bet · GE01UbU7 · 1991-04-09 00:00:00 — 1990/91:115), somriksdagen kommer att behandla, föreslås en ändring i skollagen somgör det möjligt att förlägga undervisning i hemspråk och andra ickeobligatoriska inslag i utbildningen till utan att dessa räknas in i dedagar som skolplikten gäller.Med hänvisning härtill anser utskottet att syftet med motionerna1990/91:Ub243 och 1990/91:Ub326 är tillgodosett, varför de avstyrks.I motion 1990/91:Ub308 (fp) yrkande 5 uppmärksammas hemspråkslärarnassituation. Enligt motionären riskerar hemspråksläraren att hamna utanför detövriga lärarkollegiet till följd av en splittrad tjänstgöring. Mot dennabakgrund bör en översyn göras av hemspråkslärarnas situation.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.I RRVs granskningsrapport om invandrarundervisning i har ävenförutsättningarna för hemspråkslärarnas undervisning behandlats. RRVkonstaterar (s. 20) att hemspråksläraren ofta arbetar deltid eller hartimanställning. I de mindre språkgrupperna med enstaka elever är det ofta frågaom ambulerande tjänstgöring med några timmars undervisning på varjeskola. Detta kan bl.a. medföra långa restider samt svårigheter att samarbetamed övriga lärarkategorier om bedömningar av elevens undervisningsbehov,schemaläggning m.m. Enligt vad utskottet erfarit pågår inom skolöverstyrelsenen utvärdering av hemspråksundervisningen inom ramen för den nationellautvärderingen. Därmed anser utskottet att syftet med motion 1990/91:Ub308yrkande 5 i stort är tillgodosett, varför det avstyrks.I motion 1990/91:Ub293 (m) understryks vikten av att invandrareleverna gesmöjlighet att utveckla sina färdigheter i svenska språket (yrkande 1). Enligtmotionärerna bör avsikten med vistelsen i vägas in i valet avundervisningsspråk i skolan (yrkande 2).Utskottet hänvisar till bestämmelserna om undervisning i svenska somandraspråk enligt 5 kap. 13 § grundskoleförordningen. Utskottet vill erinraom att undervisning i svenska som andraspråk är obligatorisk för elever sombehöver undervisningen (5 kap. 13 § grundskoleförordningen). I avsnittet omhemspråksundervisningen i årets budgetproposition (s. 47) framhållerföredragande statsrådet att det är angeläget både ur den enskildes ochsamhällets synvinkel att elev med annat hemspråk än svenska så snabbt sommöjligt tillägnar sig sådana kunskaper i svenska att eleven kan följaundervisning i alla ämnen och får med andra elever likvärdiga möjligheter tillframgång i skolarbetet. Utskottet delar denna uppfattning.Med det anförda avstyrker utskottet motion 1990/91:Ub293.2. Val av skola, m.m.I motionerna 1990/91:Ub241 (m) yrkande 7 delvis och 1990/91:Ub821 (fp)yrkande 8 betonas rätten och möjligheten för elever och föräldrar attvälja skola. Detta är enligt motionärerna ett viktigt instrument för attvitalisera skolan. I den senare motionen ges exempel på hur ett antal kommuneri landet lyckats utöka möjligheterna för föräldrar och elever att välja skola.I samma motion (yrkande 10) föreslås att gör ett nytttillkännagivande till regeringen när det gäller rätten att välja skola. "Närhetsprincipen" är visserligen viktig, framhåller motionärerna, men deförordar en mer generell utformning av en lagbestämmelse. Om kommunen ges enskyldighet att i största möjliga utsträckning tillgodose föräldrars och eleversönskemål, inkluderar det även en skyldighet att tillfredsställa dem somföredrar den närmaste skolan.Riksdagen har tidigare behandlat frågan om elevers och föräldrars önskemål omval av skola (prop. 1988/89:4, bet. UbU7, rskr. Med anledning avpropositionen om ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76)gjorde på utskottets förslag ett tillkännagivande beträffandegenerella regler om vid vilken grundskola i hemkommunen en elev skall fåfullgöra sin skolplikt. Enligt utskottet skall utgångspunkten vara elevensnärhet till skolan. Kommunen skall emellertid så långt det är praktiskt ochekonomiskt möjligt tillgodose elevers och föräldrars önskan om placering vidviss skola. Utskottet utgick från att regeringen skall förelägga ettförslag till lagtext med den innebörd som utskottet angivit.I proposition 1990/91:115 om vissa skollagsfrågor m.m., som inomkort kommer att behandla, föreslås en ändring i skollagen i enlighet medriksdagens tidigare uttalande.Utskottet finner inte anledning att ändrar sitt tidigareställningstagande i fråga om elevers och föräldrars val av skola, varförmotionerna 1990/91:Ub241 yrkande 7 delvis samt 1990/91:Ub821 yrkandena 8 och 10avstyrks.Rätten att välja skola bör enligt motion 1990/91:Ub241 (m) yrkande 9 följasav rätten och möjligheten för alla skolor att skapa en egen profil. Enligtmotionärerna kommer en skola med speciell inriktning att locka både elever ochpersonal med ett gemensamt intresse. Ett sådant intresse verkar sammanhållandeoch medverkar till en god anda i skolan, vilket i sin tur leder till engagemangoch goda prestationer, framhåller motionärerna. Liknande tankegångar framförs imotion 1990/91:Ub821 (fp) yrkande 9. Profilskolor främjar den pedagogiskautvecklingen i hela skolsystemet och ökar möjligheterna att tillgodoseindividuella önskemål från eleverna.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandena anföra följande.Vid behandling av skolans utveckling och styrning vid riksmötet1988/89 (prop. 1988/89:4, bet. UbU7, rskr. 95) behandlades bl.a. frågan omskolors profilering. Utskottet ställde sig bakom den uppfattning som framfördesi propositionen i denna del.Riksdagens beslut om ansvaret för skolan innebär att ett nyttstatsbidragssystem införs från /92. Som föredragande statsrådetframhöll i propositionen ger ett generellt bidrag till skolsektorn de bästamöjligheterna för huvudmännan att planera verksamheten och organisatorisktutforma skolan med beaktande av lokala förutsättningar och behov. Ett sådantbidrag ger också den vidaste ramen och därmed ett stort utrymme fördecentralisering och möjligheter för personalen i skolan, eleverna ochföräldrarna att utöva ett reellt inflytande och ta ansvar. Utskottet ställdesig bakom regeringens förslag även i denna del.Det finns vissa möjligheter för skolenheter inom att inom ramenför den nu gällande läroplanen och bestämmelser i övrigt att skapa sin egenprofil, vilket även har verifierats i motionerna. En sådan speciell inriktningav verksamheten bör självfallet vara förankrad i den enskilda skolansarbetsplan. Enligt utskottets mening kommer det nya statsbidragssystemet attöka förutsättningarna för enskilda skolors ambitioner i detta avseende.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna 1990/91:Ub241 yrkande 9 och 1990/91:Ub821 yrkande 9.I två motioner tas frågan upp om självstyrande skolor. Enligt motion1990/91:Ub821 (fp) yrkande 7 bör bl.a. rätten för en skola att pröva egnapedagogiska metoder utan politikeringripande och rätten till elev- ochföräldrainflytande i skolan betraktas som viktiga medborgerliga rättigheter,vilka bör lagfästas. På ett flertal verksamhetsområden bör beslutanderättenöverlåtas till varje skola. I motion 1990/91:Ub813 (mp) yrkande 1 föreslås attvarje skolenhet skall ha en egen styrelse med eget budgetansvar och inflytandeöver skolans innehåll.Utskottet behandlade likartade yrkanden så sent som medanledning av propositionen om ansvaret för skolan (bet. 1990/91:UbU4). Motdenna bakgrund finner utskottet det inte påkallat att gör någotsärskilt uttalande, varför motionerna 1990/91:Ub813 yrkande 1 och 1990/91:Ub821yrkande 7 avstyrks.I motion 1990/91:Ub313 (v) yrkandena 7 och 8 anses det självklart attelevernas inflytande över undervisningen måste förbättras och att de skallta ett större ansvar för den egna skolan. Enligt motionärerna bör de nyaläroplanerna för såväl gymnasieskolan som tydligt ange att det äreleverna som tillsammans med lärarna skall planera, genomföra och utvärderaundervisningen. bör hos regeringen begära förslag om hurelevinflytandet skall öka samt om sådan ändring i skollagen att elevernas rätttill inflytande garanteras. Slutligen understryks i motion 1990/91:Ub245 (s)vikten av att ytterligare intensifiera utvecklingen av demokratiskaarbetsmetoder i skolan och därmed också stärka skolans roll i arbetet med attfostra eleverna till demokratiska medborgare.Utskottet hänvisar till att antagit ett nytt första kapiteli skollagen (prop. 1990/91:18, bet. UbU:4, rskr. I 1 kap. 2§ fastslåsbl.a. : "Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse medgrundläggande demokratiska värderingar." I proposition 1990/91:115 om vissaskollagsfrågor m.m. föreslås när det gäller att elevernas rätt tillinflytande markeras i lag. Motsvarande föreslås gälla för elever igymnasieskolan och kommunala utbildningen för vuxna enligt proposition1990/91:85 Växa med kunskaper -- om gymnasieskolan och vuxenutbildningen.Riksdagen kommer under innevarande att ta ställning till bl.a. dessaförslag. Utskottet hänvisar vidare till direktiven (dir. 1991:9) för dennyligen tillsatta läroplanskommittén, där det bl.a. anförs följande:"Förutsättningen för en god inlärning ökar när eleverna får möjlighet till attutöva inflytande och ta ansvar för sin egen utbildning. Kravet på attutbildningen skall byggas upp med utgångspunkt i ett reellt elevinflytande ärockså betingat av de krav på kompetens vad gäller medinflytande ochansvarstagande som ställs i samhälls- och arbetslivet. Därmed kan utbildningenförstärka den demokratiseringsprocess som pågår i samhället. I översynsarbetetskall dessa förhållanden beaktas. "Utskottet finner att syftet med motionerna 1990/91:Ub245 och 1990/91:Ub313yrkandena 7 och 8 är tillgodosett, varför de avstyrks.3. Vissa gymnasieskolfrågorMed tanke på den långa planeringstid som är nödvändig för en förändring avgymnasieskolan kan, enligt vad föredragande statsrådet anför ibudgetpropositionen (s. 78), en ny linjestruktur m.m. börja införas förstfr.o.m. Mot denna bakgrund föreslår regeringen när det gällerpågående försöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade studievägar attriksdagen beslutar att intagningen till årskurs 1 /92 bör fåske i nuvarande omfattning i de kommuner som har försökslinjerna.I motion 1990/91:Ub203 (m) yrkande 12 föreslås att försöksverksamheten medden treåriga yrkesinriktade utbildningen skall avbrytas. Inga nyaintagningsplatser för försöksverksamheten bör ställas till förfogande och nupågående utbildningar bör avbrytas i och med att eleverna fullföljt sinutbildning. Enligt motionärerna har erfarenheterna av den bedrivnaförsöksverksamheten visat att den inte utan omfattande förändringar kan varautgångspunkt för gymnasieskolans yrkesutbildning. Motionärerna finner det inteförsvarbart att i dagens samhällsekonomiska läge göra omfattande fortsattainvesteringar i en utbildningsform som måste förändras på ett genomgripandesätt.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Försöksverksamhet med treårig yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan harpågått /89. Den första kullen elever i försöksverksamhetenslutför således sin utbildning i och med utgången av innevarande läsår. Underdessa har antalet intagningsplatser inom försöksverksamheten utökats ochomfattar 12000 platser /91.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att intagning tillförsöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade studievägar får ske /92. bör såleds med avslag på motion 1990/91:Ub203yrkande 12 besluta i enlighet med regeringens förslag i proposition1990/91:100. kommer att ta ställning till propositionen ombl.a. en ny gymnasieskola (prop. 1990/91:85 Växa med kunskaper -- omgymnasieskolan och vuxenutbildningen).I motion 1990/91:Ub816 (m) yrkande 11 tas frågan upp om huvudmannaskapetför den gymnasiala vårdutbildningen. Enligt motionärerna har erfarenheternavisat att landstingen som huvudmän för vårdutbildningen inte skapar de bästaförutsättningar för denna utbildning. Utbildningsmässiga och kvalitetsmässigahänsyn trängs undan av landstingens ambitioner att främst ge utbildning föregna behov. Motionärerna anser därför att kommunen bör vara huvudman för alloffentlig gymnasial utbildning.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.I samband med behandling av ansvaret för skolan (prop. 1990/91:18,bet. UbU4, rskr. 76 s. 30 f.) tog utskottet ställning till landstingensfortsatta huvudmannaskap för vissa utbildningar i gymnasieskolan. Utskottetfinner ingen anledning att ändra sitt tidigare ställningstagande när det gällerhuvudmannaskapet för den gymnasiala vårdutbildningen, varför utskottet föreslåratt avslår motion 1990/91:Ub816 yrkande 11.I motion 1990/91:Ub826 (fp) om utbildningen i hävdas att dengymnasiala utbildningen har en alltför kraftig inriktning mot de yrkesinriktadestudievägarna, i synnerhet i den . Behovet av ökad teoretiskgymnasial utbildning i bör därför tillgodoses i störreutsträckning än vad som skett (yrkande 1).Riksdagens beslut om ansvaret för skolan innebär bl.a. att de kommuner somanordnar gymnasial utbildning skall ansvara för planeringen när det gällervilka studievägar som skall finnas och antalet platser på dem. Därmed har detstatliga planeringssystemet för gymnasieskolan upphört.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotion 1990/91:Ub826 yrkande 1.4. Vissa tjänstefrågorI motionerna 1990/91:Ub560 (m) yrkande 8 och 1990/91:Ub821 (fp) yrkande 16tas frågan upp om karriärmöjligheter för lärare. Enligt motionärerna är detviktigt att skolan kan värdesätta goda pedagoger så att de stannar kvar iläraryrket. Tjänsterna som huvudlärare och institutionsföreståndare bör därföråterinföras. Vidare bör antalet lektorat kunna ökas och större ansträngningarbör göras för att tillsätta de lektorat som redan är inrättade igymnasieskolan.Utskottet tog ställning till likartade yrkanden i samband med riksdagensbehandling av ansvaret för skolan tidigare under detta . Utskottetutgick från att åtgärder av ifrågavarande slag prövas av skolhuvudmännen.När det gäller lektorstjänster m.m. gjorde ett särskilt uttalande idenna fråga (jfr betänkande 1990/91:UbU4 s. 23--25).Med det anförda avstyrker utskottet motionerna 1990/91:Ub560 yrkande 8 och1990/91:Ub821 yrkande 16.I motion 1990/91:Ub821 (fp) yrkande 18 föreslås att den besvärsrätt somhittills funnits vid lärartillsättningar skall bibehållas.Riksdagen avslog motioner med likartade yrkanden under innevarande isamband med behandlingen av ansvaret för skolan. Utskottet har inte funnit attnågot nytt har framkommit i ärendet som bör föranleda att ändra sittställningstagande vad gäller besvärsrätt vid lärartillsättning. Efterriksdagens beslut om kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. på skolområdet(prop. 1989/90:41, bet. UbU9, rskr. 58) har regeringen den 13 december 1990utfärdat förordning om meritvärdering vid anställning av lärare (). Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion1990/91:Ub821 yrkande 18.Med hänvisning till beslut om kommunalt huvudmannaskap för lärarem.fl. på skolområdet (prop. 1989/90:41, bet. UbU9, rskr. 58) föreslårregeringen att den statliga regleringen skall upphöra även för tjänstersom föreståndare och biträdande föreståndare vid elevhem för vilkasektorsavtalet för civila statsförvaltningen (SA-C) gäller. Den statligaregleringen bör upphöra för dessa tjänster med tillämpning fr.o.m. den 1 juli1991.Utskottet föreslår att godkänner regeringens förslag att avveckladen statliga regleringen av tjänster som elevhemsföreståndare och biträdandeelevhemsföreståndare i grundskolan.5. Vissa statsbidragsfrågorMed hänvisning till förvaltningsrevision av denkommunala grundutbildningen för vuxna (Grundvux -- styrning ochresursutnyttjande, diarienr 23-90-07-48) är det regeringens uppfattning att enmindre besparing genom effektivitetsvinster kan göras inom grundvux.Mot denna bakgrund har sektorsbidraget i vad avser den del som gällervuxenutbildningen minskats med 55 milj.kr.I motion 1990/91:Ub259 (c) yrkande 12 delvis avvisas regeringensbesparingsförslag. Enligt motionärerna är sektorsbidraget till kommunernautformat som ett generellt finansiellt stöd till kommunernas helaundervisningsväsende och det måste få ankomma på kommunerna själva att göraerforderliga prioriteringar. Även i motion 1990/91:Ub313 (v) yrkande 14 delvisframhålls att regeringens förslag till besparing inom grundvux inte ärförenligt med principerna för det nya statsbidragssystemet. Motionärerna anseratt frågan om en besparing inom grundvux inte bör avgöras nu med hänsyn tillatt kommer att ta ställning till proposition 1990/91:85 ombl.a. vuxenutbildningen.Utskottet konstaterar att grundvux liksom invandrarundervisningen igrundskolan är en relativt resurskrävande utbildning. Som framkommit av RRVsgranskning av grundvux arbetar lärarna med mycket små undervisningsgrupper.Till följd av bristande resurser för skolledning m.m. får lärarna inom grundvuxta på sig ett "totalansvar" för verksamheten, vilket drabbar den professionellalärarrollen. Enligt RRV kan vissa förhållanden som ökar resursutnyttjandet inomgrundvux hänföras till bristande organisation och styrning.Mot denna bakgrund och med hänsyn till kommunernas ökade ansvar förresursanvändningen inom skolsektorn till följd av det nya statsbidragssystemeträknar utskottet med att grundvux bör kunna bedrivas mera rationellt än vad somhittills skett. I konsekvens med utskottets tidigare ställningstagande tillbesparing när det gäller hemspråksundervisningen bör även den av regeringenföreslagna besparingen inom grundvux med 55 milj.kr. fördelas generellt, dvs.en proportionell minskning av samtliga kommuners samlade sektorsbidrag. Dettabör med anledning av motionerna 1990/91:Ub259 yrkande 12 delvis och1990/91:Ub313 yrkande 14 delvis som sin mening ge regeringen till känna.I budgetpropositionen (s. 76 f.) redovisas utformningen av ett särskiltskolindex som bör tillämpas första gången vid regeringens beslut omsektorsbidraget till kommuner för /93.Utskottet föreslår att godkänner vad som i proposition 1990/91:100anförts om uppbyggnaden av ett särskilt skolindex.Övergången till ett nytt statsbidragssystem innebär bl.a. attnågon slutreglering inte kommer att göras av statsbidragen /91. Enligt regeringen bör dock en engångsviskompensation ske /92 för en del av slutregleringen somkan framräknas enligt nuvarande regler för statsbidrag till . Dennadel motsvarar en lönedel i slutregleringen, som enligt nuvarande regler skulleha utgått till kommunerna /92. Regeringen beräknar ett medelsbehov av594,2 milj.kr. för denna kompensation.Utskottet föreslår att godkänner vad som anförts i proposition1990/91:100 om en engångsvis kompensation för en del av slutregleringen avbidrag till driften av enligt det hittillsvarande systemet.Vidare föreslår utskottet att godkänner regeringens förslag tillövergångsregler för resurserna för utbildning för vuxna exkl.särvux (jfr bet. 1990/91:UbU4 s. 42).När det gäller övergången från de nuvarandestatsbidragssystemen till ett finansiellt stöd i form av ettsektorsbidrag till kommunernas skolväsende skall i princip bidragsnivån i detnya bidragssystemet stämma överens med bidragsnivån framräknad enligt denuvarande bidragssystemens regler. I budgetpropositionen (s. 74) redovisas deallmänna utgångspunkterna för beräkningarna av sektorsbidraget för budgetåret1991/92.I beräkningsunderlaget har bl.a. hänsyn tagits till att kostnaderna för vissatjänstledigheter och andra förmåner enligt kommunala avtal är annorlunda änenligt statliga. Bakgrunden till detta är att det senaste avtalet om löner förskolans personal () innehöll en lönemässig kompensation för deförändrade allmänna anställningsvillkor som lärarna får på grund av att de gåröver till kommunala avtal. Dessa allmänna anställningsvillkor, t.ex. bättresjukförmåner och bättre förmåner vid ledighet, har tidigare betalats avkommunerna. Dessa kostnader har bortfallit från i sambandmed kommunaliseringen av lärare m.fl. på skolområdet (prop. 1989/91:41, bet.UbU9, rskr. Minskningen av bidraget för att rättställakostnadsrelationerna mellan stat och kommun beräknas av regeringen till 500milj.kr.I motion 1990/91:Ub313 (v) yrkande 15 ifrågasätts minskningen avstatsbidraget med 500 milj.kr. för kommunerna vid beräkningen avkostnadsrelationerna mellan staten och kommunerna. Enligt motionärerna börregeringen återkomma till med en redovisning av deberäkningar och antaganden som ligger till grund för minskningen avsektorsbidraget till skolan.Utskottet har erfarit att statsbidragstäckningen för kommunernas kostnaderför lärarpersonalen har förbättras , eftersomkommunerna dels får full kostnadstäckning för löneökningarna, dels har blivitav med vissa kostnader som de har haft. Detta skulle alltså medföra enhögre bidragsnivå . Utskottet har således inget att erinra motregeringens beräkning av statsbidraget för att rättställa kostnadsrelationernamellan stat och kommun, varför motion 1990/91:Ub313 yrkande 15 avstyrks.I motion 1990/91:Ub273 (s) påpekas att den slutliga avräkningen avstatsbidraget för verksamheter under /91 i landstingensgymnasieskolor ingår i beräkningsunderlaget för gymnasieskolans del avsektorsbidraget till kommunerna. Det belopp som innehålls för landstingenberäknas till ca 200 milj.kr. Enligt motionärerna kan det vara svårt förlandstingen att avkräva kommunerna motsvarande belopp under nästa budgetår.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Riksdagens beslut med anledning av propositionen om ansvaret för skolaninnebär att sektorsbidraget kommer att utbetalas direkt till samtliga kommuner.Landstingskommunernas nuvarande bidrag kommer således att fördelas på samtligakommuner enligt beräkningsmodellerna för gymnasieskolan och vuxenutbildningenoch inget statsbidrag kommer att utbetalas direkt till landstingskommunerna.Dessa blir hänvisade till överenskommelser med kommunerna för attfinansiera de utbildningar för vilka de är huvudmän. Då det nya statsbidragettill kommunernas skolväsende utbetalas utan förskotts- ochslutregleringsförfarande betyder detta att landstingskommunerna inte heller fårmotsvarigheten till slutregleringen av staten /91.Enligt föredragande statsrådet (prop. s. 82) kan statsbidragsbeloppet förslutregleringen /91 för redan genomförd verksamhet ilandstingskommunernas regi vägas in i de avtal som kommer att träffas mellanhemkommuner och utbildningsanordnare. Utskottet utgår från att landstingengenom avtal med kommunerna kommer att reglera de kostnader för eleversutbildningar i landstingens regi /91 som motsvarar det statligaslutregleringsbeloppet för /91. Utskottet förutsätter attlandstingsförbundet och kommer att bistå sina resp.medlemmar i syfte att minimera de omfördelningseffekter som övergången till detnya statsbidragssystemet ofrånkomligen medför.Med hänvisning till det anförda föreslår att utskottet avslårmotion 1990/91:Ub273.I motion 1990/91:Ub241 (m) yrkande 10 anförs att många skolproblem grundläggsredan i lågstadieåldern. En orsak är att en del elever aldrig hinner befästasina kunskaper i ett moment innan ett nytt måste påbörjas. Enligt motionärernabör skolan ha en organisation som ger möjlighet till en individuellt avpassadstudietakt. På lågstadiet bör undervisningen med fördel bedrivas i s.k.åldersblandade klasser.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandet anföra följande.Det finns inget i gällande bestämmelser om klasser m.m. igrundskoleförordningen som hindrar klassanordningar med åldersblandade klasser.Utskottet har erfarit att sådana anordningar förekommer i ett antal kommuner . Enligt utskottets uppfattning kommer det reformerade statsbidragssystemetför det offentliga kommunala skolväsendet att öka möjligheterna för kommunernaatt organisera sina skolenheter och klasser på ett friare sätt än vad somhittills skett. Med det anförda avstyrker utskottet motion 1990/91:Ub241yrkande 10.I motion 1990/91:Ub813 (mp) yrkande 2 föreslås att de nuvarande olikastatsbidragen till kommunerna, skatteutjämningssystemet och ,bör göras om till ett nytt statsbidragssystem som består av tre delar.