bet · GE01SoU12 · 1991-03-28 00:00:00 — Utskottet ansåg det dock inte motiveratmed en ytterligare höjning av bidraget. De då aktuellamotionerna avstyrktes.Utskottet gör följande bedömning.Utskottet vidhåller sin tidigare inställning till dessaorganisationer och det arbete de utför. Betydande bidrag utgårredan till organisationernas verksamhet. Förra budgetåret höjdesstatsbidraget till organisationer som bedriver socialtrehabiliteringsarbete med 3,6 milj.kr. Även i åretsbudgetproposition föreslås en viss ökning av anslaget. Medhänsyn härtill anser sig utskottet inte böra föreslå enytterligare höjning av bidraget under denna punkt. Förslaget imotion So336 (fp) yrkande 10 delvis om en höjning av bidragetmed 10 milj.kr. avstyrks alltså.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet ävenmotion So256 (mp) yrkande 8.Det är enligt utskottets mening angeläget att de insatser somav frivilliga organisationer görs för att hjälpa kvinnligamissbrukare och för att utveckla vården för dem får stöd.Stiftelsen gör enligt utskottet ett värdefulltarbete. har också fått bidrag från socialstyrelsenför sin verksamhet. Enligt budgetpropositionen bör en del avanslaget för utvecklings- och försöksverksamhet kunna användasför insatser för kvinnliga missbrukare. Det bör alltså finnasmöjligheter för att få ytterligare bidrag till sinverksamhet.Enligt vad utskottet inhämtat avser regeringen att uppdra åtsocialstyrelsen att analysera behovet av särskilda stöd- ochvårdinsatser för kvinnliga missbrukare.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionSo259 (c, s, m, fp, v).Organisationsstöd till vissa nykterhetsorganisationerm.fl.Statsbidrag utgår till folkrörelserna och andra organisationerdels i form av centralt organisationsstöd, dels som projektmedeltill verksamheter med drogförebyggande syfte. Socialstyrelsenfördelar projektmedel till föreningslivet förinformationsinsatser och annan drogförebyggande verksamhet.Nykterhetsorganisationerna och vissa andra organisationer fårenligt propositionen omfattande bidrag för sin centralaverksamhet.Riksdagen beslöt (prop. 1976/77:108, KrU40, rskr. 232)att uppdra åt en särskild nämnd att pröva frågor rörandestatsbidrag till vissa nykterhetsorganisationer. Denna nämnd --samarbetsnämnden -- består av fem ledamöter samt personligaersättare. Nämnden utses av regeringen i sänder,efter förslag från de bidragsberättigade organisationerna.Samarbetsnämnden utser inom sig ordförande och vice ordförande.I propositionen aviseras att ändringar i förordningen(1977:486, omtryckt 1984:369 och ändrad senast 1986:883) omstatsbidrag till organisationer som bedriver nykterhetsarbetekommer att vidtas. Ändringarna innebär att regeringen skall utseordförande i samarbetsnämnden och att övriga ledamöter utses avde bidragsberättigade organisationerna.Vidare kommer bidrag som fördelas av samarbetsnämnden att ifortsättningen även kunna utgå till Föreningen föreslås godkänna de föreslagna förändringarnaangående riktlinjer för fördelning av anslaget Bidrag tillorganisationer.Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslag som alltsågodkänns.Ifrågavarande anslagspost föreslås i propositionen höjas med974000kr. till totalt 17 129 000 kr.I motion So237 av m.fl. (c) föreslås attanslaget skall öka med tio milj.kr. utöver regeringens förslag(yrkande 3). Enligt motionärerna är det viktigt att sökaändra attityderna till alkoholkonsumtion. De understryker attdet är viktigt att folkrörelserna tar sin roll somopinionsbildare och förebild på allvar. Speciellt gäller detidrottsrörelsen som når många ungdomar i sin verksamhet.Kyrkor och samfund har, säger motionärerna, också en viktigroll i ett alkohol- och drogförebyggande arbete.De kristna samfundens nykterhetsorganisation (DKSN) genom sinorganisation , Rådgivning i alkoholfrågor, har enligtmotionen nått goda resultat i stödjande och vårdande arbete.Lewi Pethrusstiftelsen och andra organisationer bedriver ett väldokumenterat arbete bland alkoholmissbrukare och utslagna.Denna verksamhet kompletterar och ersätter i vissa fall deinsatser som kommuner och landsting borde utföra, sägermotionärerna. Det finns därför skäl att förstärka anslagen tillfrivilligorganisationerna som arbetar med drogförebyggandearbete och vård av missbrukare.Motionärerna förordar att de bidrag om 10 milj.kr. somhittills utgått till bör anslås till drogförebyggandearbete och fördelas till nykterhetsorganisationer och drogfriaungdomsmiljöer. Pengarna skall fördelas av samarbetsnämnden förfördelning av statsbidrag till vissa nykterhetsorganisationer.Utskottet har avstyrkt motionsförslag av ihuvudsak sammma innebörd som det här aktuella. godkända betänkande 1989/90:SoU17 (s. 92 f.) framhöllutskottet bl.a. att de ideella organisationerna gör en storinsats genom att informera om riskerna med att använda drogeroch förändra attityderna till berusningsmedel. Utskottetframhöll också att betydande bidrag utgår för drogförebyggandeverksamhet.Utskottet gör nu följande bedömning.Utskottet vill på nytt framhålla de betydelsefulla insatsersom de ideella organisationerna gör genom att informera omriskerna med att använda droger och förändra attityderna tillberusningsmedel. Att ytterligare engagera folkrörelser av olikaslag i det drogförebyggande arbetet är ett centralt syfte förden landsomfattande aktion mot droger som inleddes ochleds av den s.k. ATHENA-gruppen.Betydande bidrag utgår för drogförebyggande verksamhet tillbl.a. organisationer och till kommuner som genomför lokalaprojekt. Dessutom utgår bidrag till ungdomsorganisationernasdroginformation. Utskottet anser inte att det finns anledningatt ytterligare öka bidragen till dessa organisationer utöver dehöjningar som föreslås i propositionen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionSo237 (c) yrkande 3.Med anledning av förslaget i motionen om användningen av debidrag som utgått till ATHENA-gruppen vill utskottetpåpeka att gruppen enbart disponerat medel för olika projekt,vilka lämnats i huvudsak från allmänna arvsfonden men också frånanslaget Insatser mot aids. Några medel från den nu aktuellaanslagspunkten har inte utgått.Bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn ochfamiljerI propositionen beräknas under denna anslagspost drygt2milj.kr. för organisationsstöd till organisationer sominriktar sitt arbete på utsatta barn och familjer.I motion So276 av m.fl. (c) föreslås attstödet till föreningen i samhället () skall ökamed . utöver regeringens förslag (yrkande 8). Isamma motion yrkas att som sin mening skall geregeringen till känna vad i motionen anförts om ökat stöd tillbarnjourverksamhet (yrkande 7).I motiveringen till förslagen som finns i motion Ju821framhåller motionärerna att den verksamhet med telefonjour somBRIS och bedriver är mycket viktig för barn som hardet svårt. Även när barnen kan söka stöd hos sina föräldrareller andra närstående kan det vara viktigt att anonymt kunnatala med och få råd av andra vuxna, säger motionärerna. Deerinrar om att föreningen i Samhället () ärberoende av samhällsstöd för sin verksamhet. Förutomtelefonjourverksamheten är föreningens utåtriktadeopinionsbildande verksamhet viktig.I motion So226 av m.fl. (mp) föreslås attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att barn imissbrukarfamiljer måste kunna söka skydd i någon form avjourverksamhet och att en verksamhet motsvarande den danskainförs till att börja med i storstäderna; även organisationersom bör aktivt stödjas (yrkande 8).I budgetpropositionen understryks att organisationer sominriktar sitt arbete på utsatta barn och familjer görbetydelsefulla insatser för dessa barn. Föreningar som BarnensRätt i Samhället (), solidaritet och familjehemmensorganisationer svarar för opinionsbildning, egna insatser och enmetodutveckling inom sina områden. För organisationsstöd tilldessa organisationer beräknas drygt 2 milj.kr.I budgetpropositionen tas också upp behovet av insatser förutsatta barn. I detta sammanhang anförs bl.a. följande (s. 164).I arbetet med utsatta barn och ungdomar är det barnens ochungdomarnas behov som skall stå i centrum. Jag anser att det nukrävs en kraftfull satsning för att utveckla ett barnperspektivi det sociala arbetet. Ett systematiskt förändringsarbete börinledas i syfte att utveckla barnkompetensen inom individ- ochfamiljeomsorgen. Observansen på barnens situation måste öka.Även förhållandet mellan barn och föräldrar behöveruppmärksammas mer än vad som uppenbarligen sker i dag.En utvecklad barnkompetens och en ökad observans på barnenssituation är enligt min mening en förutsättning för attsocialtjänsten skall upptäcka vilka barn och föräldrar somär i behov av särskilt stöd.-- -- --bör upprätta en plan för arbetet med att höjamedvetenheten och öka kompetensen inom när detgäller utsatta barn. En brett upplagd fortbildning bör ingå somen del i en sådan plan. Arbetet bör vidare syfta till attutveckla arbetsformer och metoder. De ideella organisationernaserfarenheter och kunskaper bör tillvaratas i utvecklingsarbetet.För att initiera en utveckling i denna riktning föreslås att 8milj.kr. ställs till förfogande för en samladsatsning för att i det sociala arbetet öka kompetensen attarbeta med och för utsatta barn. I denna satsning bör ävenfortsättningsvis flykting- och invandrarbarn ägnas särskilduppmärksamhet.Socialtjänsten i framför allt , och Malmöbedriver en verksamhet med jourtjänst bl.a. för barn. Vidarefinns jourfosterhem där barn akut kan placeras.Regeringen beslöt att ur allmännaarvsfonden lämna ett bidrag om 1,6 milj.kr. Beloppetavser första året av ett treårigt projekt som syftar till attbeskriva för barn som far illa hur de kan få hjälp i svårasituationer. Med hjälp av olika informationsmaterial,broschyrer, affischer, utställningar, film m.m. vill BRISbeskriva för barn vart de kan vända sig när de behöver hjälp.BRIS avser också att ta fram en informationssida för barn itelefonkatalogen. I projektet ingår också en utställning somvänder sig till vuxna om hur man lämnar upplysningar tillsocialtjänsten när barn far illa och vilket ansvar alla vuxnahar.Utskottet gör följande bedömning.Barnens villkor i samhället och barnens utsatthet har kommitatt uppmärksammas alltmer. Utskottet anser liksom motionärernaatt de insatser som ideella organisationer gör för att hjälpautsatta barn bör stödjas och uppmuntras från samhällets sida.Den verksamhet som bedriver med bl.a telefonjour är viktig.Regeringen har beslutat att ur arvsfonden ge ettbidrag om 1,6 milj.kr. för att bl.a. bygga ut verksamheten medtelefonjour.Utskottet anser att motionärerna i motion So276 (c), yrkandena7 och 8 delvis, i allt väsentligt är tillgodosedda. Yrkandenaavstyrks.Med hänvisning till vad som anförts avstyrker utskottet ocksåmotion So226 (mp) yrkande 8.Bidrag till kvinnojourernas riksorganisation m.m.I propositionen föreslås under en ny anslagspost (9) att ettsärskilt organisationsanslag om 2 milj.kr, skall utgå tillkvinnojourernas riksorganisation. Från anslaget bör även stödkunna lämnas till invandrarorganisationer som stödermisshandlade kvinnor.I motionerna So288 av och (båda fp) och So306 av m.fl.(fp) föreslås en höjning av anslaget med 3 milj.kr. utöverregeringens förslag.I motiveringen till förslaget i motion So288, som lämnas imotion 1990/91:Sf630, erinrar motionärerna om att kvinnojourernavisat sig ha stor betydelse när det gällt att ge skydd åtutlämnade utländska kvinnor. I motionen påpekas att av dem somberetts tillfällig bostad på i underen ettårsperiod var t.ex. invandrarkvinnor.Den föreslagna anslagshöjningen bör enligt motion So306 iförsta hand fördelas till lokala kvinnohus och kvinnojourer.I motion So254 av m.fl. (s) yrkas -- medhänvisning till motivering i motion 1990/91:Ju813 -- attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av årligt verksamhetsbidrag tillkvinnojourer. I sin motivering pekar motionärerna på att det påmånga håll inte finns några kvinnojourer och att existerandejourer har stora ekonomiska problem och eventuellt måste lägganer sin verksamhet. Det är därför enligt motionärerna angelägetatt finna former för ett årligt statligt verksamhetsbidrag tillbrottsofferjourer och kvinnojourer i likhet med det statligaaktivitetsbidraget till ungdomsorganisationerna. Det statligabidraget bör utgå under förutsättning av att kommun ochlandsting bidrar med samma summa.I motion So276 av m.fl. (c) föreslås attriksdagen skall göra ett uttalande om kvinnors hjälpbehov samtom stöd till kvinnojourer (yrkande 9). I den motivering tillförslaget som lämnas i motion 1990/91:Ju821 erinrar motionärernaom kvinnojourernas stora betydelse för de drabbade kvinnorna.Motionärerna anser att kvinnojourerna inte endast behöverekonomiskt stöd utan även hjälp med lokaler, skyddade lägenheterför de drabbade och utbildning av stödpersoner. Motionärernaframhåller att samhällets stöd till jourernas verksamhet intefår utformas så att jourernas fristående ställning äventyras.Enligt motion So278 av m.fl.(m) börriksdagen göra ett uttalande om angelägenheten av att detallmänna ger stöd till kvinnojourer. I motiveringen tillförslaget som finns i motion 1990/91:Ju822 framhållermotionärerna att det är viktigt att kvinnojourerna inte ärmyndigheter utan att deras verksamhet är baserad på frivilligtarbete. Det finns, säger motionärerna, all anledning för detallmänna att stödja kvinnojourerna genom bidrag tilllokalkostnader, telefon, utbildning osv.I motionerna So284 och So285 yrkande 2, båda av RolfDahlberg m.fl. (m) hemställs om att som sin meningskall ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omekonomiska bidrag till kvinnojourer. Motionärerna hänvisar tillde förslag som lags fram i motionerna Ju824 och Ju825 ominrättande av en brottsoffernämnd.Denna nämnd skall ha till uppgift att fördela bidrag till iförsta hand rikstäckande brottsoffer-ochkvinnojourorganisationer. Motionärerna förordar att förbrottsoffernämndens verksamhet skall beräknas ett anslag på5milj.kr.I motion So638 av och (båda c)begärs ett tillkännagivande till regeringen om vad som anförts imotionen om kvinnors hjälpbehov samt om stöd till kvinnojoureryrkande 7. Motionärerna hänvisar i sin motivering tillmotion A812 vari bl.a. framhålls kvinnojourernas storabetydelse.Med hänvisning till att jourerna har små resurser ansermotionärerna att det är nödvändigt att kommunerna ger jourernastöd och hjälper till med exempelvis lokaler och utbildning.Samhället har enligt motionen ett gemensamt ansvar att sörja föratt tillräckliga resurser tillförs kvinnojourerna.Socialstyrelsen har på regeringens uppdrag kartlagtkvinno-och mansjourernas verksamhet. I rapportenKvinnojourer och mansjourer (1990:38) lämnas bl.a.följande uppgifter om kvinnojourerna.Kvinnojourerna har som målsättning att avskaffa våld ochförtryck mot kvinnor.I dag finns 112 kvinnojourer med ca 9500 medlemmar.Kartläggningen visar att de utför ett mycket omfattande ochkvalificerat arbete. Deras verksamhet riktar sig till kvinnorsom är utsatta för våld. I vissa fall skyddar de kvinnor somuppenbart riskerar att bli misshandlade till döds av sina män.De kvinnojourer som finns med i redovisningen (avsamtliga) hade tillsammans 20000 kontakter med hjälpsökandekvinnor . Ca 1500 kvinnor och 1000 barnbereddes övernattning och boende under kortare eller längre tid.Ca två tredjedelar av barnen var under sju år.Jourerna erbjuder hjälpsökande kvinnor både ett praktiskt ochpsykologiskt stöd. Drygt 1600 aktiva i kvinnojourerna ägnargrovt uppskattat åt oavlönat stödarbete. Ommotsvarande arbete skulle utföras av socialsekreterare skulledet kosta kommunerna ca 50 milj.kr.Det viktigaste stödet som jourerna erbjuder misshandladekvinnor är ett skyddat boende. 85 jourer har tillsammans 396platser som de erbjuder misshandlade kvinnor och deras barn.Totalt avvisades 421 kvinnor från jourerna på grundav platsbrist. Flertalet jourer har upplevt en ökning av antalethjälpsökande de senaste tre åren.Många jourer erbjuder juridisk rådgivning och försöker hjälpakvinnan att få en ny bostad.Några jourer har psykologkontakt i egen regi och några harsamtalsgrupper eller stödgrupper exempelvis för kvinnor somvarit utsatta för sexuella övergrepp i barndomen.Kvinnojourerna är också betydelsefulla för de misshandladekvinnornas barn. är också dessa i behov av skydd.Samtliga jourer arbetar på olika sätt med påverkan av rådandemissförhållanden i samhället.För att kunna ge de misshandlade kvinnorna bra hjälp ärjourerna beroende av ett fungerande samarbete med flerainstanser. Vanligast är att jourerna samarbetar medsocialtjänst, polis, advokat, bostadsförmedling och andrakvinnojourer.Kvinnojourerna är beroende av ekonomiskt stöd från kommunen.De flesta jourer får kommunala bidrag men bidragens storlekvarierar. Det finns inget direkt samband mellan bidragetsstorlek och kommunstorlek. De flesta jourer har inte pengar tillannat än fasta utgifter, dvs. löner, hyra, telefon m.m. som ärnödvändiga förutsättningar för jourens arbete. Det betyder attmånga inte har möjlighet att erbjuda sina medlemmar ochanställda utbildning. Resurser finns inte att renovera ochförnya i de lägenheter som på många håll hunnit bli nedslitna.De jourer som vill utveckla sitt arbete med kvinnorna och barnenkan ha mycket svårt att få fram pengar till detta.Kvinnojourerna är ett utmärkt komplement till samhälletshjälpinsatser. De har ett stort behov av förbättrat ekonomisktstöd för att kunna erbjuda misshandlade kvinnor och deras barnen bra hjälp.Det vore önskvärt att de jourer som har behov av det kundeanställa minst två personer, i varje fall på deltid.Socialtjänsten måste självfallet behålla ansvaret för dekvinnor som förutom kvinnojourens hjälp också har behov avsocialtjänstens stöd. Framför allt gäller det kvinnor med barn.I rapporten redovisas att statliga bidrag till kvinnojourernaoch deras riksorganisation, ROKS, har utgått dels frånsocialstyrelsens anslag för Utvecklings- och försöksverksamhet,dels från trettonde huvudtiteln anslaget H 4 Bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhet.Kommunernas bidrag uppgick till ca 6,7 milj.kr. Vissakommuner ger inga bidrag. Tio kvinnojourer fick bidrag frånlandstingen.Det statliga bidrag som ROKS erhållit för sin centralaverksamhet uppgår för innevarande budgetår till 182725 kr.Riksorganisationen har också erhållit medel som fördelats avsocialstyrelsen från femte huvudtitelns reservationsanslag H 4.Utvecklings- och försöksverksamhet. För /91 harsocialstyrelsen fördelat 1,2 milj.kr. från anslaget till ROKS.Både ROKS och några lokala kvinnojourer har därutöver erhållitmedel från trettonde huvudtitelns reservationsanslag I2.Särskilda jämställdhetsåtgärder. Under de senaste två budgetårenhar de medel som fördelats av uppgått tillsammanlagt ca 1,2 milj.kr. Dessa medel har lämnats som stöd förangelägna projekt som bl.a. syftat till att sprida kunskap omvåld mot kvinnor.Motionsvis framförda förslag om stöd till kvinnojourer harutskottet behandlat (bet. 1988/89:SoU20 och1989/90:SoU 17). Vid behandlingen framhöll utskottetatt kvinnojourerna utför ett angeläget socialt arbete genom attbistå kvinnor som utsätts för övergrepp i hemmet.Kvinnojourerna, som i stor utsträckning arbetar ideellt,erbjuder en tillflykt för misshandlade kvinnor och deras barnsamt hjälp och stöd för kvinnor när de vill ta sig ur ellerförändra en outhärdlig livssituation.Utskottet erinrade om att bidrag till kvinnojourerna utgårfrån bl.a. anslaget för utvecklings- och försöksverksamhet, somdisponeras av . Utskottet ansåg att det nu fannsanledning att överväga ett mer permanent stöd tillkvinnojourerna och deras riksorganisation. Utskottet ansåg detockså angeläget att kvinnojourerna skulle få ett ökat statligtstöd för att kunna fullgöra sin viktiga verksamhet och ävenutveckla denna. Regeringen borde överväga på vilket sätt ensådan resursförstärkning bör ske. Vad utskottet anfört gavsregeringen till känna.Med hänvisning till att en kartläggning av stödet till bl.a.kvinnojourer gjordes avstyrkte utskottet motionsförslaget omresursförstärkningar. följde utskottet.I proposition 1990/91:113 om en ny jämställdhetslag m.m.föreslås bl.a. åtgärder för att på olika sätt motverka våld motkvinnor. I propositionen anges (s. 49) att förslagen tillsammansmed vad som föreslagits i årets budgetproposition innebär attsammanlagt 17,5 milj.kr. kan ställas till förfogande /92 för olika åtgärder bl.a. fortbildning,utvecklingsarbete, skydd för utsatta kvinnor, kvinnojourer ochforskning.Utskottet gör nu följande bedömning.Utskottet vidhåller sin inställning att kvinnojourerna utförett angeläget arbete. Den kartläggning av kvinnojourernasverksamhet som har gjort visar attkvinnojourerna utför ett mycket omfattande och kvalificeratarbete. Kvinnojourerna är ett värdefullt komplement tillsamhällets hjälpinsatser. Av kartläggningen framgår att de harmycket små ekonomiska resurser och stort behov av förbättratekonomiskt stöd om de skall kunna fortsätta sin verksamhet.Utskottet är positivt till att regeringen nu föreslagit ettsärskilt organisationsanslag om 2 milj.kr. till kvinnojourernasriksorganisation innebär en betydande förstärkning avbidragen till kvinnojourerna. Utskottet är mot denna bakgrundinte berett att föreslå en ytterligare höjning av bidraget.Motionerna So288 (fp) och So306 (fp) avstyrks sålunda.Utskottet anser att det i första hand bör vara kommunen sombedömer frågan om ekonomiskt stöd till de enskildakvinnojourerna. Utskottet konstaterar att regeringen ännu intetagit ställning till om kvinnojourernasverksamhet. Utskottet avstyrker mot denna bakgrund motionernaSo254 (s), So276 (c) yrkande 9, So278 (m) och So638 (c) yrkande7.Enligt förslagen i motionerna So284 och So285 (yrkande 2)skall kvinnojourerna få bidrag från den brottsoffernämnd sommotionären föreslår skall inrättas. Förslagen i denna delbehandlas av justitieutskottet i dess betänkande 1990/91:JuU21.Utskottet avstyrker motionerna So284 (m) och So285 (m) yrkande2.Bidrag till organisationer som arbetar för de hemlösaDe hemlösas situation tas upp i motion So219 av UllaTillander m.fl. (c). Motionärerna vill att skallgöra ett uttalande om dels riktlinjer för fördelning avanslaget Bidrag till organisationer (yrkande 2), dels dehemlösas situation (yrkande 3 delvis). Vidare föreslås attriksdagen till Bidrag till organisationer anvisar ytterligare3milj.kr. utöver regeringens förslag, dvs. totalt 66 501 000kr. (yrkande 3 delvis).I motionen pekas på att antalet hemlösa ökar i många svenskastäder. Att bryta hemlösheten är, säger motionärerna, en av deviktigaste sociala uppgifterna och en förutsättning för att dehemlösa skall få en chans till ett människovärdigt liv. Denämner och som exempel påorganisationer som tagit sig an bl.a. de hemlösas problem.Motionärerna anför att problemet med de hemlösa är av dendimensionen att det bör lösas på samma sätt som flyktingfrågandär ett statligt åtagande möjliggör för kommunerna att gripa sigan uppgiften. I avvaktan på en varaktig lösning bör, enligtmotionen, 3 milj.kr. anslås till åtgärder för de hemlösa iförsta hand i , och . Bidraget skalllämnas till de ideella organisationer som arbetar för dehemlösa.Gällande bestämmelserEnligt 3 § lagen (1974:523, senast ändrad 1985:466) omkommunala åtgärder för bostadsförsörjningens främjande m.m.(bostadsförsörjningslagen) skall en kommun främja att alla ikommunen får en egen bostad av god kvalitet samt attändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen inom kommunenförbereds och genomförs.Enligt socialtjänstlagen har kommunen det yttersta ansvaretför att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp debehöver (3 §).