bet · GF01NU4 · 1991-11-12 00:00:00 — Teckning av aktier m.m. i Nordbanken 1991/92NU4ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1991/92:21 () omteckning av aktier m.m. i Nordbanken,dels tre motioner som har väckts med anledning avpropositionen.Följande personer har inför utskottet lämnat upplysningar iärendet:styrelseordföranden direktör och verkställandedirektören , Nordbanken,statssekreteraren , ,generaldirektören , finansinspektionen,styrelseordföranden bankdirektör , . Utskottet tillstyrker regeringens förslag om att staten skallmedverka vid en nyemission av aktier i . Av helaemissionsbeloppet, ca 5160 milj.kr., faller ca 3643 milj.kr.på staten med hänsyn till dess ägarandel. Återstoden av beloppetskall staten garantera. Vidare tillstyrks att regeringenbemyndigas att senare sälja statens aktier i . Ireservationer (nyd) stöds motionsyrkanden som går ut på att detbakomliggande händelseförloppet i Nordbanken skall klarläggasoch redovisas för allmänheten och att förutsättningar för enförbättrad kontroll över bankerna skall utredas. FörslagI proposition 1991/92:21 har regeringen -- efter föredragningav finansminister -- föreslagit atttill Teckning av aktier i på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /92 under sjunde huvudtitelnanslå ett förslagsanslag på ,bemyndiga regeringen att för statens räkning garantera den nuaktuella emissionen [av aktier i ],bemyndiga regeringen att sälja statens aktier i innehållI propositionen föreslås att staten tecknar sin andel av en avNordbankens styrelse föreslagen nyemission på ca 5160 milj.kr.Emissionen skall tecknas med företrädesrätt för de nuvarandeaktieägarna. Statens ägarandel i banken är ca 70,, varför ca3643 milj.kr. av nyemissionen faller på staten. Vidareföreslås att staten som huvudägare tar på sig ansvaret för atthela kapitaltillskottet kommer till stånd genom att garanteraresterande belopp.Regeringen anmäler sin avsikt att -- under förutsättning avriksdagens bemyndigande därtill -- vid ett senare tillfällesälja återstående aktier i . YrkandenDe motioner som har väckts med anledning av propositionen är1991/92:N1 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utförsäljning av statens aktier i /92:N2 av (nyd) och (nyd)vari yrkas att riksdagen1. begär att regeringen låter utreda händelseförloppet ochförhållandena i övrigt i Nordbanken,2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en förbättrad förebyggande kontroll av bankernaskreditgivning, kapitalbas etc.,3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skydd för spararnas pengar.1991/92:N3 av m.fl. (v) vari yrkas att riksdagen1. begär att regeringen tillsätter en oberoende utredare av"Nobelaffären",2. under förutsättning av bifall till första yrkandet, tillTeckning av aktier i på tilläggsbudget I tillstadsbudgeten för /92 under sjunde huvudtitelnanvisar ett förslagsanslag på ,3. under förutsättning av bifall till första yrkandet,bemyndigar regeringen att för statens räkning garantera den nuaktuella emissionen,4. avslår regeringens begäran om bemyndigande att säljastatens aktier i ,5. ger revisorer i uppdrag att granska bank- ochfinansinspektionens roll i "bankkrisen",6. av regeringen begär förslag till ökade befogenheter förfinansinspektionen.Innebörden av vissa yrkandenEn breddning av ägandet i Nordbanken måste, sägs det i motion1991/92:N1 (s), ske på ett sådant sätt att det stärker bankensställning och främjar konkurrensen på marknaden. Motionärernaanför vidare att en av ideologiska skäl motiverad utförsäljningav statens aktier riskerar att försvaga bankens ställning ochkan innebära en ökad koncentration inom bankvärlden.Den förbättrade kontroll av bankens kreditgivning m.m. somefterlyses i motion 1991/92:N2 (nyd) skulle syfta till attminska risken för skattebetalarna, insättarna och staten; enligtmotionen borde möjligheterna till en sådan kontroll utredas. Ettinsättarskydd skulle, menar motionärerna, kunna utformas eftermönster från förenta stater. De senaste årens utveckling inom bankväsendet präglas avkraftigt ökade kreditförluster. Bakgrunden beskrivs kortfattat iproposition 1991/92:21. På en avreglerad marknad har intressetfokuserats på snabb volymtillväxt och en strävan mot störremarknadsandelar. Fallande fastighetspriser och börskurser harmedfört likviditets- och solvensproblem för många högbelånadeföretag.En bank med särskilt stora kreditförluster är Nordbanken, enav landets tre stora affärsbanker. Denna hette tidigarePKbanken; dess nuvarande namn Nordbanken övertogs från den såbenämnda provinsbank som den förvärvade . PKbanken,bildad genom sammanslagning av , ägdes ursprungligen liksom dessa helt av staten. Denblev delvis privatiserad och introducerades därefter påStockholms fondbörs. Statens andel av aktiekapitalär nu 70,6%.Nordbanken räknar med att i sitt bokslut för reserveraca 9600 milj.kr. Rörelseresultatet fördetta år blir därigenom negativt. Därtill kommer att banken föratt skydda sina fordringar i , -- den s.k. Pensergruppen -- har utfäst sig attgarantera en nyemission på 2000 milj.kr. Detta företag har numera till sin huvuddel övertagits avNordbanken.Sedan den 1 februari 1991 ställs strängare krav än tidigare påkapitaltäckning för kreditinstitutens placeringar. Denuppbyggnad av kapitalbasen som i regel blir nödvändig får dockenligt övergångsbestämmelser ske successivt fram till utgångenav år 1992.För Nordbanken innebär de nu redovisade förhållandena attbanken behöver ett tillskott av eget kapital som stärker desskapitalbas. har föreslagit att en extrabolagsstämma skall besluta om en nyemissionav aktier, beräknad att inbringa ca 5160 milj.kr. Emissionenskall genomföras med företräde för nuvarande aktieägare.Regeringen ansluter sig i propositionen till bankstyrelsensbedömning beträffande behovet av kapitaltillskott. Utom föruppfyllande av kapitaltäckningskraven anges en nyemission varaerforderlig för att banken skall kunna övervinna rådandesvårigheter och fullfölja en inledd förändring av verksamhetensorganisation och inriktning. Denna förändring skall ligga tillgrund för bankens fortsatta utveckling. Kapitaltillskottetinnebär inte, sägs det i propositionen, att Nordbanken ges någonkonkurrensfördel gentemot övriga affärsbanker.Det finns, menar regeringen, inteförutsättningar för staten att placera sin andel av emissionen,dvs. ca 3643 milj.kr., på kapitalmarknaden. Därför föreslåsatt staten skall teckna denna andel. Villkoren för emissionen,vilka redovisas i propositionen, bedöms av regeringen varasådana att övriga aktieägare och andra placerare kommer attteckna aktier för det resterande emissionsbeloppet. Staten ansesemellertid som huvudägare böra ta på sig ansvaret för att deterforderliga kapitaltillskottet kommer till stånd. Helaemissionsbeloppet föreslås därför bli garanterat av staten.Såsom redovisas inledningsvis i betänkandet har utskottethållit utfrågningar med ett antal centrala aktörer i detaktuella skeendet inom banksektorn, bland dem Nordbankensstyrelseordförande och verkställande direktör.Utskottet vill i frågan om kapitaltillskott till Nordbankenanföra följande. För tilltron till det svenska bankväsendet hossvenska och utländska placerare och därmed för finansväsendetsstabilitet är det angeläget att i en sådan krissituation som härär aktuell den berörda bankens ägare tar ansvar för att bankenkan fullgöra sina förpliktelser och i ordnade former sanera ochomstrukturera sin verksamhet. Som huvudägare av Nordbanken fårstaten ta på sig denna förpliktelse. är det väsentligtatt staten, som lättare än privata intressenter kan anskaffanytt kapital, inte genomför sin biståndsaktion på sådant sättatt en bank där staten har majoritetsintresse fårkonkurrensfördelar gentemot övriga banker. Mot bakgrund av vadsom anförs i propositionen godtar utskottet den angivnaberäkningen av kapitalbehovet. Utskottet vill emellertidframhålla att de ytterligare kapitalresurser som Nordbankenerhåller måste förvaltas med sådana avkastningskrav som följerav principen att det skall råda konkurrenslikställighet mellandenna bank och de privatägda bankerna.För stöd till förslaget om statlig medverkan vidaktieemissionen ställs från sida, i motion1991/92:N3, det villkoret att skall begära attregeringen tillsätter en oberoende utredare av "Nobelaffären",dvs. en av de omständigheter som har lett till det problemfylldaläge som Nordbanken befinner sig i.Styrelsen för har den 27 september 1991beslutat om en utredning på detta område. aktualiserar, konstaterarbörsstyrelsen, en rad principiella frågor av betydelse förfondbörsen och för förtroendet för aktiemarknaden. Tre personerhar tillkallats som utredare, nämligen justitierådet (ordförande), advokaten , förutvarandeordförande i , och auktoriserade revisornprofessor , tidigare ordförande i revisorer. Utredningen har till uppgift attbeskriva och analysera händelseförloppet i de delar och underden period som är av vikt för principfrågorna. Den skall vidarebehandla de frågor som är av särskild betydelse för fondbörsenoch aktiemarknaden i stort. Härvidlag nämns informationen frånberörda företag och banker till aktiemarknaden,närståendetransaktioner, andra minoritetsskyddsfrågor ochkursbildningen i berörda noterade aktier. Utredningen äroförhindrad att behandla även andra frågor som den bedömer varaav intresse i sammanhanget. Dess slutsatser avses ligga tillgrund för en bedömning av behovet av förändringar av gällanderegler och praxis beträffande aktiemarknaden och Stockholmsfondbörs. Utredningen skall rapportera sina iakttagelser ochförslag till börsstyrelsen möjligt, dock senast månad 1992.Förutom börsstyrelsens utredning, vars resultat bör komma attbli offentliggjort, förekommer en rad ytterligare utredningarsom i växlande grad kan komma att lämna bidrag till allmänkännedom om "Nobelaffären". Olika utredningsinitiativ harsålunda tagits av finansinspektionen, av och av den nya styrelsen för utredning som börsstyrelsen har tillsatt svarar enligtutskottets uppfattning väl mot det önskemål om en oberoendeutredning som framförs i motion 1991/92:N3 (v). Utskottet anserinte att det finns anledning för att förenamedelsanvisning och garanti avseende aktieemissionen iNordbanken med ett sådant villkor som påyrkas i motionen.Med det sagda tillstyrker utskottet regeringens förslag om ettanslag på 3643 milj.kr. till teckning av aktier i om bemyndigande för regeringen att garantera den aktuellaemissionen.Regeringen begär vidare bemyndigande att sälja statens aktieri Nordbanken. Som motiv anförs att staten inte bör äga en bank.Initiativ skall tas till en breddning av ägandet i Nordbanken,både inom och utom landet, heter det. Detta kräver dock attNordbankens aktier blir fria aktier, vilket inte kan genomförasomedelbart. Vidare uttalas att försäljningen bör ske vid entidpunkt då det för staten är affärsmässigt lämpligt och meduppmärksamhet riktad mot hur minskningen av statens ägarandelpåverkar bankens kreditvärdighet.Detta moment i regeringens förslag berörs i två motioner.Enligt motion 1991/92:N3 (v) bör den nu nämnda begäran ombemyndigande avslås av . delar interegeringens principiella uppfattning att staten inte bör äga enbank. Formerna för statens engagemang inom banksektorn mår braav att diskuteras, sägs det i motionen, men bankkrisen är ettinternationellt fenomen och har inte varit begränsad tillstatliga banker.Från socialdemokratiskt håll instämmer man genom motion1991/92:N1 i uppfattningen att staten bör sträva efter attbredda ägandet i Nordbanken. Detta måste emellertid ske på ettsådant sätt att bankens ställning stärks och att konkurrensen påmarknaden främjas, poängterar motionärerna. De menar att en avideologiska skäl motiverad utförsäljning av statens aktierriskerar att försvaga bankens ställning och kan innebära en ökadkoncentration inom bankvärlden.Utskottet ställer sig positivt till att regeringen bemyndigasatt senare sälja statens aktier i . Det nu berördayrkandet i motion 1991/92:N3 (v) avstyrks alltså. Såsom harbetonats vid utskottets utfrågningar i ärendet torde enförsäljning inte kunna bli aktuell förrän , närbankens nuvarande svårigheter kan ha övervunnits. Det ärgivetvis angeläget att den tillämnade breddningen av ägandet,vare sig den sker eller genom en meralångvarig process, genomförs på villkor som är fullt godtagbaraför staten från affärsmässig synpunkt och som skapar godaförutsättningar för bankens fortsatta verksamhet. I det senareligger, sett från samhällelig utgångspunkt, att den inte fårleda till att konkurrensen inom banksektorn minskar. Med vad häruttalats -- i anslutning till synpunkterna i motion 1991/92:N1(s) -- tillstyrker utskottet regeringens förslag i den senastbehandlade delen.Det är, anförs det i motion 1991/92:N2 (nyd), av stor vikt atthändelseförloppet som sådant och det beräknadekapitaltillskottet till Nordbanken utreds och redovisas förallmänheten. Motionärerna vill att hos regeringenskall begära att så sker.De förhållanden som motionärerna avser torde till en del kommaatt belysas genom de utredningar som har berörts i detföregående. Vad särskilt gäller Nordbankens roll bör nämnas attfinansinspektionen på begäran har fått en skriftlig redogörelsefrån . Redogörelsen, som är sekretessbelagd,utgör grund för fortsatta överväganden från inspektionens sida.Utskottet finner det naturligt att det, förutom bankens nyaledning, i första hand blir tillsynsmyndigheten som får sökadels skapa ökad klarhet om missförhållanden som kan ha medverkattill bankens nu aktuella situation, dels utöva kontroll över attframgent en tillfredsställande ordning kommer att tillämpas inombanken. En sådan offentlig redovisning av affärsangelägenhetersom det berörda motionsyrkandet tycks syfta till finnerutskottet inte realistisk. Motion 1991/92:N2 (nyd) avstyrksalltså i nu aktuell del.Den övervakande myndighetens -- bankinspektionens resp.fr.o.m. finansinspektionens -- agerande ochbrist på agerande före och under den nu aktuella bankkrisenmåste granskas, hävdas det i motion 1991/92:N3 (v). Motionärernafinner det uppenbart att tillsynen inte har fungerat på etttillfredsställande sätt; de föreslår att revisorerfår i uppdrag att med högsta prioritet granska hurtillsynsmyndigheten har verkat.Ett liknande motionsyrkande, avseende en återblickandegranskning av finansbolagskris och bankinspektionensåtgärder i samband därmed, behandlades . Det avslogsav efter att ha avstyrkts av näringsutskottet(1990/91:NU44 s.10) med hänvisning bl.a. till slutsatserna ien rapport från revisorer. I denna framhöllsbl.a. att organisatoriska förändringar hade genomförts inombankinspektionen och att inspektionens arbetssätt hadeförändrats. De för rapporten ansvariga revisorerna hade i dettasammanhang inte funnit anledning att förorda att riksdagensrevisorer skulle vidta någon ytterligare åtgärd i ärendet.Motionsyrkandet följdes upp med en reservation (v).Utskottet har vid behandlingen av det nu föreliggande ärendetfått en grundlig redovisning av tillsynsmyndighetens åtgärder isamband med den aktuella bankkrisen och för de förändringar avfinansinspektionens organisation och arbetssätt som hargenomförts eller planeras. Inte heller nu finner utskottet skälför någon återblickande utredning på detta område frånriksdagens revisorers sida. Det nämnda yrkandet i motion1991/92:N3 (v) avstyrks alltså.Riksdagen uppmanas i motion 1991/92:N3 (v) också att hosregeringen begära förslag till ökade befogenheter förfinansinspektionen. Denna måste, menar motionärerna, fåmöjligheter till skärpt kontroll av banker och finansbolag.Finansinspektionens befogenheter anges i lagarna om banker ochandra kreditinstitut. I första hand bör 7kap. 1§bankrörelselagen (1987:617) uppmärksammas. Där föreskrivs bl.a.att inspektionen skall se till att en bank följer författningaroch andra bestämmelser som reglerar bankens verksamhet och attinspektionen även i övrigt med uppmärksamhet skall följabankernas verksamhet för att göra sig underrättad omförhållanden som kan inverka på en banks säkerhet eller i övrigtär av betydelse för en sund utveckling av verksamheten.Motsvarande bestämmelser finns i lagen (1988:606) omfinansbolag.Förutsättningarna för finansinspektionens tillsyn har nyligenbehandlats i finansinspektionens anslagsframställning /93 och i en promemoria med anledning avutredningen (Fi 1991:04) om finansinspektionens organisation.Dessa framställningar visar att inspektionen har betydandehandlingsmöjligheter som den strävar att på ett rationellt sättutnyttja och att myndigheten är inriktad på att själv ta sådanainitiativ som kan behövas för att tillsynsmöjligheterna skallförbättras. Utskottet finner inte skäl för att pågrundval av motion 1991/92:N3 (v) begära att regeringen skallföreslå ökade befogenheter för finansinspektionen. Motionenavstyrks alltså i den delen.Ett närbesläktat yrkande framställs i motion 1991/92:N2 (nyd).Enligt detta bör uttala sig för att regeringen låterutreda möjligheterna till en förbättrad kontroll av bankernaskreditgivning, kapitalbas etc., syftande till att minskariskerna för insättarna liksom riskerna för staten och därmedför skattebetalarna.Utskottet hänvisar till vad det har sagt omfinansinspektionens tillsyn. Inspektionen är uppenbarligeninriktad på att utveckla ett effektivt system för en kontrollsom kan bidra till att förebygga en sådan utveckling som utgörbakgrund till det nu aktuella ärendet. Utskottet vill tilläggaatt tillsynsmyndighetens kontroll inte rimligen kan gå ut på attfortlöpande i detalj ta ställning till bankernaskreditgivningsbeslut etc. Med det sagda avstyrker utskottetmotion /92:N2 (nyd) i här berörd del.Ett ytterligare önskemål i motion 1991/92:N2 (nyd) är attregeringen skall uppmanas att låta utreda lämplig form för ettinsättarskydd, som innebär att sparare kan hållas skadeslösa ihändelse av ett bankfallissemang.Föredragande statsrådet nämner i propositionen (s.6) att hanarbetar med frågor kring ett särskilt skydd för bankdepositioneroch att han avser att återkomma i denna fråga. I proposition1991/92:63 om statlig garanti för ett lån till Första Sparbankenanger han (s.5) något mera preciserat att han i annatsammanhang kommer att föreslå regeringen att lämna förslag tillriksdagen om ett särskilt skydd för insättningar i bank.Utskottet har inhämtat att en arbetsgrupp inomfinansdepartementet, med representanter för ochfinansinspektionen, studerar förutsättningarna för införandeav en inlåningsförsäkring i och att endepartementspromemoria med förslag i ämnet planeras blipublicerad . Mot här angiven bakgrundföreslår utskottet att det nu berörda yrkandet i motion1991/92:N2 (nyd) lämnas utan åtgärd av . beträffande teckning av aktier i , m.m.att riksdagena) avslår motion 1991/92:N3 yrkande 1,b) med bifall till proposition 1991/92:21 i ifrågavarande deloch med anledning av motion 1991/92:N3 yrkandena 2 och 3dels till Teckning av aktier i påtilläggsbudget I till statsbudgeten för /92 undersjunde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på3643000000 kr.,dels bemyndigar regeringen att för statens räkninggarantera den nu aktuella emissionen av aktier i ,men. (v)2. beträffande försäljning av statens aktier i med bifall till proposition 1991/92:21 iifrågavarande del, med anledning av motion 1991/92:N1 och medavslag på motion 1991/92:N3 yrkande 4 bemyndigar regeringen attsälja statens aktier i ,men. (v)3. beträffande utredning av förhållanden i Nordbanken m.m.att avslår motion 1991/92:N2 yrkande 1,res. 1 (nyd)4. beträffande granskning av bankinspektionens resp.finansinspektionens tillsynsverksamhetatt avslår motion 1991/92:N3 yrkande 5,men. (v)5. beträffande ökade befogenheter för finansinspektionenatt avslår motion 1991/92:N3 yrkande 6,men. (v)6. beträffande kontroll av bankernas kreditgivning m.m.att avslår motion 1991/92:N2 yrkande 2,res. 2 (nyd)7. beträffande insättarskyddatt avslår motion 1991/92:N2 yrkande 3.Stockholm den 12 november 1991På näringsutskottets vägnarRolf DahlbergI beslutet har deltagit: (), (), (), Axel (), BirgittaJohansson (s), (), (), ReynoldhFurustrand (s), (), (nyd), LeifMarklund (s), (), (), BoBernhardsson (s) och ().Från , som inte företräds av någon ordinarieledamot i utskottet, har suppleanten () närvaritvid den slutliga behandlingen av ärendet. Utredning av förhållanden i Nordbanken m.m. (mom.3)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.6 sombörjar med "De förhållanden" och slutar med "aktuell del" bortha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som anförs i motion 1991/92:N2 (nyd)om det angelägna i att det händelseförlopp som har föranlettNordbankens nuvarande situation liksom grunderna mera i detaljför det beräknade kapitaltillskottet till Nordbanken utredsgenom regeringens försorg och redovisas för allmänheten. Det ärinte godtagbart att banksekretessen på ett allmänt sätt åberopassom skäl för att kännedomen om väsentliga inslag i skeendetskall stanna hos tillsynsmyndigheten och undandras medborgarnas-- bankens majoritetsägares -- kännedom.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följandelydelse:3. beträffande utredning av förhållanden i Nordbanken m.m.att med bifall till motion 1991/92:N2 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Kontroll av bankernas kreditgivning m.m. (mom.6)(nyd) anserdels att den del av utskottets yttrande på s.8 sombörjar med "Utskottet hänvisar" och slutar med "berörd del" bortha följande lydelse:Utskottet delar den i motion 1991/92:N2 (nyd) uttrycktauppfattningen att det är angeläget med en förbättrad kontroll avbankernas kreditgivning och deras åtlydnad av de bestämmelser omkapitaltäckning m.m. som reglerar denna verksamhet. Regeringenbör, såsom anförs i motionen, anmodas att låta utreda formernaför en sådan kontroll, ägnad att minska riskerna såväl förinsättarna som för skattebetalarna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följandelydelse:6. beträffande kontroll av bankernas kreditgivning m.m.att med bifall till motion 1991/92:N2 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.Meningsyttring av suppleantMeningsyttring får avges av suppleant ,vilket inte företräds av ordinarie ledamot i utskottet.Rolf L () anför:Det finns, såsom anförs i motion 1991/92:N3 (v), mycket som äroklart när det gäller Nordbankens verksamhet. I sin strävan atthävda sig som en av de stora affärsbankerna har Nordbankenuppenbarligen tagit alldeles för stora kreditrisker. Samtidigthar kontroll- och uppföljningssystemet varit bristfälligt.Särskilt bankens relationer till den s.k. Pensergruppen måstebelysas ordentligt. Ett villkor för att det i propositionenbegärda kapitaltillskottet skall få lämnas måste därför, såsombegärs i motionen, vara att en oberoende utredare får i uppdragatt granska hela det komplex som Nordbankens affärer under desenaste åren utgör. De utredningsintiativ som utskottet hänvisartill är lovvärda men fyller inte det krav på opartiskhet som härhar angetts.Regeringens påstående att staten inte bör äga en bank är illagrundat. Den bankkris som Nordbankens problem är ett utslag avär, såsom påpekas i den nyssnämnda motionen, ett internationelltfenomen, och den är inte begränsad till att gälla statligabanker. bör inte lämna regeringen det begärdabemyndigandet att sälja ut statens innehav av aktier iNordbanken.En omständighet som kraftigt kan ha bidragit till att bl.a.Nordbanken har hamnat i en anmärkningsvärd situation är attbankinspektionens resp. finansinspektionens tillsyn inte harfungerat tillfredsställande.