bet · GE01BoU12 · 1991-03-14 00:00:00 — Iföregående års budgetproposition förde bostadsministern fram ettförslag om att tillägget skulle avskaffas -- detta bl.a. medhänvisning till att det fått en allt mindre betydelse försäsongsstyrningen. Förslaget i denna del avvisades dock avbostadsutskottet och (1989/90:BoU13 s. 33) medmotiveringen att vintertillägget trots allt fick anses ha ettsådant värde att det inte då borde tas bort.Även i den nu föreliggande budgetpropositionen föreslås attvintertillägget skall avvecklas. Enligt förslaget harvintermerkostnadernas andel av den totala produktionskostnadenminskat till följd av att byggnadsprojekten iallt större omfattning utförs med prefabricerade element, vilketminskar tiden för husstommens färdigställande. Vintertilläggetfår enligt bostadsministern därmed en allt mindre betydelse försäsongsstyrningen. För flerbostadshus har dessutom tilläggetenligt hans mening en mycket begränsad materiell betydelse. Isammanhanget hänvisas också till att tidigareföreslagit att det skall slopas.Med hänsyn till dagens byggmetoder och till attvintertillägget endast har marginell betydelse i kostnads- ochsäsongsutjämnande syfte förordar bostadsministern att tilläggeti schablonlåneunderlaget för vintermerkostnader slopas den 30juni 1991. Enligt förslaget bör dock inte ändringen gällaärenden i vilka preliminärt beslut har meddelats före den 1juli. Borttagandet av vintertillägget beräknas minska utgifternaför räntebidrag med 15 milj.kr. för en årgång nyproduktion underdet första året av lånetiden.Förslaget om att det särskilda vintertillägget skall slopashar mött invändningar i två motioner.Enligt motion Bo221 (s) är merkostnaderna för att byggabostäder betydande framför allt i de nordligaredelarna av landet. Enligt motionärernas mening har inte hellerbyggandet med prefabricerade element den omfattning somregeringsförslaget förutsätter. Om vintertillägget slopadesskulle enligt motionärerna principen att schablonvärdena skallöverensstämma med faktiska kostnader frångås. De kallare delarnaav landet skulle därmed komma att starkt missgynnas. Medhänvisning härtill förordas att möjligheterna att erhållatillägg för vintermerkostnader skall behållas.Ett slopande av vintertillägget innebär enligt motion Bo244(c) yrkande 15 att stimulansen till säsongsutjämning försvinnermed en därav följande risk för ökad ryckighet och ett dyrarebostadsbyggande. Enligt motionärerna kommer därmed kostnadernaför bostadssubventionerna att öka i motsvarande grad -- enkostnadsökning som för staten motsvarar den tänkta besparingenav förslaget. Med hänvisning härtill förordas attvintertillägget skall behållas och att regeringens förslag skallavslås i denna del.Det nu föreliggande förslaget om en avveckling avvintertillägget grundas på uppfattningen attvintermerkostnadernas andel av produktionskostnaden under senareår har minskat och att tilläggen därigenom fått en allt mindrebetydelse för säsongsstyrningen. Däremot har det inte hävdatsatt tilläggen skulle sakna betydelse. Utskottet gör bedömningenatt vintertilläggen trots allt måste anses ha ett sådant värdeatt de inte nu bör tas bort. Inte minst torde detta gälla denordligare och därmed kallare delarna av landet. Den bådekostnadsutjämnande och säsongsutjämnande effektvintertilläggen måste anses ha talar enligt utskottets meningockså för att vintertilläggen bör finnas kvar i dessa fall.Vad utskottet nu med anledning av motionerna Bo221 (s) ochBo244 (c) yrkande 15 anfört om vintertilläggen bör somsin mening ge regeringen till känna.5.4.2Mark- och konkurrensvillkorenVid den statliga bostadslångivningen gäller det s.k.markvillkoret. Detta villkor innebär enligt huvudregeln attbostadslån i princip bara beviljas om kommunen har förmedlat på vilken byggnadsföretaget skall genomföras. Bostadslånfår dock lämnas även i annat fall om kommunen tillstyrkt detta.I saneringsområden gäller dessutom vissa undantag frånhuvudregeln. I fråga om ny- och ombyggnad av låntagarbyggdaegnahem gäller villkoret endast om sökandens markförvärv ärförenat med villkor som binder sökanden till en vissbyggintressent vid upphandlingen av material ellerbyggnadsarbete.Förslag om att markvillkoret skall avvecklas förs fram i fyramotioner.I motion Bo225 (c) yrkande 7 föreslås markvillkoret avvecklatbl.a. med hänvisning till att villkoret dels leder till ökadbyråkrati, krångel, förseningar och brist på tomter, dels får enkostnadsdrivande effekt. Även i motion Bo244 (c) yrkande 12motiveras en avveckling främst med villkorets effekter påtomtpriserna.Kommunernas möjligheter att styra byggandet är enligt motionBo252 (fp) yrkande 11 tillräckliga, markvillkoret förutan. Detbör därför avvecklas.Enligt moderata samlingspartiets partimotion Bo402 yrkande 24leder markvillkoret till att exploatering och byggande i privatregi försvåras på ett allvarligt sätt, varför det bör avskaffas.Bostadsutskottet har vid ett flertal tillfällen (senast BoU1990/91:4 s.19) haft att behandla motionsyrkanden om attmarkvillkoret skall avvecklas. Vad utskottet härvid anförtom behovet av detta villkor står fast. En av nyligengenomförd studie av markvillkoret och dess tillämpning visarockså att inte av landets största kommuner anseratt markvillkoret skall behållas. Moderata samlingspartietspartimotion Bo402 yrkande 24 samt motionerna Bo225 (c) yrkande7, Bo244 (c) yrkande 12 och Bo252 (fp) yrkande 11 avstyrks medhänvisning härtill.Vid byggande av annat än småhus som skall bebos av lånsökandenär en förutsättning för bostadslån i princip attbyggnadsarbetena upphandlats genom infordrande av anbud ochgenom prövning av anbud utan föregående upphandling medanbudsgivare --det s.k. konkurrensvillkoret.Konkurrensvillkoret är enligt motion Bo252 (fp) yrkande 12moget att avskaffas. Byggföretagen kan enligt motionärerna oftaförhandla fram bättre pris och högre kvalitet. Dessutom skulleen avveckling, enligt deras mening, öka byggföretagensmöjligheter att bygga referensobjekt.Enligt motion Bo411 (m) yrkande 19 medför konkurrensvillkoretett starkt försämrat enskilt byggande och en fördyradbostadsproduktion. För att öka flexibiliteten och förbättraproduktutvecklingen bör villkoret därför avskaffas fr.o.m. den 1juli 1991.Även när det gäller konkurrensvillkoret har utskottet vidett flertal tidigare tillfällen (/91:BoU4 s. 20) haftatt behandla motionsyrkanden om att detta villkor skallavskaffas. Utskottets tidigare ställningstagande -- attkonkurrensvillkoret ökar kommunernas möjligheter att aktivt tadet ansvar för bostadsförsörjningen som de tilldelats -- stårfast. Motionerna Bo252 (fp) yrkande 12 samt Bo411 (m) yrkande 19avstyrks med hänvisning till dessa tidigare ställningstaganden.5.4.3Förutsättningar och villkor för bostadslån i övrigtUnder vissa förutsättningar har de kommuner som bedriverförmedling av bostadslägenheter möjlighet att tillförsäkra sigförmedlingsrätten till de bostäder som uppförs med statligtstöd.Enligt motion Bo252 (fp) yrkande 6 är det angeläget attkommunerna inte utnyttjar sin anvisningsrätt för nya lägenheterså att de som bostadsrättssparar bara ges mycket små möjligheteratt få bostäder. Med hänvisning härtill förordas attbostadsfinansieringsreglerna ändras så att kommunernasmöjligheter att fördela nybyggda bostadsrättslägenheter minskar.Det är enligt motion Bo411 (m) yrkande 10 olyckligt omkommunen har anvisningsrätt till nybyggda bostadsrättslägenhetereftersom möjligheten att få en bostad för den som bosparatdärigenom minskar. Det är i första hand de som bosparat somskall erbjudas dessa bostäder. Husbyggarna, dvs. SBC och HSBm.fl., föreslås därför få den fulla förmedlingsrätten.Bostadsutskottet har vid sin tidigare behandling avmotsvarande motionsyrkanden om en avveckling av den kommunalaförmedlingsrätten för nybyggda bostadsrättslägenheter(/91:BoU4 s. 19) avvisat dessa med hänvisning tillkommunernas ansvar för genomförandet av bostadspolitiken.Utskottets ställningstagande i denna del står fast. Kommunernabör även ha det primära ansvaret förbostadsförsörjningen med avseende bl.a. på bostadsbyggandetsomfattning och bostädernas fördelning. Motionerna Bo252 (fp)yrkande 6 och Bo411 (m) yrkande 10 avstyrks med hänvisninghärtill.På begäran av lämnade regeringen (prop.1987/88:165) sin syn på vilken aktieutdelning som kunde ansesförenlig med godkännande av ett bostadsföretag somallmännyttigt. och (BoU 1987/88:3 s.9) ställde sig härvid bakom den av regeringen förordade principför aktieutdelning från allmännyttiga bostadsföretag som innebäratt det inte bör komma i fråga att utdelning ges utöver vad somsvarar mot normal upplåningsränta.Den typ av särregler för de allmännyttiga bostadsföretagen sombl.a. begränsningen av dessa företags aktieutdelningrepresenterar fyller enligt motion Bo252 (fp) yrkande 21 ingenfunktion. Denna regel bör därför avskaffas.Med hänvisning till att det enligt aktiebolagslagen äraktieägarna som skall bestämma aktieutdelningens storlekhemställs i motion Bo411 (m) yrkande 7 att de bestämmelser sombegränsar aktieutdelningen från allmännyttiga bostadsföretagskall upphävas.Utskottet har, som framgår ovan, ställt sig bakom den principsom nu tillämpas när det skall bedömas vilken aktieutdelning somär förenlig med godkännande av ett bostadsföretag somallmännyttigt. På grundval av vad som i de nu aktuellamotionerna anförts är utskottet inte berett frångå detta sitttidigare ställningstagande avseende aktieutdelningen frånallmännyttiga bostadsföretag. Motionerna Bo252 (fp) yrkande 21och Bo411 (m) yrkande 7 avstyrks sålunda.Avslutningsvis behandlar utskottet i detta avsnitt tvåmotionsyrkanden avseende kostnadskontrollen vid den statligabostadslångivningen.Enligt motion Bo252 (fp) yrkande 13 kan intekostnadsutvecklingen påverkas genom den kostnadsprövningsom länsbostadsnämnderna utför. Effekten av kontrollenblir snarare att kreativiteten inriktas på att försöka kringgåreglerna. Med hänvisning härtill förordas att kostnadskontrollenskall avvecklas vid beviljande av bostadslån.I avvaktan på att ett nytt bostadsfinansieringssystem införshemställs i motion Bo411 (m) yrkande 18 a att den s.k.produktionskostnadsprövningen skall tas bort.Bostadsutskottet delar inte uppfattningen attkostnadskontrollen vid den statliga bostadslångivningen kantas bort. Den utformning som prövningen nu har tjänar bl.a. somen spärr mot utlåning till projekt och ändamål där intekostnaderna svarar mot förhållandena i det enskilda fallet.Samtidigt är det naturligtvis nödvändigt att staten somlångivare försäkrar sig om att tillgängliga medel används på ettså effektivt sätt som möjligt. Kostnadskontrollen utgör dessutomett inslag i strävandena att hålla byggnadskostnaderna, ochdärmed också boendekostnaderna, nere. Med hänvisning till det nuanförda avstyrker utskottet motionerna Bo252 (fp) yrkande 13 ochBo411 (m) yrkande 18 a. Utskottet har i betänkandet1990/91:BoU10 behandlat utformningen av länsbostadsnämndernasadministration avseende produktionskostnadsprövningen.5.5 Reparation, om- och tillbyggnad5.5.1 Ändringar i dagens stödformer m.m.I detta avsnitt behandlas vissa motionsyrkanden omutformningen av och villkoren för olika ombyggnads- ochunderhållsåtgärder.Riksdagen beslutade (BoU 1983/84:11) om ett tioårigtbostadsförbättringsprogram, det s.k. ROT-programmet. Efter enutvärdering av programmets utformning beslutade idecember 1986 om vissa förändringar i det (BoU 1986/87:7).Riksdagen fattade beslut om ett nyttbostadsfinansieringssystem (1990/91:BoU4) som bl.a. innebär attnya statliga bostadslån till ombyggnad inte kommer att medgesefter det att det nuvarande räntebidragssystemet ersättsav ett stödsystem som bygger på lånefinansiering på den allmännalånemarknaden. Vid samma tillfälle beslutade omändrade regler för räntestödet för underhåll m.m. Stödetutvidgades fr.o.m. till att omfatta20-årsåtgärder i lägenheter i alla hyreshus och 10-årsåtgärder ilägenheter i nya hyreshus.I motion Bo201 (c) såvitt nu är i fråga diskuteras villkorenför statliga ombyggnadslån till egnahem. Enligt motionärernautgår med gällande regler sådana lån endast till de småhusägaresom gör genomgripande reparationer av sina hus. I motionenföreslås därför att villkoren för ombyggnadslån till småhusändras så att även en mindre genomgripande upprustning kanbelånas.Motsvarande motionsyrkande har behandlats av utskottet underen följd av år. har motionsyrkandetavstyrkts med hänvisning till följande motivering:För att ombyggnadslån till småhus skall kunna utgå krävs i deflesta fall (undantaget bostadsanpassningsåtgärder) attkostnaden för åtgärderna uppgår till . Dennagräns har satts för att undvika att det statligabostadslånesystemet belastas med en mängd smålån och därmed enomfattande låneadministration. delar intemotionärernas åsikt att kraven för långivningen i detta avseendeär för högt ställda.Utskottet ser inte heller nu något skäl att ta bort kravet påatt ombyggnadsåtgärderna måste ha en viss minsta omfattning föratt ombyggnadslån skall kunna utgå. Även i det nyabostadsfinansieringssystemet torde vissa krav i detta avseendebehöva ställas. Motion Bo201 (c) såvitt nu är i fråga avstyrkssålunda.Som ett villkor för bostadslån till ombyggnad av hyreshusgäller att lånesökanden skall ha berett en organisation avhyresgäster tillfälle att yttra sig över ombyggnadens art ochomfattning. I två motioner behandlas detta lånevillkor. I motionBo411 (m) yrkande 5 såvitt nu är i fråga föreslås att kravet påhyresgästyttrande i ombyggnadslåneförordningen skall tas bort. Istället bör hyresgästerna själva få avgöra i vilken form de villsamråda och diskutera med fastighetsägaren. Enligt motion Bo252(fp) yrkande 27 såvitt nu är i fråga bör formerna förhyresgästyttrandet ändras så att yttrandet avges av de berördahyresgästerna och inte av hyresgästorganisation. Ävenombyggnader inne i lägenheter bör normalt förutsätta att resp.hyresgäst tillstyrkt åtgärderna. Endast nödvändiga åtgärder sombyte av avloppsstammar bör få genomföras utan ett sådanttillstyrkande.Utskottet har behandlat och avstyrktmotsvarande motionsyrkanden om hyresgästyttrande vidombyggnadslån (se t.ex. 1989/90:Bou13 s. 40). Utskottet dessa tillfällen understrukit vikten av hyresgästernasinflytande över ombyggnader. I fråga om formerna för dettainflytande har utskottet hävdat uppfattningen att hyresgästernasinflytande både underlättas och förstärks om deras intressenbevakas av en organisation. Utskottet vidhåller dennaprincipiella uppfattning. Det bör i sammanhanget framhållas attfrågan om hur hyresgästernas intressen bäst tas till vara i detnya bostadsfinansieringssystemet kan komma att behöva bliföremål för vidare överväganden. Mot denna bakgrund avstyrksmotionerna Bo252 (fp) yrkande 27 och Bo411 (m) yrkande 5, bådayrkandena såvitt nu är i fråga.Sedan år 1984 har ett statligt räntestöd kunnat utgå för visstunderhåll av hyres- och bostadsrättshus. Villkoren för stödetregleras i förordningen (1983:974) om statligt räntestöd vidförbättring av bostadshus. Stödet utgick ursprungligen endasttill kostnader för underhållsåtgärder i gemensamma utrymmen ihuset. beslutade emellertid (se1990/91:BoU4 s. 41) att det statliga räntestödet för förbättringav bostadshus även skall kunna lämnas förlägenhetsunderhåll i hyreshus.I två motioner förs fram förslag om att räntestödet förunderhåll skall avvecklas. I motion Bo230 (m) yrkande 5 föreslåsatt stödet avvecklas fr.o.m. . Motionärernahänvisar till att stödet bör ersättas med skattebefriadeunderhållsfonder. I motion Bo244 (c) yrkande 16 föreslås att enavveckling påbörjas . Avvecklingen bör inledasgenom att nya räntestöd inte beviljas efter detta datum.Utskottet avstyrker förslagen i motionerna Bo230 (m) yrkande 5och Bo244 (c) yrkande 16 om en avveckling av räntestödet förunderhåll. Enligt utskottets uppfattning fyller räntestödet enviktig uppgift för att skapa neutralitet mellanupplåtelseformerna. Därigenom åstadkoms också en önskvärdförnyelse och underhåll av bostadsbeståndet. Bidraget kan bl.a.lämnas för åtgärder som vidtas för att avhjälpa fukt- ochmögelskador eller andra byggnadstekniska åtgärder som oftaförutsätter någon form av stöd för att inte medföra alltför högaboendekostnader.Ytterligare en motion behandlar räntestödet för underhåll. Imotion Bo252 (fp) yrkande 37 föreslås att stödets omfattningminskas. Förslaget innebär att räntestöd inte längre skall kunnautgå till miljonprogrammets årgångar och inte heller tilllägenhetsunderhåll enligt det beslut som fattadehösten 1991.Inte heller förslaget om ändrade regler för räntestöd kanvinna utskottets bifall. Beslutet om enutvidgning av räntestödets användning ligger fast. Utskottet serinte heller något skäl att, som motionärerna föreslår, undantabostäder byggda åren 1965--1974 från möjligheten att erhållaräntestöd. Motion Bo252 (fp) yrkande 37 avstyrks således.5.5.2 Skattebefriade reparationsfonderUnder har bostadsutskottet haft att behandlamotionsyrkanden om att nuvarande stödformer för reparationer,om- och tillbyggnader skall avvecklas och ersättas medskattebefriade reparationsfonder. Även under årets allmännamotionstid har motioner med denna inriktning väckts. I motionBo252 (fp) yrkande 23 föreslås således att en möjlighet tillskattebefriade avsättningar till reparationsfonder införs.Nuvarande lån och bidrag till reparationer och underhållföreslås i moderata samlingspartiets partimotion Bo402 yrkande18 avskaffas och ersättas med skattebefriade reparationsfonder.Dessa fonder skall vara knutna till viss fastighet och defonderade medlen skall endast kunna lyftas för renovering ochmodernisering av fastigheten. I syfte att införa etthyresgäststyrt lägenhetsunderhåll även i privata hyreshusföreslås i motion Bo413 (c) yrkande 3 att privatafastighetsägare ges rätten att fondera medel till underhåll avlägenheterna skattefritt. Fondmedlen skall följa lägenheten ochhyresgästen ges möjlighet till inflytande överlägenhetsunderhållet på samma sätt som gäller i allmännyttigafastigheter.Utskottet har vid tidigare behandlingar av motsvarandeyrkanden om skattebefriade reparationsfonder (se t.ex.1989/90:BoU21 s. 30) givit uttryck för sin uppfattning atterfarenheterna från ROT-programmet i huvudsak varit goda och attde stödformer som ingått i programmet sammantaget väl fyllt sintilltänkta uppgift. Olika beslut av under de senasteåren har inneburit att stödets inriktning och omfattningsuccessivt ändrats med hänsyn till rådande förhållanden. Äveninförandet av ett nytt bostadsfinansieringssystem kommer attinnebära förändringar av stödet till olika ROT-åtgärder, bl.a.avvecklas de statliga ombyggnadslånen och ersätts av enfinansiering på den allmänna lånemarknaden. Vidare har reglernaför räntestödet till underhåll som ovan beskrivits nyligenändrats så att även lägenhetsunderhåll kan ges stöd. Utskottetanser att en fortsatt successiv anpassning av ROT-stödetsinriktning och omfattning efter rådande förhållanden är attföredra framför att införa den ordning för finansiering av dessaåtgärder som föreslås i motionerna. Att införa skattebefriadereparationsfonder inom bostadssektorn skulle dessutom stå imotsats till de principer om en begränsning av utrymmet förskattefria avsättningar som ligger bakom den reformeradeinkomst- och företagsbeskattningen (se även 1990/91:BoU4 s. 40).Mot bakgrund av vad som anförts om skattebefriadereparationsfonder avstyrker utskottet moderata samlingspartietspartimotion Bo402 yrkande 18 samt motionerna Bo252 (fp) yrkande23 och Bo413 (c) yrkande 3.5.5.3 Underhåll av VA-nätenVatten- och avloppsnäten (VA-näten) i många kommuner är enligtvad som framhålls i partimotion Bo306 --motiveringen finns i motion T202 -- mycket dåligt underhållnaoch till stora delar i behov av att bytas ut. Förnyelsetakten avVA-näten bedöms emellertid vara alltför långsam. För attunderlätta lösningen av dessa problem föreslås att regeringen iöverläggningar med kommunerna utformar ett åtgärdsprogram förförnyelse och förbättring av VA-nätet.Programmet bör bl.a.omfatta redovisningar av miljöeffekterna av eftersatt underhålloch sysselsättningseffekter av förnyelseåtgärderna. Regeringenföreslås återkomma till med förslag om ett statligtstimulansbidrag på området.Även i partimotion Bo250, med motivtexten imotion Jo813, diskuteras underhållet av VA-näten. Motionärernaunderstryker att kommunerna måste sköta sina VA-nät bättre. Ettsärskilt statsbidrag till underhållsåtgärderna anses dock intevara någon bra lösning eftersom detta skulle innebära ensubvention till framför allt de försumliga kommunerna. I ställetanser man att kommunerna bör fastställa sin VA-taxa så attkostnaderna för nödvändiga investeringar täcks.Bostadsutskottet delar den i motionerna framfördauppfattningen att det växande behovet av underhåll och förnyelsei de kommunala VA-näten ger anledning till oro. Ökadeinsatser på detta område är sannoliktnödvändiga i många kommuner. Utskottet ställer sig däremot,liksom motionärerna i motion Bo250 (fp), avvisande till tankenatt införa ett särskilt statligt stimulansbidrag har utskottet behandlatmotionsyrkanden om olika former av statliga insatser för attstödja kommunernas underhåll av VA-näten. Vid dessa tillfällenhar understrukits att underhållet av VA-näten primärt är enkommunal uppgift. Problemen med eftersatt underhåll avanläggningsbeståndet har olika karaktär och omfattning i skildadelar av landet och fordrar olika typer av lösningar. Enkontinuerlig förnyelse av VA-näten bör enligt utskottetsuppfattning vara väl kommunalekonomiskt motiverad och bör kommatill stånd både för att undvika kapitalförstöring och för att påsikt uppnå lägre driftkostnader. Som framhålls i folkpartietspartimotion bör VA-taxan kunna bestämmas till en sådan nivå attnödvändiga investeringar kan genomföras. Gällande lagstiftningpå området lägger heller inga hinder för en sådan taxesättningvarför ett särskilt tillkännagivande i frågan inte kan ansesvara erforderligt.Bostadsutskottet anser att den nuvarande ansvarsfördelningenmellan stat och kommun beträffande det kommunalaanläggningsbeståndet bör bibehållas. Statens insatser på dettaområde bör som i huvudsak inriktas på att stödjaforsknings- och utvecklingsarbete samt att genom bl.a. olikamyndigheter delta i rådgivningen till kommunerna. Med hänvisningtill vad utskottet anfört om underhållet av kommunernas VA-nätavstyrks sålunda partimotion Bo306. Som ovananförts är vad i partimotion Bo250 föreslagitstillgodosett även utan något tillkännagivande från riksdagenssida.5.6RäntelånesystemetSom redovisats ovan (avsnitt 5.1) fattade i december1990 beslut om införandet av ett nytt bostadsfinansieringssystemsom bygger på att hela lånefinansieringen sker på den allmännalånemarknaden och att en del av låneräntorna omfördelas övertiden med hjälp av räntelån, som också de tas upp pålånemarknaden.Det nya finansieringssystemet anses motsvara bostadspolitiskakrav som bl.a. innebär att det skall vara neutralt mellan ägar-och upplåtelseformerna, ge en förbättrad paritet över tiden,vara fördelningspolitiskt effektivt och motverka enkapitalisering. De kreditpolitiska målen är att främjakonkurrensen på kreditmarknaden, stimulera sparandet inombostadssektorn och öka räntekänsligheten hos låntagarna. Avstatsfinansiella skäl är systemet dessutom avsett att minskaautomatiken i tillväxten av statens utgifter.I korthet innebär det beslutade bostadsfinansieringssystemetföljande. Det statligt reglerade bostadslånet och bottenlånetersätts av ett s.k. investeringslån. Den skattesubvention föregnahemsägare som finns i det reformerade skattesystemet kommerför hyres- och bostadsrättshus att motsvaras av ettskattekompenserande räntebidrag på av räntekostnaden förinvesteringslånet och för räntelånet. med hjälp av räntelån på kreditmarknaden. För räntelånetskall kunna ställas säkerhet i form av statlig kreditgaranti omlångivaren begär det. För att begränsa skuldökning och lånetiderutgår ett särskilt bidrag vid höga realräntor -- ett s.k.realräntebidrag.