bet · GE01KU39 · 1991-05-28 00:00:00 — Utbildningsministernlämnar en kortfattad redovisning bl.a. för tidigare framfördaönskemål om vidgade sändningar av ljudradio och television ochför sin syn på de framförda önskemålen. Vidare redovisasdigitalteknikens utveckling på såväl ljudradio- som TV-området.Utbildningsministern anför att han avser att återkommatill regeringen med förslag om en utredning av de tekniskaförutsättningarna för utökade sändningar av ljudradio ochtelevision. Avsikten är att utredningsarbetet i en förstaetapp skall behandla frågor om ljudradiosändningar. Han räknarmed att ett tekniskt underlag skall kunna föreligga i slutet avinnevarande år, och uttalar att utredningsarbetet då bör drivasvidare under parlamentarisk medverkan. Under en andra etapp avdet tekniska utredningarbetet bör förutsättningarna i fråga omTV-distribution belysas.Kulturutskottet ser med tillfredsställelse att ettutredningsarbete av angivet slag kommer till stånd, där framtidaradio- och TV-frågor i hela dess vidd tas upp till övervägandenunder parlamentarisk medverkan. De begränsningar som bör finnasför utredningsarbetet bör naturligen i princip vara endast desom skapas genom ställningstaganden till förevarandeproposition. Utredningsarbetet bör inte föregripas. Detta gällerinte minst den framtida ljudradioverksamheten på det lokala ochregionala planet. vill utskottet framhålla att ettutredningsarbete av angivet slag självfallet inte bör hindra attförändringar av organisatorisk art vidtas då det gäller SverigesRadio under den kommande avtalsperioden.Utskottet vill beträffande vissa motionsyrkanden som avsernärradion och lokalradion tillägga följande.I betänkandet (SOU 1990:70) Lokalt ledd närradio harnärradioutredningen (U 1988:07) föreslagit vissa förändringari förutsättningarna för närradioverksamheten.Remissbehandlingen av betänkandet har avslutats.Utskottet anser sig kunna förutsätta att regeringen utandröjsmål förelägger förslag i vissa angelägna frågorsom behandlas i betänkandet. Detta gäller i första hand fråganom ingripande mot hets mot folkgrupp i närradion. Utskottet hari sitt av godkända betänkande 1990/91:KrU15 uttalatatt det är nödvändigt med en förstärkning av möjligheterna attsnabbt och effektivt kunna ingripa mot program som innehållerolika former av rasistiska inslag.Flera motionsförslag innehåller krav på försäljning avalla eller vissa lokalradiostationer. I enlighet med detovan sagda bör det kommande utredningsarbetet inte föregripas.För den händelse den förutskickade utredningen skulle finna attdet är motiverat med en så genomgripande omläggning avlokalradioverksamheten att den inte bör bedrivas av SverigesRadio under senare avtalsperioder får det ankomma på utredningenatt föreslå i vilken ordning en eventuell överflyttning avresurserna till andra huvudmän skall ske.Enligt vad som utförligt redovisas i propositionen (s.182--186) bör en särskild utredning tillkallas för att inför denkommande propositionen om ett nytt avtal för SverigesRadio förbereda en omorganisation av verksamheten medprograminsamling och programutsändning för Radiooch det nya reklam-TV-företaget. En förutsättning bör vara,anförs det i propositionen, att verksamheten drivs av staten ien organisation som är avgränsad från televerket.Utskottet, som inte har något att erinra mot vad som anförs ipropositionen om en förändrad sändarnätsorganisation, vill härnämna att frågan om lokaliseringen av den nya organisationentill , där Radiotjänst i () nu har sitthuvudkontor, har tagits upp motionsvägen. Utskottet förutsätteratt de synpunkter som anförs i motionen kommer att behandlas ianslutning till ställningstagandet till lokaliseringen avorganisationen.Frågan om förlängning av nuvarande avtal mellan staten ochSveriges RadioUtskottet tillstyrker att avtalen mellan staten och företageninom förlängs med så att enny avtalsperiod kan inledas l993. I anslutninghärtill vill utskottet nämna att utbildningsministern ipropositionen uttalar att en ny avtalsperiod bör omfatta tidenden -- . Frågan omavtalstidens längd underställs dock inte i dettasammanhang.Sveriges Radios rätt att sända sponsrade programUtskottet förordar att i enlighet med vad somnärmare redovisas i propositionen godkänner att huvudprincipenbör vara att programföretagen inom inteskall få träffa uppgörelser med sponsorer om finansiering avprogram, dock med visst undantag för . Dettaprogramföretag bör få rätt att träffa uppgörelser om sponsring ifråga om program, där sändningen gäller en allmän sammankomsteller en offentlig tillställning som anordnas av någon annan änprogramföretaget. För sportevenemang gäller detta dock endast omevenemanget är av större svenskt eller internationellt intresse(se det fullständiga förslaget i prop. s. 179--181).Kulturutskottet anser att, när det gäller annat änsportevenemang, därutöver bör gälla att sponsring av program iSveriges Television bör få förekomma i vissa fall även omprogramföretaget är arrangör, nämligen om programmet sänds inomramen för ett åtagande gentemot Europeiska radiounionen (EBU)-- eller arrangemanget är av motsvarande betydelse -- ochprogrammet direktsänds till flera länder.Utskottet anser att de nuvarande avtalen med programföretagensnarast bör kompletteras med de av utskottet förordadesponsringsreglerna.Vad som anförts i det föregående innebär att sponsring avprogram i Riksradion och Lokalradion inte blir tillåten.Utskottet anser att det finns skäl att närmare överväga fråganom huruvida i vissa fall sponsring bör tillåtas av program i detljudradioföretag som skall bildas. Behov av sponsring kan finnasexempelvis då det gäller kostnadskrävande program avseendeoperaföreställningar eller konserter som sänds till fleraländer. Nya regler i detta avseende bör kunna träda i kraft den1 , då det nya programbolaget skall börja sinverksamhet.Vad utskottet sålunda anfört om sponsring av ljudradioprogrambör som sin mening ge regeringen till känna.Riktlinjer inför beslut om nya avtal med SverigesRadio-företagenInledningI enlighet med vad som inledningsvis angetts bereds riksdagentillfälle att ta del av vad i propositionen anförts omriktlinjer inför ett beslut om nya avtal mellanstaten och Radio-företagen. Självfallet är riksdagenlikväl oförhindrad att fatta beslut om vilka riktlinjer som börgälla i angivna hänseende.I följande avsnitt lämnas vissa bakgrundsuppgifter ominnehållet i de nuvarande och i närmast föregående avtal påområdet. Med hänsyn till innehållet i propositionen och till attframför allt ljudradioverksamheten tilldragit sig uppmärksamhetmotionsvägen koncentreras framställningen på uppgifter om dennaverksamhet. I de därefter följande avsnitten redovisasinnehållet i propositionen i här aktuell del samt utskottetsställningstaganden till synpunkter i propositionen ochutskottets bedömning av motionskrav som avser den nyaavtalsperioden.Vissa bakgrundsuppgifterRiksdagens beslut (prop. 1977/78:91, bet. KrU 24,rskr. 337) om en ny organisatorisk ram för radio och TVbestående av en koncern med ett moderbolag, ,och fyra dotterbolag för programverksamhet, nämligen , , ochSveriges , syftade till att ge bättreförutsättningar för decentralisering, självständighet ochmångfald i programverksamheten. anförde bl.a.att med den nya organisationen risken borde minska för radionatt hamna i skuggan av TV och att i olika avseenden underordnastelevisionens krav. Utskottet anförde vidare att självständigheti fråga om ekonomi, teknik, organisation, administration ochpersonalfrågor är viktiga förutsättningar för självständighetockså i programverksamheten för såväl Riksradion som förLokalradion och Utbildningsradion. I propositionen betonadesvidare vikten av samarbete mellan företagen, grundat påfrivilliga uppgörelser (se bet. KrU 1977/78:24 s. 21--22).Inför avtalsperioden --1992 ändrades och kompletteradesriktlinjerna i vissa avseenden, bl.a. förstärktesmoderbolagets ställning gentemot dotterbolagen, huvudsakligen pådet ekonomiska och administrativa området (prop. 1985/86:99,bet. KrU 21, rskr. Förhållandet mellan de dotterbolag somsvarar för programverksamheten förändrades emellertid inte.Deras fortsatta programmässiga självständighet underströks. Ikoncernen ingår numera även dotterbolaget som handharuppbörden av mottagaravgifter och avgiftskontrollen, sedanriksdagen beslutat att huvudmannaskapet för dessauppgifter skulle anförtros (prop. 1987/88:100,bet. KrU11, rskr. 220).I fråga om samarbetet mellan Riks- och Lokalradion framhöllsvid /86 att moderbolaget borde verka för ettutökat samarbete såväl i vad gäller programverksamheten som itekniska och administrativa frågor, där detta är motiverat frånekonomisk synpunkt och där programbolagens skilda uppdrag intelägger hinder i vägen. Det anfördes också i den aktuellapropositionen att om det framstod som motiverat att fördjupasamverkan och eventuellt slå samman de båda programbolagen,moderbolaget borde vara oförhindrat attlägga fram förslag härom till regeringen (prop. 1985/86:99, s.40). strök under vikten av att de sändningar somde båda programföretagen svarar för behåller sin särart. I ettläge där moderbolaget skulle komma att anse det motiverat med ensammanslagning skulle det -- enligt kulturutskottets mening --få ankomma på regering och riksdag att göra den slutligabedömningen av huruvida vinsterna vid en sammanslagning skullebli så stora att den bör komma till stånd även om de bådaprogrambolagen inte fullt ut kan behålla sin nuvarande karaktär(KrU 1985/86:21 s. 26).På kulturutskottets förslag godkände vidare attprogrambolagen under innevarande avtalsperiod får bestämma omregional och lokal indelning av organisationen för Riks- ochLokalradion, TV samt Utbildningsradion. Liksom tidigare skullesom riktlinje gälla att gränserna för programbolagens regionalaoch lokala enheter endast undantagsvis bör bryta någon länsgräns(KrU 1985/86:21 s. 38). godkände vidare att ett fjärdeFM-nät i huvudsak förbehålls lokalradion (KrU 1985/86:21 s. 22).Den successiva utbyggnaden av detta fjärde FM-nät slutfördeshösten . Samtliga 25 lokalradiostationer sänder nu på egenfrekvens.Innehållet i propositionenKulturutskottet redovisar sammanfattningsvis de ipropositionen angivna riktlinjerna för Radio-koncerneninför en ny avtalsperiod på följande sätt.1. Uppdraget bör vara oförändrat2. Nuvarande företagsform bör vara oförändrad3. Nuvarande ägarförhållanden bör i huvudsak vara oförändrade4. För verksamheten bör disponeras fyra rikstäckande sändarnätför ljudradio och två rikstäckande sändarnät för TV5. Programverksamheten bör handhas av ett programbolag för TVoch ett för ljudradio samt av Utbildningsradion6. Moderbolaget bör a) inge anslagsframställning tillregeringen och fördela av staten tilldelade medel,b) ansvara för fördelning och placering av sändningstid omprogramföretagen inte själva kan enas, c) ansvara förberedskapsplanering, samt d) vara ett organ därkoncerngemensamma frågor bereds7. Ett dotterbolag för avgiftsuppbörd och avgiftskontroll börfinnas (RIKAB)8. Staten bör sluta avtal med samtliga bolag, dvs.moderbolaget, de tre programbolagen och RIKAB9. Styrelserna bör utses så att personsamband råder mellanmoderbolag och resp. programföretag i enlighet med vad som angesi propositionen ( s. 174 och 175)10. De ekonomiska villkoren för bör varaföljande.Sveriges Radios verksamhet bör även fortsättningsvisfinansieras med medel som anvisar frånrundradiokontot. Medelstilldelningen värdesäkras liksom nu medutgångspunkt i ett index. Med början får Radioen reformram om 150 milj.kr. , sammanlagt600 milj.kr. Rundradiokontots intäkter består huvudsakligen avTV-avgiftsmedel men kompletteras även med andra intäkter.På ställs ett rationaliseringskrav omsammanlagt 200 milj.kr. De medel somfriställs genom ytterligare rationaliseringar får behållas förreforminsatser.Beträffande vissa andra synpukter rörande riktlinjernahänvisar utskottet till propositionen (främst s. 173--175).Kulturutskottets övergripande bedömningKulturutskottet anser att de i föregående avsnitt redovisaderiktlinjerna i allt väsentligt bör godtas och således tjäna somutgångspunkt vid det förberedelsearbete som skall leda fram proposition med förslag till bestämmelser ochvillkor för den avtalsperiod för som skallinledas den 1 januari 1993.Då det gäller val av ledamöter av styrelserna inom bör -- utöver vad som anförs i propositionen --gälla att de av regeringen utsedda ledamöterna i moderbolagetsoch programbolagens styrelser skall utses enligt hittillsvarandeprinciper bl.a. vad gäller den parlamentariska förankringen.Vidare bör lämpligen gälla att uppdraget som ordförande iprogrambolag inte skall förenas med ledamotskap i moderbolagetsstyrelse. Vad utskottet sålunda anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.I de härefter följande avsnitten i yttrandet anför utskotteten rad andra synpunkter som enligt utskottets mening bör beaktasvid förberedelsearbetet. Synpunkterna innebär i allt väsentligtkompletteringar eller modifieringar av de angivna riktlinjerna.Självfallet kan det kommande förberedelsearbetet -- som skallgrunda sig bl.a. på beslutsunderlag som tas fram inom -- i enskildheter leda till slutsatser somavviker från dem som i princip godtas av . Det får isådana fall ankomma på att vid prövningen avpropositionen göra en slutlig bedömning i aktuelltavseende. Likaledes får de argument förandra lösningar av olika frågor som framförs motionsvägen prövaspå sedvanligt sätt. Utskottet anser det dock vara värdefullt attdet i en rad huvudfrågor redan nu slås fast vad som bör gällaför under den nya avtalsperioden.Vilka programföretag skall finnas? Synpunkter rörandeljudradioverksamhetenInledningsvis lämnar utskottet en utförlig redovisning förmotionsförslag i här aktuella avseenden.Tanken på en sammanslagning av i ett antal motioner, väckta med anledning avpropositionen. I flera av dessa motioner betonas betydelsen avatt Lokalradion även organiseras som ettsjälvständigt bolag. Motionärerna framhåller därvid att det ärnödvändigt att motverka lokala monopol på medieområdet ochhänvisar bl.a. till att antalet regionala och lokaladagstidningar minskat och att kvarvarandetidningar i vissa fall uttryckt intresse för ett engagemang iradio- och TV-verksamhet. Lokalradion är ett viktigt komplementtill de dagliga lokala tidningarna och medverkar till en störremångfald i nyhetsutbudet. Motionärerna befarar att -- vid ensammanslagning av -- möjligheternatill lokalradiosändningar kan komma att begränsas.Programverksamheten bör därför även i fortsättningen bedrivas avfyra självständiga programbolag, av dem två ljudradiobolag. Dethemställs också att det bibehållna Riksradioföretaget bör köparegionala program för nationell sändning från det, ävenfortsättningsvis, självständiga Lokalradioföretaget. I andramotioner tas upp frågan om att lokalradioverksamheten skallbedrivas av helt självständiga lokalradiostationer.I ett stort antal andra motioner godtas däremot i principplanerna på att slå samman Lokalradion och Riksradion, dockunder förutsättning att lokalradioverksamheten garanterassjälvständighet i en rad, i motionerna angivna, avseenden.Lokalradioverksamheten skall enligt motionärernas mening ävenfortsättningsvis bedrivas i en egen kanal, dvs. FM4-nätet skalläven i fortsättningen stå till lokalradioverksamhetensförfogande. Den programmässiga självständigheten förlokalradioverksamheten skall garanteras och enligt vissamotioner även stärkas i förhållande till vad som gäller i dag.Kravet på denna självständighet uttrycks också som ett krav påatt det skall finnas egna redaktioner förlokalradioverksamheten. Motionärerna betonar vikten av attverksamheten får bibehålla den omfattning, den bredd och detdjup som den har och av att lokalradioverksamhetenssändningstid inte får minskas. I flera motioner framhållssärskilt att Lokalradion har en rationell organisation tillämpade arbetsmetoder och styrsystem bör tastill vara och vidareutvecklas inom det nya ljudradioföretaget.De organisatoriska förändringarna bör vidare syfta till attförstärka resurserna för lokal produktion och sändning. I enmotion yrkas även att den särskilda lokalradioredaktionen iSödertälje inom Radio organisation skall garanterasframtida resurser motsvarande minst vad som avsatts fördenna verksamhet och att verksamheten skall ges självständigheti förhållande till . I ett antal motioner betonasatt det inom den kommande lokalradioverksamheten skall kunnaproduceras program både för lokalt och nationellt bruk. Därvidkommer man också in på frågan om en samordning av resursernainom Lokalradion och resurserna vid Riksradions nuvaranderegionala verksamhet. Slutligen yrkas att den hittillsvarandelokalradioverksamheten skall utvärderas. Resultaten av en sådanutvärdering bör läggas till grund för ställningstagandet tillden fortsatta lokalradioverksamheten.Kulturutskottet vill beträffande frågan om vilkaprogramföretag som skall finnas anföra följande.Kulturutskottet konstaterar att syftet med de riktlinjer somförordas i propositionen beträffande den avtalsperiod som börjarår 1993 är att värna om integritet och dessställning som ett public service-företag som står fritt frånkommersiella, politiska eller andra organisationsintressen.Förslagen om resursförstärkningar, om krav på rationaliseringaroch om förändringar av organisationen skall ses mot dennabakgrund. Förslagen syftar också till att görakvalitetsförbättringar i programföretagens verksamhet möjliga.Kulturutskottet har i det föregående redovisat att, närriksdagen antog riktlinjer för verksamheten vid SverigesRadio, det särskilt framhölls att den nya organisationen varavsedd att minska risken för radion att hamna i skuggan av TVoch att i olika avseenden underordnas televisionens krav.Självständighet i fråga om ekonomi, teknik, organisation,administration och personalfrågor ansågs vara viktigaförutsättningar för självständighet också i programverksamheten.Vikten av samarbete mellan programföretagen betonades.Kulturutskottet anser att även den nu förordadeorganisationsförändringen -- med en sammanslagning avLokalradion och Riksradion och ett samordnat resursutnyttjandeav samma slag som inom TV -- är ägnad att stärka ljudradionsställning. Utskottet tar även fasta på uttalandet ipropositionen om att de organisatoriska förändringarna avsesgenomföras så att förutsättningar skapas för att förstärka denregionala och lokala radioproduktionen likaväl som motsvarandeTV-produktion. Utskottet har mot denna bakgrund inte något atterinra mot att beredningsarbetet inför den kommandeavtalsperioden utgår från att det under den nya avtalsperiodenskall finnas tre företag för programverksamheten, nämligenUtbildningsradion, ett programföretag för ljudradio och ett förTV. bör i enlighet härmed avstyrka demotionsyrkanden vilka avser ett bibehållande av Lokalradion ochRiksradion som separata programföretag och de yrkanden sominnebär att lokalradioverksamheten skall bedrivas av ett antalfristående lokalradioföretag med separata avtal.Kulturutskottet tar i det följande upp frågor som rör denframtida ljudradioverksamheten.Kulturutskottet anser att det är nödvändigt att Radiobibehåller sin nuvarande stora frihet i fråga om programsättningm.m. Utskottet vill dock med anledning av det stora antaletmotionsyrkanden, som syftar till att värna omlokalradioverksamheten inom det nyaljudradioföretagets ram, anföra följande beträffandelokalradioverksamhetens självständighet m.m.Lokalradioverksamheten, som -- sedan Radio Sjuhäradinrättats -- bedrivs inom 25 distrikt och vid egnaprogramredaktioner, har utvecklats till en framgångsrik ocheffektiv organisation. När lokalradion inrättades varsyftet bl.a. att motverka de starka koncentrationstendenserna påolika samhällsområden. Denna grundtanke medlokalradioverksamheten är lika aktuell . Det är därförenligt kulturutskottets mening av synnerlig vikt attverksamheten, liksom nu är fallet, kan genomförasunder stor frihet och självständighet. Det finns inte hellernågot i propositionen som motsäger detta. Det förutsätts ipropositionen att ljudradioverksamheten under nästa avtalsperiodskall disponera fyra rikstäckande sändarnät. Kulturutskottetanser det viktigt att FM4-nätet -- liksom -- ävenfortsättningsvis förbehålls lokalradioverksamheten. Den fr.o.m.år 1993 sammanslagna ljudradioverksamheten bör åläggas såväluppdraget att svara för nationell programproduktion och sändningsom uppdraget att svara för lokal programproduktion ochsändning. Det lokala uppdraget förutsätter enligtkulturutskottets mening en lokal redaktionell beslutanderätt ochsjälvständighet beträffande det lokala programutbudet.Ljudradioföretagets uppdrag att svara för nationellprogramproduktion och sändning bör inte förändras i förhållandetill vad som gäller Riksradions uppdrag i dag.Lokalradioverksamheten inom det framtida ljudradioföretaget börha minst den omfattning som motsvarar verksamheten inom dagens25 lokalradiodistrikt. gör bedömningen attsammanslagningen till ett ljudradioföretag kommer att underlättaen långtgående samverkan bl.a. i administrativt och tekniskthänseende mellan den lokalt och den nationellt inriktadeverksamheten. Vid samordningen av verksamheten är det viktigtatt det kunnande, de erfarenheter och de arbetsmetoder som finnsi dag inom såväl Lokalradion som Riksradions regionalaverksamhet tas till vara. Den inledda samverkan, därLokalradion producerar program även för nationella sändningar,kommer givetvis att underlättas inom ett sammanslagetljudradioföretag. Sammanfattningvis anser utskottet att -- ilikhet med vad som anförs i propositionen -- de organisatoriskaförändringarna skall genomföras så att förutsättningar skapasför att förstärka den regionala och lokala radioproduktionen.Kulturutskottet föreslår att hemställeratt med anledning av de aktuella motionsyrkandena somsin mening ger regeringen till känna vad kulturutskottet anförtom ljudradioverksamheten under nästa avtalsperiod.Kulturutskottet anser att inte bör ta ställning tilldetaljfrågor av det slag som tagits upp motionsledes beträffanderesurser och beträffande självständighet för enlokalradioredaktion inom ett lokalradiodistrikt, nämligenSödertälje.I detta sammanhang tar utskottet upp frågan om den s.k.tappningsrätten.I ett motionsyrkande föreslås att varje lokalradiostationfritt skall få välja att i lokalradio sända program från deövriga ljudradiokanalerna. I fjolårets betänkande(1989/90:KrU25, s. 27) redovisade utskottet hurlokalradiostationerna, då de inte har egna sändningar, i ställetvidaresänder riksradions program, s.k. tappning. Reglerna förtappning har modifierats något. fårtappning av riksradion ske enligt följande.Mellan kl. ca 06.00 och ca 19.00 får tappning ske ur P1Mellan kl. ca 19.00 och ca 24.00 får tappning ske ur P1 ellerP2Mellan kl. ca 24.00 och ca 06.00 får tappning ske ur P3.Utskottet anser att den av utskottet tillstyrktaorganisatoriska förändring som innebär att de båda radiobolagenskall slås samman till ett ljudradioföretag bör kunna underlättadet praktiska och administrativa förfarandet när det gällertappning mellan kanalerna.Vissa frågor om det gäller en rad motionskrav rörande TV-verksamheten utgårutskottet från att motionärerna i första hand tar sikte påförhållandena under den nya avtalsperioden.Motionsvägen har framförts krav på att TV2 -- den s.k.rikskanalen -- skall flyttas till . Vidare har i ettmotionsyrkande förordats att av resurserna till SverigesTelevision skall tilldelas TV2. I två yrkanden framställs vissapreciserade krav rörande TV-verksamheten i Norrland.Motionskraven föranleder utskottet hänvisa till vad somtidigare anförts om att de organisatoriska förändringarna avprogramföretagen bör genomföras så att förutsättningar skapasför att förstärka bl.a. den regionala och lokalaTV-produktionen.