bet · GF01UU2 · 1991-11-14 00:00:00 — Åtgärder för att förbättra efterlevnaden av detfolkrättsliga regelsystemetI ett antal motioner lämnas förslag om hur i detinternationella samarbetet skall agera för att förbättraefterlevnaden av det omfattande regelsystem som utarbetatstill skydd för de mänskliga rättigheterna.Sveriges plikt att utöva påtryckningar mot länder sombryter mot mänskliga rättigheter, inte minst inom ramen för för de mänskliga rättigheterna, betonas i yrkande 11i motion U631 (fp), yrkande 1 i motion U638 (mp) och yrkande 1 imotion U666 (v). I yrkande 1 motion U614 (m) framhålls attSveriges uppgift inte bara får vara att kritisera utan också attgenom utrikespolitiken stärka och utveckla respekten för demänskliga rättigheterna, såväl bilateralt som multilateralt,inte minst inom ramen för biståndspolitiken.I yrkande 2 i motion U631 (fp) föreslås att regeringen skallverka för att fler länder skall ansluta sig till FN-konventionenom medborgerliga och politiska rättigheter. I yrkandena 3 och 5i samma motion föreslås att skall verka för enaktivering av den mellanstatliga klagorätten och för att flerländer skall ratificera tilläggsprotokollet om individuell ochmellanstatlig klagorätt.Utskottet har i tidigare betänkanden (senast l989/90:UU22)behandlat förslag som motsvarar innehållet i flertalet av dessayrkanden, varvid utskottet konstaterat att redan mycketmålmedvetet och kraftfullt agerar för att fler stater dels skallansluta sig till de konventioner som finns, dels skall godta deprocedurer för prövning av klagomål över kränkningar somexisterar, dvs. respektera den mellanstatliga och denindividuella klagorätten.Utskottet konstaterar att mycket aktivt har utnyttjatde särskilda möjligheter att verka för dessa mål sommedlemskapet l989--l99l i FNs kommission för de mänskligarättigheterna inneburit. Utskottet finner det angeläget attSverige fortsätter att spela en aktiv roll i kommissionensarbete även inom ramen för de möjligheter somerbjuds även länder som ej är medlemmar utan deltar somobservatörer. Fortsatt svenskt agerande är enligt utskottetsuppfattning så mycket mer angeläget som l992 blir första gångenpå mycket länge som blir utan någon plats iMR-kommissionen.I yrkande 3 i motion U666 (v) föreslås att i skall lyfta fram brott mot efterlevnaden avbarnkonventionen av i behandlingen av palestinskaflyktingbarn, av mot landets gatubarn och avRumänien vad gäller landets barnhemsbarn.Utskottet konstaterar att behandling avbarnkonventionen vid årets möte gällde generella frågor ianslutning till konventionen. Behandlingen av barn i enskildaländer som anslutit sig till kommer i förstahand att kunna granskas inom ramen för det övervakningssystemsom konventionen själv erbjuder. Övervakningsansvaret vilar iförsta hand på den barnkommitté som valdes ochsom haft sitt första konstituerande möte. kommer att granska de nationella rapporter sommedlemsländerna skall avlämna . och Brasilienhar ratificerat , medan har undertecknatmen ännu inte ratificerat den.Vad gäller motionärernas önskan att lindra situationen för deutsatta barnen på de av ockuperade områdena resp. iBrasilien och vill utskottet utöver vad som anförtshänvisa till att svenska biståndsinsatser för alla tre gruppernagjorts av frivilliga organisationer med statligt stöd.Vad gäller förslaget i motion U614 (m) beträffande Sverigesmöjligheter att bilateralt verka för mänskliga rättigheterbl.a. inom ramen för biståndspolitiken vill utskottetåterigen uttala sitt stöd för en utveckling som noterades i detsenaste betänkandet om mänskliga rättigheter (1989/90:UU22),nämligen att regeringen i allt högre grad söker inrikta detsvenska biståndet på att stödja en utveckling mot demokrati ochrespekt för mänskliga rättigheter. Denna utveckling bör enligtutskottets mening fortsätta att accentueras. Utskottet noterarmed tillfredsställelse att det i regeringsförklaringen ges ettstarkt stöd åt en biståndspolitik med denna inriktning.Med det anförda betraktar utskottet yrkande 1 i motion U614(m), yrkandena 2, 3, 5 och 11 i motion U631 (fp), yrkande 1 imotion U638 (mp) samt yrkandena 1 och 3 i motion U666 (v) sombesvarade.En internationell domstol knuten till l966 års konventionom medborgerliga och politiska rättigheter föreslås i yrkande 6i motion U631 (fp). Liksom i tidigare betänkande (l989/90:UU22)får utskottet konstatera att en dylik domstol inte får kompetensannat än genom konventionsstaternas medgivande, t.ex. genomaccepterande av den mellanstatliga klagorätten. Den europeiskadomstolens effektivitet, vilket tas upp som jämförelse i motionU631, beror på att de stater som ratificerat den europeiskakonventionen om de mänskliga rättigheterna erkänner domstolenskompetens och att dess domar därför är bindande för staterna.Liksom får utskottet konstatera att tiden knappastär mogen för att de stater som antagit konvention ommedborgerliga och politiska rättigheter skulle acceptera endomstol med bindande utslag. Samma slutsats får utskottet drabeträffande förslaget i yrkande 6 i motion U666 (v) om attförstärka roll så att den skullefå reella möjligheter att beivra folkmordsbrott och andra brottmot mänskligheten.Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 6 i motion U631(fp) och yrkande 6 i motion U666 (v).I yrkande 14 i motion U631 (fp) betonas sambandet mellanmänskliga rättigheter och en generös flyktingpolitik inteminst med hänsyn till att det ofta är de starkaste förespråkarnaför mänskliga rättigheter som tvingas fly.Utskottet delar motionärernas syn på sambandet mellanflyktingpolitiken och stödet för de mänskliga rättigheterna. Etteffektivare stöd för de mänskliga rättigheterna är i bredastebemärkelse också en del av flyktingpolitiken i det att enförbättrad MR-situation också bidrar till att människor intetvingas bli flyktingar. omfattande bistånd till FNsflyktingkommissarie och FNs program förPalestinaflyktingarna (UNRWA) är därför även i vidbemärkelse på detta sätt del av biståndet till stöd förmänskliga rättigheter.Med det anförda anser utskottet yrkande 14 i motion U631 (fp)besvarat.I yrkande 11 i motion U227 (m) och i yrkande 8 i motion U631(fp) betonas vikten av att sambandet stärks mellan FNsbiståndsarbete generellt och dess insatser för mänskligarättigheter.Utskottet delar uppfattningen att i det multilateralabiståndsarbetet såväl som i det bilaterala bör ge utveckling motdemokrati och mänskliga rättigheter ökad tyngd. Detta har ocksååterspeglats i bidrag till arbetet på FNsutvecklingsstrategi för l990-talet. har medverkat tillatt FNs utvecklingsorgan UNDP skall ge de mänskligarättigheterna en central ställning i sitt program för mänskligutveckling. utgåva av UNDPs rapport (Human DevelopmentReport) avspeglar detta genom att publicera ett s.k.frihetsindex för olika länder. reste vid åretsstyrelsemöte i UNDP starka invändningar mot detta frihetsindexoch krävde att det skulle utgå ur rapporten. Sverigeanser dock att ett dylikt index fyller en viktig funktion, ävenom metodiken för dess sammanställande kan behövavidareutvecklas. har också stött UNDP-rapportensslutsats att det såväl är bristande politisk vilja i mångaländer som brist på finansiella resurser som hindrar denmänskliga utvecklingen.Inom FN bör också enligt utskottets mening arbeta pådemokratifrämjande insatser som utbildning, kvinnoinsatser, stödtill massmedia och kultur, landsbygdsutveckling m.m. Utskottetnoterar att sådana organ inom FN vilkas verksamhet har entyngdpunkt på MR-området, t.ex. UNHCR, och , alla fårett omfattande stöd av Sverige.Med det anförda betraktar utskottet yrkande 11 i motion U227(m) samt yrkande 8 i motion U631 (fp) som besvarade.I några yrkanden lämnas förslag som rör FNs direkta insatserför främjande av mänskliga rättigheter, i första hand ökaderesurser till FNs center för mänskliga rättigheter, FNsrådgivningsprogram samt till de frivilliga fonder som finnspå området.Utskottet får i likhet konstatera att Sverigeregelbundet i generalförsamlingen betonat vikten av atttillräckliga resurser ges till centrets verksamhet och till defrivilliga fonder som finns, dvs. dels fonden för personer somutsatts för tortyr, dels urbefolkningsfonden, dels fonden förtekniskt bistånd.Sverige har tillsammans med andra länderagerat för att förbättra verksamheten vid , inte minstgenom att åstadkomma en klarare distinktion mellan å ena sidanFNs allmänna rådgivande verksamhet på MR-området via denreguljära budgeten och å andra sidan projekt för teknisktbistånd, vilka finansieras över den frivilliga fonden. Dennaomdaning i önskvärd riktning har åstadkommits, och regeringenhar utbetalt ett nytt bidrag om tre milj.kr. till fonden,som sammanlagt fått svenska bidrag med över fem milj.kr.Utskottet utgår ifrån att på lämpligt sätt fortsätteratt stödja centrets verksamhet, inkl. det tekniskabiståndsprogrammet. Härtill kommer det svenska stöd till FNsfond för tortyroffer för vilket utskottet redogjort ovan.Med det anförda betraktar utskottet yrkande 2 i motion U258(v), yrkande 2 i motion U614 (m) samt yrkande 7 i motion U631(fp) som besvarade.Liksom i tidigare betänkanden om mänskliga rättigheter harutskottet att behandla förslag i yrkande 5 i motion U666 (v) ochi yrkande 3 i motion U667 (c) om en FN-kommissarie och iyrkande 2 i motion U667 (c) förslag om ett FN-universitetför de mänskliga rättigheterna. I tidigare betänkanden harutskottet nödgats konstatera att det inte funnits någraförutsättningar för att få gehör vare sig för ett nytt FN-organfinansierat över den reguljära budgeten eller en ny funktioninom FN på detta område. Utskottet finner förslaget om enFN-kommissarie vara av bestående intresse, om det kan genomförasutan att de viktiga mekanismer som framgångsriktbyggt upp därmed riskeras. Ett förverkligande av förslaget börske när de finansiella förutsättningarna föreligger. Utskottetbetraktar även åtgärderna för att effektivisera och stärkaFN-centret för de mänskliga rättigheterna, vars chef harställning som biträdande generalsekreterare, som ett steg iriktning mot att MR-frågorna får den tyngd inom FN-systemet sommotionärerna eftersträvar.Med det anförda anser utskottet yrkande 5 i motion U666 (v)samt yrkandena 2 och 3 i motion U667 (c) besvarade.I yrkande 9 i motion U631 (fp) föreslås att en särskildrapportör skall utses för försvararna av mänskligarättigheter, vilka i många länder utgör de personer som ärmest utsatta för hot och övergrepp. Utskottet konstaterar att ensärskild arbetsgrupp för försvararna av mänskliga rättighetersedan l984 arbetat under i syfte att utarbeta endeklaration om deras skydd. Under intryck av utvecklingen iCentral- och har stora framsteggjorts i arbetet, trots motstånd från främst Cuba.Förutsättningar finns enligt vad utskottet inhämtat för attarbetet skall kunna slutföras under l993. har aktivtdeltagit i detta arbete. Det är enligt utskottets bedömning intemeningsfullt att aktualisera frågan om en särskild rapportör påområdet innan resultatet från arbetet med en deklarationavslutats.Med det anförda avstyrker utskottet yrkande 9 i motion U631(fp).I yrkande 13 i motion U631 (fp) föreslås att ett friståendesvenskt institut inrättas för att sprida information och gestöd till de organisationer och enskilda som arbetar för offrenför brott mot de mänskliga rättigheterna. Ett förslag avmotsvarande innebörd framförs i yrkande 4 i motion U614 (m).Utskottet har i tidigare betänkanden om internationelltutvecklingssamarbete (1989/90:UU15 och 1990/91:UU15) behandlatliknande förslag. Utskottet har därvid uttalat att initiativettill ett fristående institut inte bör tas av statsmakterna utanpå enskild väg. Först därefter kan frågan om statligt /91 inledde förmänskliga rättigheter och humanitär rätt ett samarbete med SIDA.Institutet får bidrag från SIDA för det beredningsarbete somutförs vad gäller ansökningar hos SIDA om bidrag tillMR-projekt. På initiativ av Röda korset, Amnesty Internationalssvenska sektion, , Rädda barnen, ochLutherhjälpen instiftades en särskild fond förmänskliga rättigheter. Denna "frivilligorganisationernas fondför mänskliga rättigheter" har erhållit såväl internationelltstöd som programbidrag från SIDA. Utskottet konstaterar därmedatt motionärernas syfte är på väg att förverkligas.Utskottet utgår ifrån att regeringen kommer att prövaansökningar om bidrag till den nya fondens verksamhet.Med det anförda betraktar utskottet yrkande 4 i motion U614(m) samt yrkande 13 i motion U631 (fp) som besvarade.Utskottet kan inte tillstyrka förslaget i yrkande 7 i motionU666 (v) om att en särskild avdelning inom UD för mänskligarättigheter skall inrättas på UD. Såsom utskottet påpekattidigare tillkommer det regeringen att själv organisera sittarbete.Utskottet avstyrker därför yrkande 7 i motion U666 (v).III. Mänskliga rättigheter som avser enskilda folk, områdeneller länder1. Det kurdiska folkets mänskliga rättigheterBakgrundI motion U655 (mp), yrkande 3, begärs att internationellainitiativ tas för en humanisering mot bakgrund av förtrycket motkurderna. I motionerna U634 (m) yrkande 1, U655 (mp) yrkande 1och U645 (v) yrkande 1 anförs att skall verka för attkurdernas situation tas upp i FN. I yrkande 3 i sistnämndamotion föreslås att skall verka för att kurderna självaskall få bestämma om sin framtid i folkomröstningar. I motionU634, yrkande 2 (m) och motion U667, yrkande 18 (c) anförs attSverige bör verka för att kurdernas situation behandlas i för de mänskliga rättigheterna.Utskottet har under en lång följd av år tagit upp kurdernassituation, senast i betänkandet 1989/90:UU22 om insatser förkurdiska flyktingar. En mer utförlig bakgrundsbeskrivning av detkurdiska folkets situation och geografiska belägenhet har givitsi betänkanden i anslutning till tidigare behandling av fråganoch utskottet får hänvisa till dessa. (UU 1983/84:12,UU 1985/86:2 och 21, UU 1987/88:4 samt 1988/89:UU6. )Den kurdiska befolkningen finns utspridd över ett gränsområdemellan sex länder: , , , , Sovjetunionenoch . Totalt uppgår den kurdiska befolkningen tilluppskattningsvis 20--25 miljoner. Den största befolkningsgruppenfinns i och omfattar 10--12 miljoner kurder.De kurdiska minoritetsgrupperna lever i en utsatt situation isynnerhet i . Bombningar av byar och användning av kemiskastridsmedel har lett till skarpa fördömanden från deninternationella opinionen. Stora befolkningsgrupper hardeporterats från de norra kurdiska områdena till södra situation i , i synnerhet efter användningen avkemiska vapen mot civilbefolkningen, har medfört omfattandeflyktingströmmar till i första hand och . I sambandmed kriget i begicks ytterligareförbrytelser gentemot den kurdiska befolkningen i . Dehårdföra metoder som den irakiska regimen använde för att sökasäkerställa kontrollen över irakiska medförde enokontrollerad och kaotisk flykt av den kurdiska befolkningenvilket ytterligare förvärrade flyktingsituationen i ochIran. Någon varaktig politisk lösning vad gäller kurdernasanspråk på politiska och medborgerliga rättigheter och formerför ökad autonomi i har ännu inte nåtts. Rapportering omnya strider mellan irakisk militär och kurder inger stor oro.Det är emellertid inte enbart i som den kurdiskabefolkningens mänskliga rättigheter inte respekteras.Situationen för kurderna i har rönt omfattandeinternationell uppmärksamhet. Det faktum att undantagstillståndråder i stora delar av de områden främst i sydöstra sombefolkas av kurder har medverkat till att brott mot de mänskligarättigheterna begås samt ökar riskerna för fortsattaöverträdelser. Möjligheterna att använda det kurdiska språket iTurkiet har vidgats något , men fler åtgärdermåste vidtas innan kurdernas mänskliga rättigheter kan ansesvara respekterade.Turkiet har vid upprepade tillfällenattackerat vad som påstås vara i . Aktionernainnefattar trupptransporter in på irakiskt område liksombombningar. Från kurdiskt håll har det framhållits attattackerna främst drabbat kurdisk civilbefolkning.Kurdernas situation har i FN-sammanhang främst uppmärksammatsi syfte att förbättra resp. för den kurdiska minoritetensmänskliga rättigheter i respektive land. harSverige tillsammans med andra länder drivit frågan om att ta uppsituationen i i FNs kommission för de mänskligarättigheterna. Vid kommissionens senaste möte under våren 1991antogs en resolution om de mänskliga rättigheterna i . Ettavsnitt i resolutionen berör specifikt kurdernas situation. I FNhar vidare kurdernas behov av särskilda humanitära hjälpinsatserrönt uppmärksamhet, och presenterade FN en särskildhandlingsplan för de humanitära behoven i området.Säkerhetsrådets resolution 688 tillkom i syfteatt skydda den kurdiska befolkningen i samband medstridigheterna i . I resolutionen fördöms förtryck avcivilbefolkningen i många delar av landet inkl. de områden sombebos av kurder. Generalsekreteraren ombeds också fortsätta sinahumanitära ansträngningar för att lindra den irakiskacivilbefolkningens och särskilt kurdernas lidande. Resolutionenhar rönt stor uppmärksamhet bl.a. mot bakgrunden att kurdernasskyddsbehov så explicit anges. Efter en period av militärnärvaro av några västmakter, stationerades med utgångspunkt iresolutionen en FN-vaktstyrka i irakiska för attskydda kurdernas mänskliga rättigheter och för att underlättadet humanitära hjälparbetet. Trots detta förekommer fortfarandestridigheter, och det humanitära hjälpbehovet är fortsatt stort.UtskottetRegeringen bör enligt utskottets uppfattning fortsättaansträngningarna att ta upp kurdernas mänskliga rättigheter tillbehandling i FN i syfte att förmå de länder där kurderna bor attrespektera deras rättigheter och tillmötesgå deras strävandenefter autonomi. Kurderna måste få utöva sina rättigheter och fåfritt utrymme att utveckla sin egen kultur och identitet ochanvända sitt eget språk. När det gäller specifikt villutskottet uttrycka oro över fortsatta uppgifter om att kurdernasmänskliga rättigheter inte respekteras, främst i den sydöstradelen. Utskottet vill i övrigt hänvisa till detta betänkandesavsnitt om och vad som där nämns om bl.a. Europarådetsroll.Beträffande kurdernas situation i har möjligheterna attfå insyn i dessas situation ökat genom att den särskildarepresentanten som tillsatts av numer tillåtsbesöka landet.Med det anförda får yrkandena 1 och 2 i motion U634 (m),yrkandena 1 och 3 i motion U645 (v), yrkandena 1 och 3 i motionU655 (mp) samt yrkande 18 i motion U667 (c) anses besvarade.I yrkande 2 i motion U645 (v) anförs att den kurdiska fråganskall tas med i en internationell konferens om Mellanöstern.Utskottet anser att frågan om vilka ämnen som tas upp i dennyligen inledda fredskonferensen om måste bedömas iljuset av många komplicerade överväganden. Denna fråga är därförfrämst för de i konferensen deltagande parterna att avgöra.Härmed avstyrks yrkande 2 i motion U645 (v).I motion U655 (mp), yrkande 4, begärs att FN och UNHCR skallta över ansvaret för flyktinglägren för kurder i ochIran.De flyktingläger som upprättades i sydöstra 1988 hyserfortfarande ett stort antal flyktingar, även om antalet minskatunder senare tid. Situationen för dessa flyktingar är fortsattundermålig. har tillsammans med andra givarländer aktivtverkat för ökat tillträde för UNHCR till dessa flyktingläger ochdärmed en ökad internationell insyn. I finns ca150000--200000 kurdiska flyktingar, och liksom när detgäller är det önskvärt att UNHCR kan spela en ökad rolloch ta ett stort ansvar när det gäller stödet till flyktingarna.Den ur humanitär synvinkel mest hotande flyktingsituationenföreligger emellertid inne på irakiskt territorium, därhundratusentals internflyktingar lever under svåra förhållanden.Utskottet utgår från att regeringen fortsätter att verka föratt UNHCR får ökad roll och ökat ansvar, för ökad internationellinsyn och för fortsatta internationella humanitära hjälpinsatserför de kurdiska flyktingarna i de aktuella områdena.Härmed får yrkande 4 i motion U655 (mp) anses besvarat.I motion U225 (v, s, fp, c, mp) yrkas att regeringen tillriksdagen återkommer med förslag om hur ett kurdisktkulturcenter kan realiseras.Initiativ till att bilda ett kulturcenter av det slag somomnämns i motionen bör enligt utskottets uppfattning i förstahand komma från enskilt håll. Det finns enligt vad utskotteterfarit möjligheter att erhålla vissa bidrag för olikafolkgruppers och invandrargruppers kulturella verksamhet iSverige från bl.a. och statens invandrarverk.Vidare kan samarbete med folkbildningsorganisationer,studieförbund etc. underlätta en kulturell verksamhet av dettaslag.Med det anförda får motion U225 (v, s, fp, c, mp) ansesbesvarad.2. Mänskliga rättigheter i KosovoI motion U619, yrkandena 1--4 (mp, s, fp, c, v) anges attsituationen beträffande de mänskliga rättigheterna i Kosovo ärmycket allvarlig. bör enligt motionen aktualisera fråganom övergrepp mot de mänskliga rättigheterna i och iFNs kommission för mänskliga rättigheter. Vidare bör Sverigesända en delegation till Kosovo. I motionen yrkas också attKosovoalbaner som flytt till bör anses kunna hysavälgrundad fruktan för förföljelse och bli betraktade sompolitiskt förföljda.Utskottet vill hänvisa till betänkandet 1989/90:UU22 och denbakgrundsbeskrivning till situationen i Kosovo som där återgavs.I nämnda betänkande konstaterades vidare att respekten förmänskliga rättigheter i allvarligt urholkas genomdet systematiska och ständigt utvidgade förtryck av den albanskabefolkningens rättigheter som pågår i Kosovo. I betänkandetangavs att de övergrepp som begås omfattar fängslande eftersummariska rättegångar, fängslande för politiska brott,rättsligt godtycke samt ekonomiskt och kulturellt förtryck avden albanska befolkningen.Utskottet kan nu konstatera att respekten för de mänskligarättigheterna i Kosovo inte förbättrats utan snarare ytterligareförsämrats. Förutom de övergrepp som omnämndes i betänkandet1989/90:UU22 förekommer numera enligt trovärdiga uppgifter ävenatt serbisk polis utför tortyr och annan brutal behandling motanhållna Kosovoalbaner. Vidare har ett stort antal sakligtogrundade avskedanden drabbat Kosovoalbanerna.Den kaotiska situationen i innebärrisker för att våldet ökar i Kosovo och för att de regelrättastriderna också drabbar denna provins.Med utgångspunkt från de åtaganden som gjort inomramen för ESK aktiverades den s.k. ESK-mekanismen vadgäller mänskliga rättigheter med avseende på situationen iKosovo. Eftersom någon förbättring inte ägde rum har enaktivering av mekanismens steg två aktualiserats, vilket bl.a.innebär att direkta konsultationer med i fråganskall äga rum. Det är enligt utskottets uppfattning angelägetatt fortsätta uppmärksamma och kritiskt granska problemen iKosovo i internationella fora, i första hand inom ramen för ESK.Härmed får yrkandena 1 och 2 i motion U619 (mp, s, fp, c, v)anses besvarade.Utskottet anser att den bör ha godamöjligheter att erhålla information om situationen i Kosovo delsgenom representation i , dels genom andrakällor. Utskottet ser ingen anledning att göra något uttalandeangående lämpligheten av att sända en regeringsdelegation tillKosovo.När det gäller bedömningar om Kosovoalbaner i börbetraktas som politiskt förföljda och därmed ges politisk asylfår utskottet konstatera att inga sådana bedömningar görsgenerellt utan alla fall bedöms individuellt.Härmed avstyrks yrkandena 3 och 4 i motion U619 (mp, s, fp, c,v).3. Mänskliga rättigheter i TurkietMotionernaEtt antal motionsyrkanden berör generellt situationen iTurkiet vad gäller respekten för mänskliga rättigheter. Yrkande4 i motion U631 (fp) anger att bör verka för att Turkietåterigen anmäls till samt ta upp frågan iESK-processen. Även motion U638 (mp) anför att böranmälas till . I motion U636 (s), yrkandena 3, 5och 7 anförs att bör verka för attundantagstillståndet upphävs i , att Europarådetssärskilda kommittés rapport om offentliggörs samt attallmän amnesti beviljas de politiska fångarna.