bet · GE01UbU11 · 1991-04-09 00:00:00 — Vissa för högskolan gemensamma frågor och anslag 1990/91UbU11ÅTTONDE HUVUDTITELNI detta betänkande behandlas förslag som regeringen förelagtriksdagen i proposition 1990/91:100 bilaga 10() under avsnitt D. Grundläggandehögskoleutbildning m.m. och punkterna D1. Universitets- ochhögskoleämbetet, D2. Lokalkostnader m.m. vidhögskoleenheterna, D3. Vissa tandvårdskostnader och D4.Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m. samt slutligenförslag under avsnitt I. Lokalförsörjning m.m. och punkternaI1. och högskolor och I2.Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m.m.jämte motioner. Vissa för högskolan gemensamma frågorRegeringen har under avsnitt D. Grundläggandehögskoleutbildning m.m. (s.112--118) föreslagit1. att beslutar om inrättande av iStockholm ,2. att bemyndigar regeringen att besluta omöverföringar mellan anslag för högskolan i enlighet med vad ipropositionen förordats.2. Universitets- och högskoleämbetetRegeringen har under punkt D 1 (s. 119--121) föreslagit3. att till Universitets- och högskoleämbetet /92 anvisar ett förslagsanslag på 116515000kr.3. Lokalkostnader m.m. vid högskoleenheternaRegeringen har under punkt D2 (s. 121--124) föreslagit4. att till Lokalkostnader m.m. vidhögskoleenheterna för /92 anvisar ettförslagsanslag på 2011598000 kr.4. Vissa tandvårdskostnaderRegeringen har under punkt D3 (s. 124--125) föreslagit5. att till Vissa tandvårdskostnader för budgetåret1991/92 anvisar ett reservationsanslag på 65857000 kr.5. Vissa särskilda utgifter inom högskolan m.m.Regeringen har under punkt D4 (s. 125--127) föreslagit6. att till Vissa särskilda utgifter inom högskolanm.m. för /92 anvisar ett reservationsanslag på78697000 kr.6. Lokalförsörjning m.m.Regeringen har under avsnitt I. Lokalförsörjning m.m.(s.356--358) föreslagit1. att tar del av vad i propositionen anförts omlokalförsörjning m.m. för högre utbildning och forskning.7. och högskolorRegeringen har under punkt I1 (s. 358--360) föreslagit3. att till ochhögskolor för /92 anvisar ett förslagsanslag på14310000 kr.8. Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheternam.m.Regeringen har under punkt I 2 (s.361--363) föreslagit4. att bemyndigar regeringen att besluta omanskaffning av inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m.m. inom de kostnadsramar som i propositionenförordats,5. att till Inredning och utrustning av lokaler vidhögskoleenheterna m.m. för /92 anvisar ettreservationsanslag på . Motioner med anledning av proposition 1990/91:871990/91:Ub55 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom utbyggnad av vid universitet.1990/91:Ub56 av m.fl. (s) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom mikroelektronikcentrum i Göteborg.1990/91:Ub57 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av insatser i föratt främja forskning och tillväxt.1990/91:Ub62 av m.fl. (fp, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en statlig medverkan ifinansieringen av i /91:Ub63 av m.fl. (fp, c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av finansiering avmikroelektronikcentrum i Göteborg.1990/91:Ub66 av m.fl. (v) vari yrkas2. att till för budgetåret1991/92 anvisar 150 milj.kr. utöver regeringens förslag förnybyggnation inom högskolesektorn,5. att hos regeringen begär en översyn av medlentill internationalisering i enlighet med vad som i motionenanförts,6. att till regeringens disposition anvisar 40milj.kr. för att främjainternationaliseringen i högskolan i enlighet med vad som imotionen anförts.1990/91:Ub67 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna atthögskolans lokalanslag /92 skall fördelastill de lokala högskolorna och universiteten.1990/91:Ub76 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om nya högskolor i och ,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om delning av högskolan iEskilstuna--,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en högskola i södra delen av ,8. att disponeras föratt i första hand finansiera de ökade lokalkostnaderna vid enökad dimensionering av högskolan i enlighet med vad i motionenanförts,9. att till Utrustning m.m. för högskolan (nyttanslag) för /92 anvisar . ienlighet med vad i motionen anförts.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N32.1990/91:Ub77 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om anslags- och styrsystemet för högskolan.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:N33.Motioner från allmänna motionstiden 19911990/91:Ub532 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att får äga sinaegna lokaler.1990/91:Ub537 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom en hela idrottshögskola.1990/91:Ub571 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om kårobligatoriets avveckling,2. att hos regeringen begär förslag om avvecklingav kårobligatoriet.1990/91:Ub575 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om forskningens och den högre utbildningenssamhällskritiska funktion,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behörighet och urval till högreutbildning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av utbildningen inom detförutvarande filosofiska fakultetsområdet,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att stärka institutionerna,14. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en systematisk granskning av denhögre utbildningens kvalitet,15. att till internationalisering för budgetåret1991/92 anvisar . utöver regeringens förslag ienlighet med vad som anförts i motionen.1990/91:Ub598 av och () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en översyn för att i framtidenkunna decentralisera utrustningsfrågor till de enskildahögskoleenheterna.1990/91:Ub603 av () vari yrkas1. att beslutar om en delning av högskolan iEskilstuna--i två separata enheter,2. att hos regeringen begär förslag om den framtidaorganisationen vid de två nya högskolorna.1990/91:Ub606 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom högskoleutbildning i kommun.1990/91:Ub617 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom etableringen av ett Östersjöuniversitet beläget på Gotland.1990/91:Ub666 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom ökade elevbidrag till den nya idrottshögskolan.1990/91:Ub675 av () vari yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag till åtgärder för återgång tilltidigare tillämpade regler för studiedokumentation av överfördatentamina m.m.1990/91:Ub680 av och (s, c) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av de resursmässigaförstärkningar som behövs för att utveckla forskning och högreutbildning inom ämnet "idrott".1990/91:Ub693 av m.fl. (v) vari yrkas1. att till försöksverksamhet med vetenskapliggrundkurs för /92 anvisar ,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om utbytesprogram,4. att till UHÄ anvisar . för ökadinternationalisering,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en översyn av högskoleutbildningen,13. att till UHÄ, D 1, för /92anvisar . till stimulansbidrag för att åstadkommaen bättre lärarförsörjning på det tekniska området,22. att till lokalkostnader m.m. vidhögskoleenheterna för /92 anvisar 150000000kr. utöver vad regeringen föreslår.1990/91:Ub696 av m.fl. (c) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag om inrättandetav en fri sektor inom i första hand utbildningar föradministrativa, ekonomiska och sociala yrken, kultur- ochinformationsyrken samt vissa delar av utbildningen inom teknisksektor,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om lokalisering av nya högskolor till Kirunaoch , tillskapande av en självständig högskoleenhetför högskoleutbildningen i södra delen av samt endelning av högskolan i --till två friståendeenheter,9. att till ett nytt anslag Utrustning m.m. förhögskolan för /92 anvisar . ienlighet med de riktlinjer som anförts i motionen,10. att disponerasför att i första hand finansiera de ökade lokalkostnader m.m.som blir följden av de förslag till förstärkningar av högskolansom redovisas i denna motion och för att finansiera etapp 2 avom- och tillbyggnaden av ,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en vetenskaplig grundkurs,12. att hos regeringen begär en snabb översyn avlinjesystemet enligt de riktlinjer som anförts i motionen,13. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om principer för uppdragsutbildning,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en förbättring avutbildningskvaliteten, med bl.a. en uppvärdering av pedagogiskameriter vid tjänstetillsättning, pedagogisk utbildning förhögskolelärare och betydelsen av kursutvärderingar,17. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om internationalisering,18. att hos regeringen begär förslag med anledningav kårobligatorieutredningens rapport,26. att hos regeringen begär att en utredningtillsätts för att klarlägga konsekvenserna av ettdecentraliserat lokalansvar inom högskoleväsendet.1990/91:Ub703 av och () variyrkas att hos regeringen begär en översyn avresursbehovet och behovet av forskning med anledning avförslaget om inrättande av i ienlighet med de riktlinjer som angetts i motionen och attregeringen får återkomma i frågan i samband medkompletteringspropositionen.1990/91:Ub714 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om aspekter som bör beaktas vid utredning omsocial snedrekrytering till högskolan.1990/91:Ub722 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att under förutsättning av ett beslut omavveckling av löntagarfonderna hos regeringen begär förslag omen försöksverksamhet med fristående högskolor i enlighet med vadi motionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om linjesystemet i högskolan,4. att beslutar om förändring av styr- ochanslagssystemet inom högskolan i enlighet med vad i motionenanförts,6. att beslutar att högskolorna under budgetåret1991/92 skall få tillgodoräkna sig influtna lokalhyror frånexternfinansierad verksamhet,11. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvärdering av högskolan,14. att beslutar om förändringar iantagningsreglerna till högskolan i enlighet med vad i motionenanförts,15. att beslutar att avskaffa kårobligatoriet.1990/91:Ub801 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att utgångspunkten för all utbildningskall vara sökandet efter kunskap,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om värdet av fria och självständigainstitutioner inom utbildningssystemet,3. att hos regeringen begär förslag om attuniversiteten, och de tekniska högskolornaskall ombildas till fristående institutioner i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag till enförändrad relation mellan staten och universiteten i enlighetmed vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om en gemensam central administration förskolan och den regionala högskolan.1990/91:Ub810 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om i ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om idrottslärarutbildningen.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Kr513.1990/91:Ub823 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om svensk strategi för att ökainternationaliseringen av utbildningsväsendet,14. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om språkundervisning på högskolornasutbildningslinjer,15. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om NAMIC,16. att till Vissa särskilda utgifter inomhögskolan för /92 anvisar . utövervad regeringen föreslagit eller således 89197000 kr.1990/91:Ub824 av m.fl. (m) vari yrkas24. att beslutar att medlen för central antagningunder anslaget D 1 för /92 reduceras med6000000 kr. i förhållande till regeringens förslag,25. att beslutar att medel för forskning omhögskolan, , överförs från anslaget D1 tillanslaget E4. Samhällsvetenskapliga fakulteterna m.m. ienlighet med vad som anförts i motionen,26. att avslår regeringens förslag att förutveckling av datorbaserat antagningssystem anvisa 13500000kr.,27. att beslutar att under anslaget D 4 överföra12000000 kr. från delposten Till regeringens dispositiontill den anslagspost som avser internationellt samarbete ienlighet med vad som anförts i motionen,28. att för /92 för Vissa särskildautgifter inom högskolan m.m. anvisar ett reservationsanslag av65197000 kr.,37. att till Inredning och utrustning av lokalervid högskoleenheterna m.m. för /92 anvisar ettreservationsanslag av 1170000000 kr.1990/91:So475 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en omlokalisering till av institutetför miljömedicin.Motiveringen återfinns i motion 1990/91:Ub626. 1 Vissa för högskolan gemensamma frågor1.1 Organisatoriska förändringar inom högskolanEtt antal motioner, flertalet väckta års allmännamotionstid, tar upp frågor som gäller organisatoriskaförändringar inom högskolan. De flesta av dessa frågor berörs iden proposition om näringspolitik för tillväxt (prop.1990/91:87) som därefter avlämnats till . Ipropositionen anför föredragande statsrådet inledningsvis underavsnittet 4.2.2 Effektivisering av högskolan verksamhet (s. 43)att och regeringens högskolepolitik bör ta sinutgångspunkt i såväl de studerandes önskemål som samhälletsframtida behov. Vidare anförs att en fortsatt utveckling avhögskolans organisation och arbetsformer är nödvändig för attresurserna skall kunna utnyttjas så effektivt som möjligt. Ettsådant effektiviseringsarbete anmäldes i regeringens underhösten 1990 avgivna skrivelse till (skr. 1990/91:50).I propositionen anmäls att statsrådet avser att återkomma ikompletteringspropositionen för /92 till de delarav effektiviseringsarbetet som berör de minskadeadministrationskostnaderna inom högskolan. Övriga delar avarbetet avses utföras med sikte på att regeringen skall kunnapresentera förslag inför den treåriga budgetperioden1993/94--1995/96.I propositionen redovisas i korthet grundsynen bakom detaktuella beredningsarbetet inom (s.44--46). Utgångspunkten tas i begreppet mål- ochresultatstyrning, varför och regeringens beslut iframtiden mer bör inriktas på omfattning, inriktning ochlokalisering än på forskningsuppläggning och studieorganisationi detalj. En sådan omorientering innebär att högre krav måsteställas i fråga om systematisk utvärdering. Område för områdebehöver det enligt propositionen med jämna mellanrum fastställashur forskning och högre utbildning står sig vid eninternationell jämförelse och i förhållande till nationellamålsättningar av olika slag. Den mer översiktliga styrning avden grundläggande högskoleutbildningen med olika incitament förbättre prestationer som skisseras i propositionen anges fåkonsekvenser för principerna för studieorganisationen och som enföljd därav för antagningen till högskolan. Resultaten frånhögskoleutredningens arbete (dir. 1989:7), bl.a. vad gällerpedagogiskt förnyelsearbete och en sakligt bättre grundadfördelning av lärarresurserna mellan olika utbildningar, skallockså beaktas i beredningsarbetet.Vidare berörs i propositionen den betydelse utformningen avbestämmelserna i högskolelagen och högskoleförordningen har förhögskolans effektivitet. I den inom utbildningsdepartementetpågående översynen av de för högskolan grundläggandebestämmelserna är strävan dels att dessa renodlas så attvetenskapliga och pedagogiska bedömningar blir avgörande förverksamhetens uppläggning och genomförande, dels attdetaljstyrningen minimeras. inom högskolanbör förenklas i syfte att minska antalet sammanträden m.m. samtatt medge anpassning av organisationen till lokala förhållanden.Slutligen beskrivs i propositionen konsekvenserna avdepartementets överväganden för universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ).Tre motioner från allmänna motionstiden gäller högskolansställning.I motion 1990/91:Ub801 (m) hävdas i yrkande 1 attutgångspunkten för all utbildning skall vara det fria sökandetefter kunskap. När det gäller synen på kunskapsutvecklingens ochkunskapsförmedlingens roll i samhället anförs att det finns tvåhuvudsakliga förhållningssätt, nämligen det fria och detbehovsorienterade. Motionärerna anser att det senare synsättetvarit dominerande i svensk utbildningspolitik sedan 1950-taletoch att tyngdpunkten systematiskt börförskjutas till förmån för det fria sökandet efter kunskap.Motionärerna pekar på att universiteten och högskolorna ärSveriges främsta institutioner för vidmakthållande ochutveckling av kunskap. I motionen läggs därför genomgripandeförslag om en ändrad relation mellan staten och högskolan. Iyrkande 2 pekas på värdet av fria och självständigainstitutioner inom utbildningssystemet, varvid universitetens,och de tekniska högskolornas speciellaställning framhålls. Således begärs i yrkandena 3 och hos regeringen skall begära förslag om att dessaombildas till fristående institutioner, t.ex. stiftelser, ochatt de ges ekonomiska förutsättningar för verksamheten.Motionärerna anser att de regionala högskolorna tills vidareskall kvarstå som statliga myndigheter. I motionen föreslåsslutligen en gemensam central administration för skolan och deregionala högskolorna med ansvar för viss övergripande planeringoch vissa tillsynsuppgifter (yrkande 5). Detta utbildningsverkskall dock enligt motionärerna inte syssla med utvärderingen avskolans verksamhet, då detta bör göras av ett från statenfristående institut.Liknande tankegångar om universitetens frihet framförs imotion 1990/91:Ub575 (m) med hänvisning till universitetensMagna Charta från 900-årsjubileet för i år1988. I yrkande 1 begärs ett uttalande om forskningens och denhögre utbildningens oberoende och samhällskritiska funktion.I motion 1990/91:Ub722 (fp) erinras om att de tre borgerligapartierna föreslagit en avveckling av löntagarfonderna. Underförutsättning att beslutar om en sådan avvecklingföreslås i yrkande 2 att hos regeringen begär förslagom försöksverksamhet med fristående högskolor. Därigenom skulleenligt motionärernas uppfattning ges en unik möjlighet attselektivt pröva ett radikalare styr- och finansieringssystem ändet fattade beslut om . Försöksverksamhetenskulle genomföras och avse ett parhögskolor som självständigt skulle få förvalta delar avlöntagarfondernas tillgångar.Utskottet vill inledningsvis instämma i utbildningsministernskonstaterande i propositionen om näringspolitik för tillväxt attutgångspunkten för såväl som regeringenshögskolepolitik bör vara såväl de studerandes önskemål somsamhällets framtida behov. Detta framgår också av högskolelagen(SFS 1977:218 senast ändr. 1990:640) där 7§ lyder:Utbildningen inom högskolan skall planeras med hänsyn tillsamhällets behov av utbildade och individernas behov ochönskemål. Samma hänsyn skall tagas när resurserna för utbildningfördelas inom högskolan.I högskolelagen sägs vidare under rubriken förhögskolan i 3§:Forskningen inom högskolan skall syfta till att vinnaytterligare kunskaper och till att finna vetenskaplig grund förutbildning och annan verksamhet.Utskottet konstaterar således att sökandet efter kunskap ärgrunden för hela den svenska högskolan, men att vid planeringenav verksamheten och fördelningen av resurser för grundutbildningen avvägning måste göras mellan samhällets och individernasbehov.Utskottet konstaterar också att inriktningen av detberedningsarbete som redovisas i proposition 1990/91:87 är sådanatt högskolans frihet vad gäller resursanvändning,studieorganisation och beslutsorganisation kommer att öka.Enligt utskottets mening ligger det emellertid ett stort värde iatt staten även fortsättningsvis skall vara huvudman församtliga nuvarande statliga högskoleenheter. Därigenomgaranteras den internationellt sett jämna standarden i detsvenska högskolesystemet.Som en följd av utskottets ställningstagande till fortsattstatligt huvudmannaskap anser utskottet att den centralamyndigheten skall omfatta hela högskolan. Vad gäller förslagetom en gemensam myndighet för skolan och högskolan vill utskottethänvisa till att avslagit ett motsvarandemotionsyrkande vid behandlingen av propositionen om ansvaret förskolan (prop. 1990/91:18, bet. UbU4 s. 51, rskr. Till UHÄsförändrade arbetsuppgifter kommer ställning att tas i sambandmed riksdagsbehandlingen av kompletteringspropositionen /92.Med hänvisning till vad utskottet anfört föreslår utskottetatt avslår motionerna 1990/91:Ub575 yrkande 1 och1990/91:Ub801.Vad gäller förslaget i motion 1990/91:Ub722 yrkande 2 omförsöksverksamhet med ett par fristående högskolor kan utskottetkonstatera att det är aktuellt då avslagittrepartimotionen om avskaffande av löntagarfonderna(1990/91:FiU20, rskr. 132), varför motionsyrkandet avstyrks.Frågor som berör högskolans styr- och anslagssystem m.m.tas upp i fem motioner.I motionerna 1990/91:Ub722 (fp) yrkande 4 och 1990/91:Ub77(fp) yrkande 2 begärs en rad förändringar av det styr- ochanslagssystem som avses träda i kraft /94.Motionärerna anser att ett för grundutbildningen och forskningengemensamt anslag sektorsvis bör anvisas till varjehögskoleenhet. bör formulera målen genom olikaprestationskrav för såväl grundutbildning som forskning.Motionärerna framhåller att detta ställer ökade krav påuppföljning och utvärdering jämfört med . Slutligen ansermotionärerna att högskolan möjligt skall få ett ökatansvar för sina lokaler, vilket innebär att byggnadsstyrelsensansvar förändras och blir av konsultkaraktär.I motion 1990/91:Ub67 (mp) yrkande 1 anförs atthögskoleenheterna redan fr.o.m. /92 bör fådisponera sina lokalanslag och själva svara för förhyrning avsina lokaler.I yrkande 11 i motion 1990/91:Ub722 berörs utvärdering avgrundutbildningen med anledning av skrivningarna i dentidigare nämnda regeringsskrivelsen till . Motionärernapekar på att utvärderingarna också måste utgå från kvalitativaaspekter. De kvalitativa aspekterna på grundutbildningen tasockså upp i motion 1990/91:Ub696 (c) yrkande 15, vari pekas påolika åtgärder såsom uppvärdering av de pedagogiska meriternavid tjänstetillsättning, pedagogisk utbildning förhögskolelärare och kursutvärderingar. I motion 1990/91:Ub575 (m)yrkande 14 begärs en systematisk och fortlöpande granskning avden högre utbildningen i och att jämförelser därvidskall göras med motsvarande utbildning i andra länder.Slutligen begärs i motion 1990/91:Ub575 yrkande 13 ettuttalande om behovet av att stärka institutionernas inflytande,då det är där verksamheten bedrivs. Vidare hävdar motionärernaatt institutionerna bör ha en viss storlek för att erbjuda enkreativ och stimulerande miljö.Utskottet utgår från att samtliga aspekter som tas upp i dehär aktuella motionsyrkandena kommer att belysas i det pågåendeberedningsarbetet inom . Utskottet anseratt ställningstagande i sakfrågorna bör avvakta till dess attregeringens underlag föreligger inför nästa treårigaplaneringsperiod för högskolan.