bet · GE01JoU30 · 1991-05-15 00:00:00 — Annars finns det risk föratt naturreservatsbegreppet devalveras, anser motionärerna.Områden för rekreation bör i första hand vara en kommunalangelägenhet (yrkande 9).Även i motion Jo731 (m) anförs att syftet med naturreservatenbör vara att skydda naturen, inte att avsättas till människorsrekreation eller friluftsliv. Befintliga reservatsbildningar börses över, och kostnadsplaner för vården och driften upprättas.Motionärerna anar en inflation av riksobjekt för naturvården ochyrkar att definitionen av riksobjekten förnyas (yrkandena9--12).I motion Jo751 (mp) yrkas att naturvårdspolitiken harmoniserasi enlighet med vad som anförs i den internationellanaturvårdsunionens Världsstrategi för miljövård (yrkande 3) ochatt arbetet med inrättande av reservat påskyndas (yrkande4).Utskottets övervägandenUtskottet har ingen invändning mot den uppdelning avnaturvårdsarbetet i tre nivåer som förordas i propositionen.Enligt utskottets mening kan det som i folkpartimotionen benämnshänsynsområden närmast jämställas med den i propositionenomnämnda andra insatsnivån som innehåller områden med högrenaturvärden där speciella insatser för skydd och vård behövs.Utskottet tillstyrker, vilket framgår av den fortsattaframställningen, även regeringens förslag om införande av ettsärskilt biotopskydd i naturvårdslagen. Därmed tillgodoses iväsentlig mån syftet med yrkandena 1 och 2 i motion Jo705.Utskottet finner heller icke att motionärernas förslag om ägandeoch skötsel av naturreservat innebär någon större avvikelse frånvad som gäller . Det bör dock framhållas att ett betydandestatligt engagemang i naturvården är av central betydelse föratt upprätthålla ett starkt skydd för de kollektiva värden somvärdefulla naturområden hyser. Dessa värden kan inte prissättasoch behöver därför skyddas genom insatser som betalas av alla isamhället. Det förutsätter även ett aktivt deltagande av berördasamhällssektorer, ideella organisationer, kommuner och enskildasåväl allmänhet som markägare. I vilken mån intrångs- ochmarklösenersättningar skall spridas ut i tiden är en praktiskfråga som får bedömas i det enskilda fallet. gällandebestämmelser ger viss möjlighet till ett sådant förfarande. Isamband med en utfrågning med representanter förnaturvårdsverket framfördes den invändningen att befintligaanslag för markinköp m.m. kommer att belastas med räntekostnaderom betalningen sprids ut i tiden. Med det anförda avstyrksyrkandena 7 och 8 i motion Jo705.Med anledning av de förslag som framförs i motionerna Jo705yrkande 9 och Jo731 yrkande 9 om särskilda reservat förfriluftslivet vill utskottet framhålla följande.En grundläggande tanke för naturvården i har varit atten bred förståelse för naturvårdens arbete och förutsättningarfås om den värdefulla naturen görs tillgänglig för allmänhetengenom insatser för friluftslivet. Det som medborgarna gemensamtbetalat med skattemedel skall även vara tillgängligt för alla. Idet sammanhanget kan även naturreservat inrättas enbart förfriluftslivets intressen. Det görs dock enbart på nivå.Med det anförda avstyrks motionerna i nämnda delar.Som framgår av propositionen har ochlänsstyrelserna genomfört en översyn av samtliganaturvårdsobjekt med avseende på skyddsmotiv m.m. med resultatatt det för ett litet antal mindre reservat och skyddsobjektsaknades motiv för att de skall kvarstå som naturvårdsobjekt.Arbete pågår enligt vad utskottet inhämtat med att förse allaäldre reservat med skötselplaner och ekonomiska driftplaner. Förnya reservat är sådana planer obligatoriska. -- Riksobjektinrättas efter stränga kriterier och baseras merendels påklassificering av värdefulla regionala naturobjekt som upptas ilänens naturvårdsplaner. Det anförda innebär att yrkandena10--12 i motion Jo731 i allt väsentligt torde varatillgodosedda.Enligt utskottets mening är det program som naturvårdsverketlagt fram mycket ambitiöst och i dagens läge tillräckligt.Anledning saknas att i detta sammanhang förorda bifall tillförslagen om World Conservation Strategy och reservat imotion Jo751 yrkandena 3 och 4.Hotade arterPropositionenI propositionen föreslås att resurserna för arbetet med hotadearter förstärks med sammanlagt 4milj.kr. harredovisat ett samlat handlingsprogram för hotade arter(informerar, 1990). Handlingsprogrammet ingårsom underlag för Natur 90. Det visar att det omfattande arbetesom har bedrivits inom naturvården och inom deareella näringarna för att bevara växt- och djurarter och deraslivsmiljöer inte har gett önskat resultat.Naturvårdsverket har bedrivit försöksverksamhetmed en databank för hotade arter i samarbete med Sverigeslantbruksuniversitet. Databankens uppgift är att insamla,utvärdera, lagra och tillhandahålla aktuella kunskaper om dehotade arterna och bedöma deras status och hotsituation samt attför ett urval av arter utarbeta förslag till åtgärdsprogram. Ipropositionen betonas att ett ökat engagemang i artdatabankenoch ett centrum för hotade arter bör övervägas.MotionernaI ett par motioner framförs yrkanden om genbanker. Enligtmotion Jo80 (mp) behövs åtgärder för att genomföra enkontinuerlig bevarandeodling av vårt genetiska arv avkulturväxter och att detta skall kunna ske snabbt. Det behövsvidare fler ställen i landet där gamla fruktsorter kan odlas.Motionären begär att en utredning tillsätts för att skyndsamtklarlägga behov och resurser inom hela området (yrkandena 1--3).Enligt motion Jo819 (c) är det viktigt att tillräckliga resurserges till verksamhet med genbanker. I sådana kan man lagralevande vävnader -- pollen, frön, spermier eller ägg -- avväxter, svampar och djur (yrkande 5).I två partimotioner krävs att snabbt får en samladlagstiftning kring bioteknik och genteknik. I motion Jo113 (c)konstateras att frisläppande av gentekniskt förändradeorganismer i naturen måste föregås av en sträng bedömning avmöjliga ekologiska effekter (yrkande 16), och i motion Jo115 (v)kritiseras regeringen för att ha valt att gå fram med smådelförslag (yrkande 10). I båda motionerna yrkas på stopp förfrisläppande av genetiskt modifierade organismer i naturen tilldess en samlad lagstiftning föreligger.Enligt motion Jo759 (mp) bör begära attmöjligheterna att förstärka den svenska myskoxstammen utreds ochen räddningsaktion verkställs.Utskottets övervägandenMot bakgrund av det behov av åtgärder för att bevara växt-och djurarter som redovisas i handlingsprogramtillstyrker utskottet regeringens förslag att stärka resursernaför arbetet med hotade arter. Därigenom bör det enligtutskottets mening finnas möjlighet att tillgodose resursbehovethos bl.a. flora- och faunavårdskommittéerna vid Sverigeslantbruksuniversitet. Syftet med motion Jo819 i denna del fårdärmed anses i hög grad tillgodosett.Utskottet har ingen annan mening än den som framförs i motionJo80 om det angelägna i att vårt genetiska arv av kulturväxterbevaras kontinuerligt. Som framhåller ihandlingsplanen bör artbevarandet även i fortsättningen vara enangelägenhet för jordbruket, skogsbruket och fisket och inte sessom en separat naturvårdsfråga. Det bör emellertid överlåtas åtde berörda myndigheterna att bedöma hur de begränsade medel somstår till förfogande bäst bör användas. Något initiativ frånriksdagens sida med anledning av motionen synes icke påkallat.Utskottet är icke berett att föreslå någon särskild åtgärd medanledning av motion Jo759. Myskoxarna har varit utrotade så långtid i att de icke längre kan anses utgöra en del avvår naturliga fauna. Däremot har de otvivelaktigt ett visstintresse för turistnäringen. Den nu existerande stammen iHärjedalen anses vara så fåtalig att den hotas avdegeneration och utplåning. En förstärkning av stammen skulleenligt expertisen bli kostnadskrävande och besvärlig och ta enoproportionerlig del av tillgängliga naturvårdsmedel i anspråk.Motionen avstyrks.Utskottet har under /90 behandlat ett flertalmotioner om bioteknik och genteknik på ett fördjupat sätt (se1989/90:JoU9). Av betänkandet framgår bl.a. att regeringentillsatt en parlamentarisk beredning för frågor rörandeanvändningen av genteknik (dir. 1990:1). Beredningen skallarbeta snabbt. Mot angivna bakgrund anser utskottet det intemeningsfullt att nu föreslå något riksdagsinitiativ medanledning av motionerna Jo113 yrkande 16 och Jo115 yrkande 10.Investeringar på miljöområdetPropositionenRegeringen anför att säkerställandearbetet under de närmasteåren alltjämt bör koncentreras till urskogar, våtmarker ochvissa odlingslandskap. har för säkerställandetav skogar angett skyddsbehoven till ca 100000 ha skogsbiotopertill en kostnad av ca 750milj.kr. upp till tioår. För nästa budgetår har verket äskat 140milj.kr. Motbakgrund av regeringens stabiliseringsprogram för ekonominbör enligt regeringens förslag dock tillfälligt minskautgifterna för detta ändamål för /92 från100milj.kr. till 80milj.kr.MotionernaEnligt moderata samlingspartiets partimotion Jo105 skulleinköp av skogsmark till en beräknad kostnad av 750milj.kr.leda till ett betydande resursslöseri. börundersöka alternativa lösningar där en samverkan avskyddsinsatser med skogsbruket eftersträvas. Det bör kunna geavsevärt lägre kostnader och ändå medge ett skonsamt skogsbrukpå betydande del av dessa arealer (yrkande 54). I motion Jo731(m) begärs tillkännagivanden om återskapande av våtmarker och omnaturvårdande insatser i odlingslandskapet (yrkandena 14 och15). I princip bör kvarvarande sydsvenska våtmarker bevaras.Motionärerna understryker att naturvården här måste komma in iett tidigt planeringsstadium. Nuvarande statsbidrag till dikningbör avskaffas. Sumpskogarna bör inventeras och värderas frånnaturskyddssynpunkt. Att undanta urskogslika skogar och ge demett varaktigt skydd mot avverkning är särskilt viktigt i densödra landshalvan, där även urlövskogar finns, anförmotionärerna.Enligt liberalernas partimotion Jo705 har vi iSverige en låg skyddsnivå för skogsmark bland länder med rikligaskogstillgångar. måste målet av den produktivaskogsmarken utanför de fjällnära barrskogarna nås (yrkande 4).Takten i bevarandebesluten bör ökas så att återstående urskogaroch urskogsliknande områden i södra och mellersta Sverigesäkerställs i reservat (yrkande 5). Domänverksmark bör kunnaerbjudas enskilda som ersättning för mark som görs tillreservat. I detta syfte bör mark motsvarande ett värdeav 15 milj.kr. överföras från domänfonden till naturvårdsfondeni syfte att underlätta bildandet av naturreservat på privatmark, och statlig mark med stora naturvärden bör utan kostnadkunna överföras till naturvårdsfonden (yrkandena 14 och 15).Miljöpartiet de gröna yrkar i partimotion Jo751 yrkandena 1och 2 att bör uttala som långsiktigt mål förnaturvården att av alla representativa naturtypers arealskall skyddas, och att en utredning tillsätts för att utarbetaen plan i detta syfte. I motion Jo795 (mp) konstateras attskyddsnivån för skog är särskilt låg i . Tillatt börja med bör alla de urskogsområden skyddas som tagits medi stora urskogsinventering i början av1980-talet (yrkande 1).Enligt motion Jo819 (c) bör en fond bildas som komplement tillde statliga medlen. Fonden bör kunna ta emot privata donationermen får icke legitimera minskade anslag från staten (yrkande 3).I motionerna Jo440 (fp) yrkande 2, Jo740 (s) och Jo761 (fp, m,c, mp) föreslås inrättande av ett besöks- ochinformationscentrum vid sjön övervägandenUtskottet delar den mening som framförs såväl i propositionensom i motionerna, att säkerställande av urskogarna ochvåtmarkerna liksom vissa odlingslandskap bör prioriteras underden närmaste treårsperioden. har under1980-talet i samarbete med länsstyrelserna bedrivit ettomfattande arbete för skydd av särskilt värdefulla skogar,framför allt urskogsområden. Hoten om avverkning ochfragmentering är enligt verket överhängande särskilt vad gällerde största, mest skyddsvärda och ekonomiskt mestvärdefulla barrskogsområdena. Insatserna av medel för attskydda urskogarna är att se som engångsinsatser till skillnadfrån de insatser som syftar till att bevara kulturlandskapet.Ett regeringsbeslut av stor betydelse -- tillkommet efterriksdagens beslut om bevarande av fjällnära skog (1984/85:JoU20,rskr. 114) -- var uppdraget till 1985-09-05att genomföra permanent skydd för 55 fjällnära urskogsområden.Detta projekt har drivits långt och innebär när detavslutats att en serie för och särklassigtvärdefulla urskogsområden bevaras för framtiden. Som framgår avutskottets ställningstagande till budgetförslaget (se under B3i den fortsatta framställningen) bör anvisa medel förnästa budgetår i enlighet med äskanden.Därigenom bör föreliggande förvärvsavtal kunna slutregleras medresultat att sammanlagt av urskogsarealen nedanförfjällskogsområdet blir säkerställd. Det bör i detta sammanhangnoteras att de genomförda reservaten för fjällnäraskogar kunnat genomföras till förhållandevis låg kostnad.Naturvårdsverket har i en särskild förteckning redovisatområden som planeras för genomförd, fortsatt eller påbörjadreservats- eller nationalparksbildning och som bör kunna finansieras inom angiven ram.Utskottet delar den mening som framförs i motioner från såvälmoderata samlingspartiet som liberalerna att ökadtonvikt bör läggas på naturskyddet av områden i södraoch . I där exploateringsintressenaständigt växer kan man enligt utskottets mening förutse en ökadspännvidd mellan å ena sidan ambitionen att bevara naturmiljönmed de arter inom flora och fauna som där har sina biotoper ochå den andra ständigt ökande kostnader för bevarandet. Det kan dåfinnas anledning att överväga markägarnas och de exploaterandemyndigheternas ansvar inför kommande generationer att inteutarma den biologiska mångfalden. Utskottet pekar i denfortsatta framställningen (under anslagsposten B 3) på dettaförhållande och förordar i det sammanhanget ett initiativ frånriksdagens sida. Den fråga om överförande av domänmark tillnaturvårdsfonden och anslag till detta som tas upp i motionJo705 yrkandena 14 och 15 har vid flera olika tillfällenbehandlats av utskottet och avstyrkts av . Utskottethar därvid anfört att ersättningsfrågan bör bedömas på sammasätt när det gäller domänverksmark som när det gäller annan mark(/90:JoU15). Utskottet har icke ändrat uppfattning idenna sak. Med det anförda avstyrks motionerna Jo105 yrkande 54,Jo705 yrkande 5, 14 och 15, Jo731 yrkandena 14 och 15, Jo795yrkande 1 och Jo819 yrkande 3, i den mån de ej tillgodoses avdet anförda.Utskottet erinrar om att angett skyddsbehovetunder den kommande tioårsperioden till ca 100 000 haskogsbiotoper. Det är enligt utskottets mening knappastrealistiskt att utan ytterligare noggrann inventering lägga fastett arealmål för skyddsvärd mark i . Därmed avstyrksmotionerna Jo705 yrkande 4 och Jo751 yrkandena 1 och 2.Riksdagen avslog en motion om en besöksanläggningvid med hänvisning till att en särskild fond --Tåkernfonden -- inrättats för vården av naturen vid sjön(1989/90:JoU11). Utskottet har icke ändrat sin bedömning i dennafråga och avstyrker motionerna Jo440 yrkande 2, Jo740 och Jo761.Vård och förvaltning av naturvårdsobjektPropositionenRegeringen föreslår att resurserna för vård och förvaltning avnaturreservat m.m. förstärks med 26 milj.kr. (s.382)MotionernaI motion Jo701 (s) yrkas att gör etttillkännagivande om behovet av insatser för handikappanpassningav naturreservat, och i motion Jo790 (s) föreslås ett uttalandeom ersättning till kommunerna för drift och skötsel av toaletteroch sopställ inom de statliga naturreservaten.I motion Jo731 (m) begärs att får i uppgiftatt utreda hur statligt ägda naturområden kan överföras till denideella naturvården (yrkande 5).Utskottets övervägandenEtt breddat finansieringssätt för vård och förvaltning avnaturreservat m.m. kan komma att bli ett viktigt komplement tilldet statliga engagemanget. Utskottet vill i likhet medregeringen framhålla att det är önskvärt att stöd till vård avnaturreservat och andra skyddsvärda områden från företag ochallmänhet i olika former bör utvecklas av de länsstyrelser somhar möjligheter och kunskaper. Arbetet med att effektivisera ochförenkla vårdarbetet bör fortsätta. Utskottet vill isammanhanget framhålla att det i många reservat redan i installationer till turisternas fromma, såsomhandikappanpassade stigar, utsiktstorn och toaletter. Det böröverlåtas till att bedöma i vilken mån de ökadestatliga medlen skall kunna räcka till att minska kommunernaskostnader för renhållningen i naturskyddade områden. MotionernaJo701 och Jo790 bör alltså icke föranleda någotriksdagsinitiativ.Utskottet vill inte utesluta att det inom ramen förlänsstyrelsernas utvecklande av stöd till naturreservat m.m. kanbli aktuellt att överföra statligt ägda naturområden till denideella naturvården. Någon särskild åtgärd från sidai detta syfte med anledning av yrkande 5 i motion Jo731 synesicke påkallat.Landskapsvårdande åtgärderPropositionenRegeringen föreslår att resurserna för landskapsvårdandeåtgärder förstärks för /92 med sammanlagt 100milj.kr. i enlighet med beslut våren 1990.MotionernaEnligt motion Jo75 (v) yrkande 4 bör uttala attgrunden för den landskapsvårdande ersättningen bör vara ettarealbaserat inkomststöd inriktat på vallodling ochdjurhållning. bör även uttala att ersättningen avsesbli ett långsiktigt redskap i jordbrukspolitiken. Annars blirdet omöjligt att sluta avtal för rimliga perioder, t.ex. fem år.I motion Jo234 (c) begärs ett ökat anslag för landskapsvårdtill och (yrkande 5) samt en enklarehantering av bidrag till naturvården och mer generella villkor(yrkande 6). Enligt motionen finns det klara tendenser till atten byråkrati byggs upp kring utbetalning av ersättningen tillodlingslandskapet. Det borde gå att slussa medlen direkt ut tilllänsstyrelserna för fördelning, utan omvägen över de centralaämbetsverken. Även i motion Jo784 (s) understryks att detsärskilda anslaget för kulturmiljövård borde fördelas direkt avregeringen till länsstyrelserna, och att användningen av medlensker i samråd med , lantbruksstyrelsen ochriksantikvarieämbetet.Utskottets övervägandenEn betydande del av växtarter och majoriteten av dehotade arterna är knutna till det gamla odlingslandskapet.Därför är kontinuitet i markanvändningen en förutsättning föratt de naturvärden som är knutna till det gamlaodlingslandskapet kan bevaras. Även kulturmiljövården kräverkontinuitet och en vidmakthållen bebyggelsestruktur pålandsbygden med fortgående användning av mark, byggnader ochanläggningar.Den nya livsmedelspolitiken bör leda till ett mer extensivtnyttjande av åkermarken och lämna ett större utrymme förbevarande av områden värdefulla för natur- ochkulturmiljövården. För att möta följderna för landskapet av enförändrad markanvändning har beslutat om inrättande avett stöd för landskapsvårdande åtgärder. ,och lantbruksstyrelsen har i uppdrag attkontinuerligt följa och utvärdera miljöeffekterna av den nyalivsmedelspolitiken. Bl.a. länsstyrelserna i har ocksåuppmärksammat behovet av att analysera reformens effekter fördet sydsvenska skogs- och odlingslandskapet, och berördalänsstyrelser och myndigheter är i färd med attbilda en projektgrupp för ändamålet.Som framgår av vad utskottet anfört i anslutning tillpropositionen kommer en analys av reformens effekter i desydsvenska landskapen att göras inom länsstyrelsernasprojektgrupp. I avvaktan på resultatet av denna analys börmotionerna Jo234 yrkandena 5 och 6 samt Jo784 inte föranledanågon vidare åtgärd.Utskottet har ingen annan mening än den som uttalas i motionJo75 om att stödet till landskapsvård i någon form kommer attbehöva permanentas. Med hänsyn till att stödformen skallutvärderas bör dock ej på nuvarande stadium göra någotuttalande med anledning av yrkande 4 i motionen.Internationellt arbetePropositionenI propositionen konstaterar regeringen att naturresurs- ochnaturvårdsfrågorna är av central betydelse i det internationellaarbetet. Art- och biotopförstörelsen pågår i oförminskad ochökande takt i hela världen. Att tillämpa en långsiktighushållning med resurserna och att bevara livet på jorden kräverdärför ett internationellt samarbete både globalt och regionalt.Sverige har genom att ansluta sig till ett antal konventionerpå naturvårdsområdet förbundit sig att skydda djur- ochväxtarter och deras livsmiljöer. bedriver ett aktivtarbete inom dessa konventioner. Som exempel kan nämnaskonventionen om våtmarker av internationell betydelse isynnerhet som livsmiljö för våtmarksfåglar (Ramsarkonventionen)där utökat det antal områden som ingår somskyddsområden under konventionen.MotionenEnligt motion 1989/90:Jo873 (v) bör göra ettuttalande om synen på naturvården internationellt (yrkande 1).Motionärerna framhåller att den enda vägen till förbättradelevnadsvillkor globalt sett går över ett planerat, välbalanserat utnyttjande av naturresurserna. En hållbar utvecklingförutsätter att dagens behov tillgodoses utan att kommandegenerationers möjligheter till försörjning äventyras. Dettaförutsätter i sin tur en rättvis fördelning av jordens resurser.I-ländernas primära uppgift för den internationella naturvårdenär således att skära ner sin enorma överkonsumtion ochåstadkomma en ny ekonomisk världsordning, som skaparförutsättningar för en hållbar utveckling i tredje världen. Iett nationellt, svenskt perspektiv är naturvårdsproblemen aven annan dimension. Just det faktum att vi har störrehandlingsutrymme ger oss ett ökat ansvar både för de globalanaturresursfrågorna och för den del av jordens naturarv somfinns inom våra gränser.Utskottets övervägandenUtskottet delar i huvudsak den syn på de globalanaturvårdsfrågorna som anlagts i motionen. Utskottet har iavsnittet om det internationella miljösamarbetet redogjort förbl.a. det pågående förberedelsearbetet års konferensom den globala miljön i . Som anförts i detsammanhanget intar en aktiv roll i arbetet på globalakonventioner om bevarande av den biologiska mångfalden och omskogsvården. Utskottet utgår från att regeringen även ifortsättningen tillvaratar de möjligheter som erbjuds att inomFNs ram och övriga internationella fora verka för en nyekonomisk världsordning. Med det anförda får motionen i dennadel anses besvarad.Ändringar i naturvårdslagen, m.m.PropositionenRegeringens förslag sammanfattas enligt följande.Ett nytt införs.Regeringen får föreskriva om förbud mot markavvattning i vissadelar av landet. Anmälningsplikt för skyddsdikning inomskogsbruket införs.Täkttillstånd enligt naturvårdslagen får vägras den som intehar fullgjort sina skyldigheter enligt tidigare tillstånd.Säkerhet skall ställas innan tillstånd meddelas.Samrådsförfarandet enligt 20 § naturvårdslagen utvidgas.Länsstyrelsen ges möjlighet att förbjuda och anvisa lämpligareplats för ett arbetsföretag.Tillträdesförbud till växtplatser kan meddelas genom beslutenligt naturvårdslagen.En förtydligande bestämmelse avseende kulturmiljövården införsi naturvårdslagen.Beviljad strandskyddsdispens enligt naturvårdslagentidsbegränsas. En möjlighet till undantag från kravet på dispensinförs för bl.a. komplementbyggnader till befintlig bebyggelse.Nationalparker jämställs med naturreservat i fråga ommöjligheten att föreskriva om inskränkningar i enskildasrättigheter, bl.a. sådana som tillkommer samerna.Särskilda naturvårdsvakter utses för tillsyn övernaturvårdsobjekt och terrängkörningen.Delegationsmöjligheter till kommun införs för ärenden enligtnaturvårdslagen om naturminnen och vissa samrådsärenden.Överklagande av fridlysningsärenden samt ärenden om vilthägnoch biotopskydd skall ske till kammarrätten.Straffsatsen för grova brott mot naturvårdslagen höjs till tvåårs fängelse. Utvidgade möjligheter införs att besluta om viteoch rättelse vid överträdelser av reglerna om samrådsskyldighet.Ädellövskogslagen ändras, så att skogsbestånd i hela landetmed lövskog skall anses som ädellövskog om deninnehåller ädla lövträd (prop. s.385).Allmänna utgångspunkterPropositionenRegeringen erinrar i propositionen om attnaturvårdslagsutredningen haft till uppgift att utföra en samladöversyn av naturvårdslagen.