bet · GE01SkU25 · 1991-05-14 00:00:00 — Avslag på propositionen (mom. 1), och (alla m) hardels anfört följande:Enligt vår mening finns det ett behov av ekonomiskastimulanser av den typ som regeringen föreslår. En stor del avde luftburna miljöföroreningarna härrör från trafiken, ochdet är därför nödvändigt att trafikens miljömässiga effekterminskas . Nya bränslesnåla fordon, utrustademed effektiv rening, kan på kort sikt minska utsläppen ibetydande omfattning. Bättre vägar och smidigare trafikföringkan också verka i denna riktning. Elbilar och användning avalternativa miljövänliga bränslen kan bidra ytterligare tillminskade utsläpp. En sådan positiv teknikutveckling börstimuleras.Vi måste emellertid konstatera att regeringens förslag fått enutformning som kan ge upphov till allvarliga problem iSveriges förhållande till EFTA, EG och övriga handelspartners.Den föreslagna indelningen i miljöklasser avseende tungafordon riskerar nämligen att bli betraktad som ett tekniskthandelshinder. I kombination med ett unikt svensktcertifieringssystem torde miljöklassningen i princip komma attutestänga utländsk konkurrens eftersom den svenska marknadenär liten. Förslaget om höjda och nya försäljningsskatter stårockså i motsats till den anpassning av skatterna som kanväntas vid ett EG-medlemskap.Tyvärr hotar förslaget också att motverka arbetet med att tafram miljövänliga tunga fordon. Regeringen har valt att införaen försäljningsskatt på . för tunga fordoni miljöklass 3 för att på så sätt stimulera efterfrågan påfordon i miljöklasserna 1 och 2. Problemet är emellertid attdenna skatt också stimulerar till inköp av modell ochtidigare modeller. En avsevärd försäljningsökning under åren1991--1992 kommer att bli följden. Dessutom torde följden bliatt man utnyttjar äldre årsmodeller längre för att undvika denökade beskattningen. En sådan utveckling vore mycket olyckligeftersom nya, skärpta avgaskrav gäller för tunga fordonfr.o.m. Sannolikheten är således mycket storatt införandet av ekonomiska styrmedel enligt regeringensförslag kommer att fördröja introduktionen av miljövänligarefordon i Sverige.Beskattningen av svensk åkerinäring är redan nästan dubbelt såhög som i länderna i EG. Genom att i ensidigt införabestämmelser enligt regeringens förslag ökar riskenytterligare att stora delar av svensk åkerinäring etablerasutanför vårt lands gränser för att på så sätt kunna konkurrerapå lika villkor med åkerinäringen inom EG.Vi avvisar regeringens förslag. Självklart måste vi i Sverigeminska miljöföroreningarna som härrör från trafiken.Regeringen bör därför återkomma med ett nytt förslagsom innebär att miljökrav och certifieringsbestämmelserEG-harmoniseras. Då kan också en positiv miljöeffekt uppnås.Ett nytt förslag bör dessutom innehålla stimulansåtgärder föratt snabbare införa miljövänligare fordonsmodeller.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande avslag på propositionenatt med bifall till motion 1990/91:Sk58 och medanledning av motion 1990/91:Sk60 i denna del avslårproposition 1990/91:156 och begär ett nytt förslag ienlighet med vad som anförts.2. Avslag på propositionen (mom. 1)och (båda fp) hardels anfört följande:Folkpartiet liberalerna har hävdat attmarknadskrafterna bör utnyttjas i miljöarbetets tjänst. Vi ärövertygade om att en kombination av miljöavgifter ochekonomiska stimulanser kan leda till positiva dynamiskaeffekter för miljön. Med det snabbt ökande miljömedvetandethos det svenska folket torde denna typ av åtgärder ha godaförutsättningar att lyckas. Många konsumenter efterfrågarmiljövänliga produkter. Att klassificera fordon så att de idetta avseende får olika grader av "godkänd-stämpel" synesvara en bra väg att gå. Även om vi alltså till fullo delar dei propositionen uttryckta ambitionerna att nedbringa trafikensutsläpp radikalt, har vi en rad synpunkter på detföreliggande förslaget.När det gäller framför allt de tunga fordonen finns riskatt förslaget leder till en effekt motsatt den önskvärda.Eftersom fordon i miljöklasserna 1 och 2 endast iundantagsfall blir tillgängliga på marknaden under de allranärmaste åren blir den huvudsakliga signalen tillfordonsköparna att de skall köpa nya billigare lastbilarsenast 1992 för att slippa den nya försäljningsskatten. Enligtvissa beräkningar slipper en lastbilsägare i så fallfördyringar i storleksordningen 100000kr. När så den bilenär inköpt hålls investeringar i ny vagnpark tillbaka, vilketvore olyckligt från miljösynpunkt. De positiva miljöeffekternaav de nya avgaskrav som gäller års modellerfördröjs i stället för att påskyndas.Enligt regeringens förslag skall certifieringssystem A30tillämpas vid miljöklassningen. Detta är utvecklat i Sverigeoch unikt svenskt. Föregångare inom A-serien har skapatåtskilliga problem, högre kostnader och i praktiken försvåratmöjligheterna att installera utrustning för att uppnå bättrereningsgrad än den fastställda. liberalerna harlänge kritiserat effekterna av detta svenska särsystem. Enligtvår mening bör vid införandet av nya normer strävaefter att i all möjlig utsträckning anpassa dem till kändaeller förväntade krav inom EG. Provmetoder, kontroll ochcertifieringsprocedur skall inte utan synnerligen starka skälavvika från vad som är känt som EG-bestämmelser ellermotsvarande. EGs allmänna certifieringssystem -- ackreditering-- håller på att inarbetas i vår egen lagstiftning. Omregeringens förslag antas är faran överhängande att vi kommeratt ha två parallella lagsystem. Detta vore mycket olyckligt.Enligt nu gällande lagstiftning får en personbil fr.o.m. 1989års modell släppa ut en viss mängd emissioner per kördkilometer. Eftersom tillåtna utsläppsmängder är uttryckta iabsoluta tal per körsträcka måste bilar med högbränsleförbrukning ha en högre grad av rening än bilar med lågbränsleförbrukning för att klara gällande gränsvärden. Ettframtida rabattsystem för bättre rening bör enligt vårmening utformas så att stimulansen avser införande av bästamöjliga reningsteknik oavsett bränsleförbrukning. I ett sådantrabattsystem bör föroreningar som ej kan reduceras genom kändreningsteknik såsom koldioxid och bly beläggas medmiljöavgifter på drivmedlet. Reducering av förorenande ämnensom kan minskas samt reducering av buller bör däremotresultera i en avgasrabatt vid inköp av fordonet. Kravenenligt EGs allmänna avgaskrav bör utgöra minimibestämmelser.Klassgränser därutöver är däremot olyckliga eftersom varjeförbättring bör resultera i en motsvarande rabatt, oavsett omen ny klassgräns för alla emissioner uppnås eller ej. Det härskisserade systemet är alltså ett mera flexibelt system somskulle stimulera konsumenter och producenter att i varjevalsituation eftersträva bästa möjliga miljöteknik.Sammanfattningsvis skulle ett sådant system stimulerabiltillverkarna att införa bästa möjliga rening oavsett om enviss åtgärd resulterar i uppflyttning till en ny klass ellerej.Av det anförda framgår att regeringens förslag inte har fåtten ur miljösynpunkt optimal utformning och att det bristerockså i andra hänseenden. Vi anser att förslaget bör avslåsoch att regeringen bör uppmanas att återkomma med ett nyttförslag om miljöstimulanser och certifieringssystem i enlighetmed vad vi anfört. Vi tillstyrker således motion Sk60 i dennadel.dels vid moment 1 hemställt1. beträffande avslag på propositionenatt med bifall till motion 1990/91:Sk60 i dennadel och med anledning av motion 1990/91:Sk58 avslårproposition 1990/91:156 och hos regeringen begär ett nyttförslag i enlighet med det anförda.3. Certifieringssystemet (mom. 2)(), (), (),() och () hardels anfört följande:Som vi anfört i reservationerna 1 och 2 är det angeläget attmiljöklassningen inte bygger på det unika svenskacertifieringssystemet.Även om miljöklasserna införs bör regeringen återkomma med ettförslag som innebär att ett EG-anpassat certifieringssystemkan tillämpas vid miljöklassningen av bilar när denna träder ikraft. Härigenom tillgodoses i allt väsenligt motion Sk63 idenna del.dels vid moment 2 hemställt2. beträffande certifieringssystemetatt med anledning av motion 1990/91:Sk63 i dennadel och proposition 1990/91:156 i denna del hos regeringenbegär förslag om ett EG-anpassat certifieringssystem som kantillämpas vid avgasgodkännande och miljöklassning av bilarfr.o.m. den 1 januari 1992.4. Miljöklasserna för personbilar och lätta lastbilar (mom. 3), och (alla m) hardels anfört följande:Sverige har starka ekonomiska band med och utvecklingengår nu snabbt mot ett alltmer omfattande utbyte.Förhandlingarna om ett befinner sig i sitt slutskedeoch kommer att lämna in en ansökan ommedlemskap i . Det är mot denna bakgrund förvånande attregeringen föreslår att miljöklasserna skall bygga på de kravsom utvecklats i . Enligt vår mening bör utgångspunkten förde krav som uppställs i stället vara den utveckling som är attvänta inom EG.Regeringen bör enligt vår mening utarbeta förslag till sådanaEG-anpassade krav och återkomma med en redovisning av dessaunder så att kan ta ställning till deminnan miljöklasserna träder i kraft den 1 januari 1992.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 3 hemställt3. beträffande miljöklasserna för personbilar och lättalastbilaratt med anledning av proposition 1990/91:156 idenna del och motion 1990/91:Sk63 i denna del och med avslagpå motion 1990/91:Sk59 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om EG-anpassademiljökrav.5. Miljöklasserna för personbilar och lätta lastbilar (mom. 3)() hardels anfört följande:Kraven för miljöklass 1 måste ställas högre än som föreslås ipropositionen. För personbilar bör kravet påkväveoxidutsläppen skärpas från föreslagna0,per kmtill0,per km. Därtill bör bullerkrav motsvarandeminst dem som planeras inom EG uppfyllas.Regeringen bör utarbeta förslag till sådana skärpta krav ochåterkomma med en redovisning av dessa så attriksdagen kan ta ställning till dem innan miljöklassernaträder i kraft den 1 januari 1992.Det anförda bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 3 hemställt3. beträffande miljöklasserna för personbilar och lättalastbilaratt med bifall till motion 1990/91:Sk59 yrkande 2,med anledning av proposition 1990/91:156 i denna del och medavslag på motion 1990/91:Sk63 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om skärpta krav förmiljöklass 1.6. En senareläggning av miljöklasserna för tunga fordon(mom.4)(), (), () ochRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:När det gäller framför allt de tunga fordonen finns risk attförslaget leder till en effekt motsatt den önskvärda. Eftersomfordon i miljöklasserna 1 och 2 endast i undantagsfall blirtillgängliga på marknaden under de allra närmaste åren blirden huvudsakliga signalen till fordonsköparna att de skallköpa nya billigare lastbilar för att slippa dennya försäljningsskatten. Enligt vissa beräkningar slipper enlastbilsägare i så fall fördyringar i storleksordningen100000kr. När så den bilen är inköpt hålls investeringar iny vagnpark tillbaka, vilket vore olyckligt frånmiljösynpunkt. De positiva miljöeffekterna av de nya avgaskravsom gäller års modeller fördröjs i stället föratt påskyndas.Enligt uppgift kan ett ytterligare problem vara att rättbränsle för de svenska fordonen inte finns tillgängligt inomEG under 1992.Av dessa skäl bör det övervägas att skjuta på introduktionenav miljöklasserna 1 och 2 till . Det anfördabör som sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 4 hemställt4. beträffande en senareläggning av miljöklasserna för tungafordonatt med bifall till motion 1990/91:Sk62 yrkande 2och med anledning av motion 1990/91:Sk63 i denna deldels bifaller proposition 1990/91:156 i denna del,dels som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om att en senareläggning av miljöklasserna 1 och 2 förtunga lastbilar och bussar bör övervägas.7. Kilometerskatten, m.m. (mom. 5 och mom. 16 i motsvarandedel)() hardels anfört följande:Vänsterpartiet kan inte acceptera att miljöklassindelningenskall vara statsfinansiellt neutral. Vi anser att bilismenskall bära sina totala kostnader och att detta inte är falleti dag. Det gäller framför allt den tunga lastbilstrafiken ochbilismen i storstadsområdena. accepterar ejpropositionens förslag om att miljöklassindelningenkompenseras med sänkt kilometerskatt. En sådan sänkning skulledessutom ge kompensation endast till dieseldrivna fordoneftersom de är de enda som erlägger kilometerskatt. Om enhögre försäljningsskatt kompenseras av en sänkt kilometerskattpå de fordon som svarar för en stor del av utsläppenförsvinner incitamentet att övergå till fordon med mindreutsläpp.Generellt sett bör de ekonomiska styrmedlen vara mer inriktadepå ett fordons användning. Ett sådant skattesystem skullegynna kollektiva transporter, fordon med lågbränsleförbrukning och bränslesnål körteknik. Ett system meddifferentierade drivmedelspriser skulle bidra till attmänniskor som bor i delar av landet där bilen är nödvändiginte drabbas lika hårt som i storstadsområdena. Vi har i annatsammanhang föreslagit förändringar i skattesystemet med deninriktningen (jfr betänkande 1990/91:SkU24 Miljöavgifterm.m. ).Med det anförda hemställer jag att propositionens förslag omsänkt kilometerskatt avslås. Förslagen i motion Sk59 yrkandena11 och kilometerskatt, m.m. avstyrks.dels vid moment 5 och moment 16 i motsvarande delhemställt5. beträffande kilometerskatten, m.m.att med bifall till motionerna 1990/91:Sk61yrkande 5 och 1990/91:Sk59 yrkande 10 avslår proposition1990/91:156 i denna del samt motion 1990/91:Sk59 yrkandena11 och 12,16. beträffande lagförslagen såvitt avserkilometerskatten, m.m.att till följd av vad utskottet ovan hemställtavslår de vid propositionen fogade förslagen till3. lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327)4. lag om ändring i lagen (1988:328) om vägtrafikskatt påutländska fordon.8. Kilometerskatten, m.m. (mom. 5 och mom. 16 i motsvarandedel)() hardels anfört följande:Regeringens förslag innebär att kilometerskatten sänks med ca10%, även för fordon som inte åläggs någon som helstförsäljningsskatt! Härigenom gynnas miljöfarlig verksamhetgenom skattelättnader och motverkas uppenbart syftet med detföreslagna miljöklassningssystemet. Förslaget strider mot dengrundläggande idén att använda ekonomiska styrmedel för enbättre miljö.Miljöavgiftutredningens förslag var att införa ett system medavgifter och bidrag för nya tyngre lastbilar och bussar som inte omfattas av nybilsskatten. Dessutom hade utredningenföreslagit att kilometerskatten skulle höjas så attkostnadsansvaret för kväveoxidutsläppen ökas från nuvarande 15kr. per kg till . per kg, vilket kan jämföras med attmiljöavgiften på kväveoxidutsläpp från störreenergianläggningar nu är . per kg.Jag anser att regeringens förslag till sänkning avkilometerskatten måste avvisas och att regeringen bör uppmanasatt skyndsamt återkomma med ett förslag om en höjning avkilometerskattens kostnadsansvar till . per kg kväveoxid.Den statsfinansiella neutraliteten bör i stället uppnås genomen sänkning av mervärdeskatten på land- och sjöbaseradkollektivtrafik. Regeringen bör återkomma med ett förslag äveni denna del.Med det anförda tillstyrker jag motion Sk59 yrkandena 10--12.dels vid moment 5 och moment 16 i motsvarande delhemställt5. beträffande kilometerskatten, m.m.att med bifall till motionerna 1990/91:Sk59yrkandena 10--12 och 1990/91:Sk61 yrkande 5dels avslår proposition 1990/91:156 i denna del,dels hos regeringen begär ett förslag som innebär attkilometerskattens kostnadsansvar för kväveoxidutsläpp höjstill . per kg,dels hos regeringen begär förslag om nedsättning avmervärdeskatten på land- och sjöbaserad kollektivtrafik,16. beträffande lagförslagen såvitt avser kilometerskattenm.m.att till följd av vad utskottet ovan hemställtavslår de vid propositionen fogade förslagen till3. lag om ändring i vägtrafikskattelagen (1988:327)4. lag om ändring i lagen (1988:328) om vägtrafikskatt påutländska fordon.9. Arbetsfordon (mom. 6)() hardels anfört följande:Regeringens förslag innebär att arbetsfordon, dvs.skogsmaskiner, fordonstruckar, traktorer och jordbruksmaskinerm.m. är undantagna från miljöklassindelningen. Arbetsfordonsvarar för nästan lika stor del av t.ex.kväveoxidutsläppen som den tunga trafiken och måstesjälvfallet också miljöklassas. 1988 var utsläppen avkväveoxid från arbetsfordon och för tunga fordon75000 ton. Då det inte finns krav på avgasgodkännandeför denna typ av fordon, bör regeringen återkomma med ettsådant förslag så att även dessa fordon kan omfattas avmiljöklassificeringen.Jag tillstyrker motion Sk61 yrkande 4.dels vid moment 6 hemställt6. beträffande arbetsfordonatt med bifall till motion 1990/91:Sk61 yrkande 4hos regeringen begär förslag om avgasgodkännande förarbetsfordon så att även dessa kan omfattas avmiljöklassningen.10. Särskilt miljövänliga fordon (mom. 7)och (båda fp) hardels anfört följande:Vi har i reservation 2 redovisat hur ett framtida rabattsystemför bättre rening bör vara utformat. Föroreningar som inte kanreduceras genom känd reningsteknik såsom koldioxid och bly börbeläggas med miljöavgifter på drivmedlet. Rabatter vid inköpav fordon bör ges för låga halter av ämnen som kan minskas medkänd reningsteknik samt för lågt buller. Rabatten skall utgåså snart EGs minimikrav överskrids och vara en direkt funktionav reningsgraden. Några miljöklasser behövs inte eftersomvarje förbättring resulterar i en motsvarande rabatt,oberoende av om en viss klassgräns uppnåtts eller ej. Det härskisserade systemet är alltså ett mera flexibelt system somskulle stimulera konsumenter och producenter att i varjevalsituation eftersträva bästa möjliga miljöteknik.I det föreslagna systemet får särskilt miljövänliga fordonockså särskilt stora fördelar och detta oberoende av valdteknik. Någon "nollklass" för elbilar, vätgasbilar, solbilaretc. skulle inte behövas i detta system. Det anförda börriksdagen med anledning av motion Sk60 som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 7 hemställt7. beträffande särskilt miljövänliga fordonatt med anledning av motion 1990/91:Sk60 i dennadel och med avslag på motionerna 1990/91:Sk59 yrkandena 1och 3--7, 1990/91:Sk61 yrkandena 2 och 3, 1990/91:Sk62yrkande 1, 1990/91:Jo113 yrkande 36, 1990/91:Jo120yrkandena 2--4, 1990/91:Jo123 yrkande 1 och 1990/91:Sk626yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts om särskilt miljövänliga fordon i ett klasslöst systemför miljöstimulanser.11. Särskilt miljövänliga fordon (mom. 7)och (båda c) hardels anfört följande:Införandet av tre miljöklasser kan skynda på en successivutveckling av etablerad miljövänlig teknik. Dessa klasser ärdock knappast tillräckliga för att stimulera fram nyamotortyper och bränslen. För att få till stånd sådanasatsningar krävs enligt vår uppfattning införande av en"elitklass" som representerar framtidens bil med ingen ellermycket liten negativ miljöpåverkan. Exempel på sådan teknikkan vara t.ex. en vätgasdriven bil med ångmotor och en bil mednågot slag av miljövänliga bränsleceller, motoralkoholdrivnafordon eller en elbil med bättre batterier. Elitklassen skulleha en ytterligare förmånlig beskattningssituation utövermiljöklass 1.Meningen med förslag är att stimulerateknikutvecklingen. Det finns enligt vår uppfattning ingenanledning att avvakta, tvärtom. Nutidens bestämmelser är i höggrad avgörande för framtidens teknik. Förutsättningarna föratt komplettera de föreslagna tre miljöklasserna med enelitklass enligt ovanstående förslag bör därför noggrantundersökas och prövas. Detta bör ges regeringen till känna.dels vid moment 7 hemställt7. beträffande särskilt miljövänliga fordonatt med bifall till motion 1990/91:Sk62 yrkande 1och med anledning av motionerna 1990/91:Sk59 yrkandena 1 och3--7, 1990/91:Sk60 i denna del, 1990/91:Sk61 yrkandena 2och 3, 1990/91:Jo113 yrkande 36, 1990/91:Jo120 yrkandena2--4, 1990/91:Jo123 yrkande 1 och 1990/91:Sk626 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts omatt komplettera miljöklasserna med en elitklass.12. Särskilt miljövänliga fordon (mom. 7)() hardels anfört följande:Vänsterpartiet föreslår ytterligare en miljöklass föreldrivna, biobränsledrivna och andra ur miljösynpunkt godafordon. Denna miljöklass bör skattegynnas med . iförhållande till skatteklass 1.Regeringen skriver i propositionen att en sådan miljöklass kanbehövas . menar att det är viktigtatt införa en sådan . Det är viktigt som en signaltill marknaden för att stimulera till ökade insatser för attta fram bra alternativ till dagens fordon. Det visar också påsamhällets viljeinriktning att övergå till miljövänlig teknik.Riksdagen bör hos regeringen begära ett skyndsamt förslag omen miljöklass för särskilt miljövänliga fordon.dels vid moment 7 hemställt7. beträffande särskilt miljövänliga fordonatt med bifall till motion 1990/91:Sk61 yrkandena2 och 3 och med anledning av motionerna 1990/91:Sk59yrkandena 1 och 3--7, 1990/91:Sk60 i denna del,1990/91:Sk62 yrkande 1, 1990/91:Jo113 yrkande 36,1990/91:Jo120 yrkandena 2--4, 1990/91:Jo123 yrkande 1 och1990/91:Sk626 yrkande 2 hos regeringen begär förslag om ensärskild miljöklass för eldrivna och andra miljövänliga fordondär försäljningsskatten sätts ner med ytterligare 4000 kr.13. Särskilt miljövänliga fordon (mom. 7)() hardels anfört följande:Vi hävdar att samhället aktivt bör stödja en övergång tillfordon utan miljöfarliga utsläpp och föreslår därför att enskatteklass0 inrättas för sådana. Klassen skulle medge totalbefrielse från fordonsskatt.Det är vår förväntan att den snabba tekniska utvecklingenskall medföra att fordonstyper tas fram som är kvalificeradeför skatteklass0. Det är uppgift att följadenna utveckling och lämna förslag till om sådanklassifikation. Det bör observeras att klassifikationen skallavse miljöegenskaperna för fordonet vid dess drift. vid framställningen av energibärare (elektricitet, vätgasetc.) bör beskattas vid källan för framställningen. I dagensläge vill vi som exempel på klass0 ange el-bilen,vätgasbilen, solenergibilen och biogasdrivna fordon.Fördelarna med eldrift av fordon är många. Eldrivna fordon geri sig inte upphov till några utsläpp och är därför förnämligai bl.a. stadskärnor. Elmotorn är i sig mycket energieffektiv.Eldrift kan enkelt kombineras med andra framdrivningssätt is.k. Teknik för vätgasdrivna fordon har redanutvecklats på flera håll i världen (exempelvis i ,och ). Ur miljösynpunkt är vätgasen ett utmärktdrivmedel. Utsläppen består väsentligen av vattenånga. Bilardrivna direkt av solenergi eller från batterier som laddatsmed solceller finns , men tekniken befinner sigpå utvecklingsstadiet. Vi har i annat sammanhang framhållitatt nya fordon bör kunna gå på biobränslen. Tekniken är välutvecklad, men det fordras målmedveten politik att understödjadess utnyttjande. Exempelvis krävs statligt engagemang iuppbyggnaden av biobränslefabriker. Såväl de två alkoholernaetanol och metanol som biogas är intressanta produkter.Sammanfattningsvis kan sägas att ny, miljövänlig teknik finns,men att den i konkurrensen med etablerad, miljöskadlig teknikbehöver samhällets uppmuntran. Det är en viktig utmaning förbåde industri och samhälle att forma ett framtida trafiksystemutan miljöskadliga utsläpp och utan konsumtion av jordensändliga resurser. Därför anser jag att regeringen böråterkomma med ett förslag om införande av miljöklass0.dels vid moment 7 hemställt7. beträffande särskilt miljövänliga fordonatt med bifall till motion 1990/91:Sk626 yrkande 2och med anledning av motionerna 1990/91:Sk59 yrkandena 1 och3--7, 1990/91:Sk60 i denna del, 1990/91:Sk61 yrkandena 2och 3, 1990/91:Sk62 yrkande 1, 1990/91:Jo113 yrkande 36,1990/91:Jo120 yrkandena 2--4 och 1990/91:Jo123 yrkande 1hos regeringen begär förslag om en miljöklass0 i enlighetmed vad som anförts.14. Lokala restriktioner för vissa fordon (mom. 8)() hardels anfört följande:Särskilda tätortskrav bör ställas på distributionsfordon istäderna. Kommunerna bör ges rätt att förbjuda eller begränsatrafik av fordon som drivs med dieselbränsle i miljöklass 2eller 3 i tätorter (undantaget genomfartsleder där alternativsaknas).