkande 24 återkommer motionärerna till ettgammalt krav på att omsättningsskatten på aktier skall slopas.Omsättningsskatten på aktier, som har halverats till 5 avvederlaget , bör enligt utredningsförslaget om ensärskild skatt i den finansiella sektorn (SOU 1990:46)slopas om utredningsförslaget genomförs. I avvaktan påkommande ställningstaganden till utredningsförslaget avstyrkerutskottet de nu aktuella motionerna.Vidare yrkas i motion Sk304 av förste vice talman och () att reavinstbeskattningen påkonst och antikviteter görs real och att den slopas efter eninnehavstid på fem år.I förutsättningarna för skattereformen ingår att den tidigareskattefriheten vid lösöre m.m. efter viss tids innehav skallslopas. De nya reglerna innebär att man alltid får dra avminst av försäljningspriset och dessutom ett belopp av50000 kr. Vad somdärefter återstår skall tas upp till beskattning i sin helhet.Med hänvisning till vad uskottet anfört i denna fråga förraåret avstyrker utskottet det nu aktuella yrkandet.BostadsbeskattningenSchablonbeskattningen av egnahem har slopats . Skatt för innehavet tas ut enbart i form avfastighetsskatt. Avdrag för ränteutgifter medges ifortsättningen i inkomstslaget kapital. Uthyrning av egnahembeskattas i regel som intäkt av kapital till den del somintäkten överstiger . Härutöver medges avdrag med20% av bruttointäkten. Motsvarande gäller förandrahandsuthyrning av lägenheter m.m., men i stället förprocentavdrag medges här avdrag för den del av den egna hyransom belöper på vad som har hyrts ut.I fråga om jordbruksfastigheter har beskattningen av ägarensbostad ordnats på samma sätt som för småhusen.Mangårdsbyggnaden har alltså brutits ut ur inkomstslagetnäringsverksamhet, vilket bl.a. innebär att avdrag förreparation och underhåll inte längre medges.Fastighetsskatten för småhusen uppgår i regel till 1,avtaxeringsvärdet och därefter till1,av taxeringsvärdet. För hyreshusen är fastighetsskatteni princip 2,av taxeringsvärdet. För nyproduceradebostadsfastigheter gäller särskilda lättnader ifastighetsskatten.I motion Sk359 av () yrkas ettriksdagsuttalande om att bostadsbeskattningen bör slopas påsikt. Vidare krävs i motion Sk317 av m.fl. (m)yrkande 5 att fastighetsskatten slopas stegvis, i motion Sk424av m.fl. (m) yrkande 19 att höjningar avtaxeringsvärdet med vid 1990 årsfastighetstaxering inte skall medföra uttag avfastighetsskatt, i motion Sk672 av m.fl. (c)yrkande 3 att fastighetsskatten bör utnyttjas som ettbostadspolitiskt intrument för att inom ramen förbostadsfinansieringen balansera boendekostnaderna över tiden,i motionerna Sk377 av m.fl. (s) ochSk359 av () yrkande 1 att fastighetsskattej skall tas ut för tomträttshavare.Bostadsbeskattningsreglerna har inneburit avsevärdasubventioner för vissa boendeformer till följd av en mycketlåg beskattning av det kapital som har lagts ned ifastigheten. Till följd av målsättningen att uppnå en merlikvärdig beskattning innebär de nya reglerna en försiktigavtrappning av dessa subventioner. Utskottet vill intemedverka till åtgärder som innebär att dessa subventioner återutökas. Utskottet vill också framhålla attbostadsfinansieringsfrågorna lämpligen bör lösas på annat sättän att komplicera skattelagstiftningen.Beträffande frågan om fastighetsskatten på tomträtter bör detframhållas att den givetvis kommer att få bäras avbostadskonsumenten oavsett om fastighetsägaren ellertomträttshavaren är den som formellt sett är skattskyldig.Enligt utskottets mening saknas det tillräckliga skäl för attändra gällande principer i här angivna hänseende.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionernai nu angivna delar.I motion Sk404 av () behandlas en merteknisk fråga rörande utformningen av fastighetsskatten.Motionärerna begär att skatten skall göras enhetlig för allabostäder oavsett i vilken typ av hyreshus som lägenheterna ärbelägna i.Bakgrunden till motionen är att fastighetsskatten numera är1,för småhus och i princip 2,för alla typer avhyreshus, bortsett från lättnader för nyproduktion ochlättnader övergångsvis. Till hyreshus hänförs -- förutombostäder för minst tre familjer -- kontor, butik, hotell,restaurang och liknande. Lättnadsreglerna gäller inte förhyreshus som huvudsakligen består av sådana lokaler. För dennakategori är skattesatsen vid 1992 och taxeringar3,av taxeringsvärdet (prop. 1990/91:56, SkU11). Dennahögre skattesats tas ut även till den del värdet påfastigheten hänför sig till bostäder. De lösningar som harvalts vid detaljutformningen av reglerna innebär i självaverket flera inadvertenser av detta slag. I speciella fallundgår bostäder i byggnader för andra ändamål allfastighetsskatt, och det kan också nämnas attfastighetsskatten för bostadsbyggnader i sin helhet tas utefter de lägre procentsatserna även om byggnaderna till vissdel består av lokaler för annat ändamål. Utskottet kan förnärvarande inte anvisa tekniskt lämpliga metoder för bättrelösningar. En översyn av utformningen av dessa detaljer bördock göras, vilket bör ges regeringen till känna.I motion Sk317 av m.fl. (m) yrkande 4 krävs ettriksdagsuttalande om att ett avdrag bör införas för reparationav småhus. Vidare begärs i motionerna Sk388 av IngridHemmingsson och () yrkande 8, Sk396 avSven m.fl. (m) yrkande 1, Sk429 av Bo Lundgrenm.fl. (m) yrkande 9 att avdragsrätten för mangårdsbyggnaderåterinförs. Likartade men mer begränsade yrkanden framställsockså i motion Sk360 av m.fl. (c), därmotionärerna begär skatteavdrag för överytor och avdrag/bidragför extra kostnader vid renoveringar av stora, gamla ellerantikvariskt intressanta byggnader, och i motion Sk378 avIngrid och () som gäller avdragför merkostnader för underhåll av kulturhistoriskt intressantabyggnader.Utskottet har under en lång följd av år avstyrktmotionsyrkanden om en avdragsrätt för reparation av småhus. Ensådan avdragsrätt är inte heller förenlig med de nyaprinciperna för bostadsbeskattningen och därmed inte hellerför mangårdsbyggnader på jordbruk. Beträffandekulturhistoriskt intressanta byggnader anförde utskottethösten att frågan om möjligheterna att skapa förbättradeförutsättningar för förvaltning av vissa kulturhistorisktvärdefulla byggnader och miljöer, bl.a. herrgårdar ochslottsmiljöer, utreds av utredningen (U 1988:14) omförvaltningen av vissa kulturmiljöer, som avsåg att särskiltöverväga effekterna av de nya skattereglerna. Utskottetförutsätter nu liksom tidigare att regeringen, när utredningenär remissbehandlad, återkommer till med förslag. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet deföreliggande motionerna i dessa delar.När det gäller uthyrning av fritidshus yrkas i motion Sk376 avGöthe och () en återgång till detidigare reglerna om skattefrihet för belopp under 8000 kr.och en höjning av denna beloppsgräns.Utskottet avstyrker även denna motion.Realisationsvinst på bostäderVinst vid avyttring av fastigheter och bostadsrätter skallfr.o.m. 1991 beräknas enligt en nominell metod.Indexuppräkningen av anskaffningsvärdena för fastigheter haravskaffats. Även uppskovsreglerna för fastigheter haravskaffats. begränsas skatteuttaget genomalternativregler (takregler) som innebär att reavinsten fårberäknas till av försäljningsintäkten för denskattskyldiges permanentbostad och till för övrigabostäder (för dödsbon generellt). För näringsfastigheterinnebär takregeln att reavinsten får beräknas till avförsäljningsintäkten. Vinsten beskattas i det nyainkomstslaget kapital och skattesatsen är 30%.För bostadsrätter skall den skattepliktigaförsäljningsintäkten anses motsvara köpeskillingen ökad ellerminskad med andelen i föreningens nettoskuld ellernettoförmögenhet vid försäljningstillfället, frånsett värdetav föreningens fastighet (s.k. genomsyn). Avdrag medges förett omkostnadsbelopp avseende anskaffningskostnader m.m.,beräknat på motsvarande sätt. Enligt motsvarandealternativregler som för fastigheter får reavinsten tas upptill 30, 60 eller av en på samma sätt beräknadförsäljningsintäkt.En annan förändring som gäller både egnahem och bostadsrätterär att rätten till avdrag för värdehöjande reparationerbegränsas. Kostnader härför skall beaktas endast för desenaste fem åren och endast om beloppet under ett åröverstiger . När det gäller bostadsrätter harreglerna om den s.k. genomsynen kombinerats med bestämmelserom att avdrag också kan ske för den avyttrade lägenhetensandel av föreningens utgifter för värdehöjande reparationeroch underhåll (prop. 1990/91:54,SkU10). Bostadsrättsinnehavaren har rätt till avdrag vidvinstberäkningen utan tidsbegränsning för sin andel avföreningens kostnader för ny-, till- och ombyggnad avföreningsfastigheten.I vissa motioner riktas en allmän kritik mot beskattningen avreavinster på bostäder och särskilt då i fråga om effekterna isamband med byte av bostad. Så yrkas i motion Sk303 avCharlotte () ett riksdagsuttalande om att dennabeskattning har skadliga effekter. Vidare yrkas i motionernaSk317 av m.fl. (m) yrkande 6, Sk392 av GullanLindblad och () och Sk424 av m.fl.(m) yrkande 18 krav på förslag från regeringen om att den s.k.flyttskatten skall avskaffas eller att uppskovsregleråterinförs.