yttr · GE05BoU6 · 1990-12-31 00:00:00 — I propositionen framhålls atl av de ärenden som finnshos småhusskadenämndens kansli avser flertalet sådana hus som vidansök-ningstillfållel var äldre än och som bl.a. därför inle omfattas avavtalen eller de bestämmelser i fondförordningen som motsvarar avtalen. Endastenstaka ärenden som kommer in till kansliet är sådana som skallbehandlas enligt avtalen. Mot bl.a. denna bakgrund föreslår regeringen attsmåhusskadenämnden avvecklas . Även övriga berörda parteruppges ställa sig positiva till en avveckling av verksamheten. De skadefall som kommer in föreslås fr.o.m. den 1 juli1991 behandlas inom ramen för det statliga stödet till fukt- och mögelskadadesmåhus. Avtalen föreslås dock tillämpas på ärenden som kommit in före den 30juni 1991. En avveckling av nämnden bedöms därför kunna ske först den 31december 1991. I den mån del under liden den 1 juli 1991den 31 december 1993kommer in ansökningar som skulle ha behandlats enligt avtalen, bör det företagsom uppfört huset fullgöra sina förpliktelser i huvudsak i enlighet med denuvarande avtalen. förvaltas av en ideellförening. Regeringens förslag förutsätter dels atl föreningen avvecklar sillkansli och att staten inrättar ett motsvarande kansli för handläggning avärenden hos den statliga fonden, dels atl föreningen lill del nya fondkanslielöverlåter den utrustning som finns hos föreningens kansli. föreslås erbjudas anställning hos det nya fondkansliel. Förändringenuppges inte medföra några kostnadskonsekvenser för staten eftersom staten redani dag svarar för kostnaderna för personal och utrustning m.m. vid kansliet. Regeringens förslag om en avveckling av småhusskadenämndenhar inle föranlett några moiionsförslag. Av redovisningen i propositionen framgår atl avvecklingenav småhusskadenämnden är all betrakta som en följd av den faktiskautvecklingen vad gäller fukt- och mögelskadorna i småhus. Mol bakgrund av attendast enstaka av de ärenden som kommer in till småhusskadenämndenskansli behandlas enligt avtalen får enligt bosladsulskollels meningavvecklingen av nämnden ses som en lämplig åtgärd för att bl.a. uppnåadministrativa förenklingar och besparingar. Avvecklingen får givetvis inte ses som att viklen av altvidta åtgärder mot fukt- och mögelskador i bostadshus nu har minskat. isammanhanget erinra om atl i början av detta år fattat beslut (se1990/91;BoU8) om ändrade regler för bidrag till avhjälpande 1990/91:BoU6y av fukt-och mögelskador i småhus enligt 12 § i fondförordningen. läkt med alt stödet enligt avtalen och motsvarande regler kunnat tillämpaspå allt farre hus har stödet enligt dessa regler Stt allt större anser mot den redovisade bakgrunden attförslaget om avveckling av småhusskadenämnden bör tillstyrkas. Övriga förslag om byggverksamhet m.m. I två motioner tas upp frågor som inle har direkt sambandmed de förslag i komplelleringspropositionen som bostadsutskottet behandlar idetta yttrande. I den ena motionen, Fi60 (c, s), föreslås göra etttillkännagivande med innebörden att byggande av allmänna samlingslokaler ärlämpligt som beredskapsarbete under den rådande lågkonjunkturen. Motionärernaframhåller bl.a. att många projekt kan vara klara för byggstart med kortvarsel. Vidare anförs att det finns ett uppdämt behov av allmännasamlingslokaler. Särskilt angeläget är det enligt motionärerna alt lokaler somavses samutnyttjas får en hög prioritet när bedömningar av behovet avberedskapsarbeten görs. Vad gäller byggande av allmänna samlingslokaler villbostadsutskottet anföra följande. Som motionärerna framhåller finns flerafaktorer som talar för atl ell ökal byggande av allmänna samlingslokaler kanvara befogat av bl.a. sysselsältningsskäl i en situation då läget på byggarbetsmarknadenkräver insatser från samhällets sida. I frågan om de ramar som gäller förstödet till allmänna samlingslokaler fattade tidigare ettbeslut om atl ramarna fick överskridas om det behövdes av sysselsättningsskäl.År 1988 beslutades emellertid att bemyndiganden av detta slag fortsättningsvisinte skulle ges genom separata beslut utan i stället ingå som en del avfinansfullmakten. Enligt vad bosladsutskottet erfarit kan även den nii gällandefinansfullmakten anses innebära ett bemyndigande för regeringen att, omarbetsmarknadsläget så kräver, besluta om statliga insatser vad gäller bl.a.stödet lill allmänna samlingslokaler som går utöver de ordinarie ramar förbidrag lill delta ändamål som fastställts av . Frågan omfinansfullmaktens omfatlning får emellertid i första hand anses ankomma påfinansutskottet atl bereda för beslut. Del kan således förutsättas att regeringen med stöd avfinansfullmak-len kan besluta om ett utökat stöd till byggande av allmännasamlingslokaler om detta skulle visa sig vara lämpligt av bl.a.sysselsättningskäl. Mol denna bakgrund kan inte elt tillkännagivande frånriksdagen i enlighet med förslaget i molion Fi60 (c, s) anses varaerforderligt. Med anledning av den vikande sysselsättningen på byggområdet börregeringen utnyttja möjligheten att med slöd av finansfullmakten få lill ståndett ökal byggande. Även i molion Fi64 (c) diskuteras åtgärder för all hållauppe byggsysselsällningen. Molionärerna anför atl en nedgång i nybyggnadsverksamhetenkan förutses utan alt regeringen vidtagit några åtgärder för atl stimulera ombyggnadsverksamheten. En åtgärd med denna inriktningsom enligt molionärerna redan borde ha beslutats är all l990/9l:BoU6y sänka dengaranterade räntan vid ombyggnad. I motionens yrkande 3 föreslås etttillkännagivande med innebörden atl en jämn byggverksamhet bör eftersträvas. delar givetvis motionärernas inställningall tvära kast i byggverksamheten bör undvikas. Delta får förutsättas vara ensträvan även från regeringens sida också utan ett särskilt tillkännagivande ifrågan från . Vad gäller frågan om den garanterade räntan vidombyggnader kommer ulskoltet all la ställning lillkonkreta förslag på området. Utskottels ställningstagande i denna fråga 'kommer alt ' återfinnas i betänkandet 1990/91 :BoU20. Vad gäller det nuaktuella förslaget i molion Fi64 (c) yrkande 3 bör det enligt"bosladsutskottets uppfattning avstyrkas. I komplelleringspropositionens bilaga 11:12 redovisarregeringen pågående förnyelsearbete inom verksamhetsområdesamt begärs ett godkännande av de riktlinjer för omställningen ochminskningen av den statliga administrationen inom detta område som anförts.Inom bostadsutskottets beredningsområde faller atl la ställning i de frågor somrör verksamheten vid länsstyrelserna. I propositionen (s. 109111) redovisas ellantal besparingsmöjligheter på såväl kortare som något längre siktpålänssiyrelseområdel. Inledningsvis hänvisas till vissa möjligheter tilladministrativa besparingar till följd av reformen med samordnadlänsförvaltning motsvarande minst 31 milj.kr. som också redovisades i åretsbudgetproposi- ■ tion (prop. 1990/91:100 bil. Vad gäller den del av besparingen som avser /92 varregeringens anslagsförslag för länsstyrelserna beräknat med hänsyn lagen tillbesparingen. har beslutat all anslå medel tilllänsstyrelserna i enlighet med regeringsförslagel. En beslutad, översyn av organisationsstruktureninom polisväsendet bedöms för länsstyrelsernas del kunna leda till besparingarpå förvaltningskostnaderna med sammanlagt ca 15 milj.kr. från och /94. När det gäller övriga möjligheler lill besparingarhänvisas bl.a. till all förenklingar av jordförvärvslagsliftningen kommer att innebära minskade arbetsuppgifter för länsstyrelserna. Vidare bedöms kostnader na kunna minskas för kungörelseannonsering i dagspressen och genom att vissa arbetsuppgifter överförs från länsstyrelserna lill kronofogde myndigheterna. Kostnaderna för länsstyrelsernas verksamhet med bil- och körkorlsregisler saml handels- och föreningsregisler bedöms kun na minska, bl.a. med ledning av förslag från avslutade utred ningar på dessa områden. En systematisk genomgång av länsstyrelser nas verksamhet med förvaltningsärenden föreslås genomföras i syfte att slopa onödiga regler och fora över viss verksamhet till andra myndig heter. Bosladsministern hänvisar också lill vissa överväganden av ul- .., redningen om de s.k. stabsmyndigheterna (C 1990:04) om möjligheter- na alt överföra arbetsuppgifter från länsstyrelsernas organisations- 1990/91:BoU6y nämnd tilllänsstyrelserna eller andra myndigheter. De redovisade besparingsmöjligheternabedöms kunna leda till besparingar på sammanlagt ca 50 milj.kr. Varken i motioner eller i samband med utskottets beredningav della ärende har invändningar mol de redovisade besparingsmöjligheternaframkommit. anser mol denna bakgrund alt bör lämnasitt godkännande till att förnyebearbetet vad gäller länsstyrebernasverksamhetsområde m.m. fortsätter i enlighet med de riktlinjer som redovisats ipropositionen. Slockholm På bostadsutskottets vägnar Närvarande: (), (), LennartNilsson (s), (), (), (),(), (), (), (), BirgerAndersson (c), (), (), (),(), () samt (). Avvikande meningar 1. och (båda c) anser att dendel av uiskollets yttrande som under rubriken till bostadsbyggandebörjar med "Utskottet vill" och slular med "Motionsyrkandel börsåledes avstyrkas" bort ha följande lydelse; delar den uppfattning som förs fram imotion Fi62 (c) om att mervärdeskatten på byggande och boende bör sänkas till13,. Den höjning av mervärdeskattenivån på dessa områden som infördes har kraftigt fördyrat boendet och lett till en onödig byråkratiskbidragshantering. Investeringsbidraget som tillskapades för atl kompenseradelar av mervärdeskattehöjningen utgör således elt exempel på en onödigrundgång av skattemedel. Förslaget i motion Fi62 (c) om en sänkt mervärdeskattenivåankommer del i första hand på skatte- och finansutskotten att bereda förriksdagens beslut. Vid ett bifall till detta förslag bör även motionens yrkande7 om ett avskaffande av investeringsbidraget vinna slöd.Propositionens förslag i fråga om investeringsbidraget kan därmed avstyrkasoch tidigare fattade beslut om,anslaget lill Invesle- ringsbidragför bostadsbyggande kan omprövas. Motionerna Fi38 (v) 1990/91:BoU6y yrkande 14och Fi48 (mp) yrkande 5 bör avslås då de inte är förenliga med vad utskottet nuförordat. () anser alt den del av utskottets yttrandesom under rubriken till bostadsbyggande börjar med"Utskottel vill" och slutar med "Motionsyrkandet bör såledesavstyrkas" bort ha följande lydelse: motsätter sig regeringens förslag om ensänkning av investeringsbidraget. Bestämmelserna om investeringsbidraget som,endastvarit i kraft utformades med utgångspunkten atl bidraget skallkompensera hela den höjda momsen på byggande. Det är inle rimligt att dennaprincip frångås. Utskottet har för övrigt så sent som för två månader sedanavstyrkt ett annat förslag om en sänkning av investeringsbidraget (se 1990/91;BoU 12 s. 74). följde utskottets förslag i denna fråga. Utskottet vill i sammanhanget också understryka attboendekostnaderna och då speciellt i nyproduktionen genom skatteomläggningenoch andra ågärder nu nått en sådan nivå alt inga ytterligare höjningar kankomma i fråga under det närmaste året. Det är inte heller rimligt alt i och försig angelägna åtgärder, som att ge ekonomiskt svaga pensionärsgrupper ettutökal bostadstillägg, finansieras genom förslag som medför hyreshöjningar förandra svaga grupper. Som anförs i partimotion Fi38 får dennatyp av åtgärder finansieras på annat sätt. Bostadsulskollel anser sammanfattningsvis atl riksdagenmed anledning av parlimotion Fi38 yrkande 14 bör avslåregeringens förslag om investeringsbidrag samt som sin mening ge regeringen , till känna vad som ovan anförts. Molionerna Fi48 (mp) yrkande 5 och Fi62 (c)yrkande 7 avslyrks. () anser atl den del av utskottetsyttrande som under rubriken till bostadsbyggande börjar med"Utskottet vill" och slular med "Motionsyrkandel bör såledesavstyrkas" bort ha följande lydelse: Bosladsutskotlet vill i den aktuella frågan anföraföljande. Införandet av ett investeringsbidrag var en nödvändig åtgärd för alt undvika oönskade iröskeleffekler i samband med momshöjningen.på byggandet. Efter hand kommer emellertid behovet av bidraget att avklinga. Inve- _ sleringsbidraget riskerar alt bidra till totalt sett höjda .. bygg- och boendekostnader. En successiv minskning av della bidrag bör därför komma lill stånd. Som anförs i motion Fi48 (mp) bör den av regeringen föreslagna sänkningen av bidragsnivån kunna ses som ett första steg i en sådan avveckling. Mot denna bakgrund bör enligt utskottets mening regeringsförslagen om investeringsbidraget vinna I'! Bostadsutskotlet instämmer vidare i den bedömning som görs i 1990/91:BoU6y molionFi48 (mp) all ett investeringsstöd för ekologiskt riktigt byggande bör utgåäven när investeringbidraget i övrigt avvecklas. Som anförs i motionen kan eltekologiskt byggande trots ett långsiktigt begränsat utnyttjande av olika formerav resurser kortsiktigt ändå ge höga boendekostnader. beror lill stor delpå en felaktig beräkningsmodell där inte tillräcklig hänsyn tas lill det"vanliga" byggandets belastning på olika samhälls- ochnaturresurser. bör mot den redovisade bakgrunden ge sitt slödlill förslaget i motion Fi48 (mp) yrkande 5 om en beställning lill regeringenav ett investeringsstöd för ekologiskt byggande. En metod alt utforma eltsådant slöd kan som anförs i motionen vara atl helt undanta del ekologiskabyggandet från den successiva avvecklingen av investeringsbidraget. MolionernaFi38 (v) yrkande 14 och Fi62 (c) yrkande 7 avslyrks då dessa förslag stridermot den av utskottet förordade ordningen. Riktlinjerna för omställning och minskning avlänsbostadsnämnderna (), (), (), (), (), () och () anser att den del av uiskollets yttrande som under rubriken avlänsbostadsnämnderna m.m. börjar med "Som anförs" och slular med"tillfållen avslagit" bort ha följande lydelse; I en gemensam reservation lill belänkandet 1990/91 :BoU 12har företrädare för m, fp och c lagt fram ett alternativt förslag lill del avriksdagen beslutade räntelånesystemet. Bostadsutskotlet kommer ånyoatt la ställning lill förslag från dessa partier om att riva upp del tidigareriksdagsbeslutet och i stället anta riktlinjer för ett finansieringssystemulan de ölägenheter som räntelånesystemet är behäftat med. Sedan den tidigareriksdagsbehandlingen av frågan har ytterligare fakta framkommit som talar motatl elt räntelånesystem införs. Vad gäller den fråga som närmast är aktuell förulskotlel alt la ställning till, dvs. riktlinjerna för översynen avlänsbostadsnämnderna, är den i hög grad beroende av kommande beslutom bostadsfinansieringen. Del för m, fp och c gemensamma förslaget ulgår frånsådana förenklingar av lånesyslemel alt länsbostadsnämnderna kan avskaffas.Ställningstagandet lill länsbostadsnämndernas framlid bör således anslå iavvaktan på riksdagsbehandlingen av bostadsfinansieringsfrågan. Mot den bakgrund som utskottel ovan redovisat börriksdagen inte lämna sitt godkännande lill de av regeringen förordaderiktlinjerna för omställning och minskning av länsbostadsnämnderna. Vadbosladsulskoilet anfört i denna fråga med anledning av molion Fi64 (c) yrkande1 bör som sin mening ge regeringen till känna. Överläggningarnamed byggsektorn i990/9i:BoU6y och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som under rubriken av verksamheten vidstatens råd för byggnadsforskning m.m. börjar med "Även vad" ochslular med "lill handlingarna" bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer i förslaget i motion Fi64 (c) yrkande2 om att i elt tillkännagivande understryker vikten av att detuppsatta målet om ett bidrag från byggsektorn lill forskningen på 70 milj.kr.verkligen uppnås. Syftet måste vara att få med alla berörda parter i ett ökatengagemang och ansvarstagande för den framtida byggnadsforskningen. Det ärdärvid viktigt att finna formen för frivilliga överenskommelser. I riksdagensbeslut om byggnadsforskningen angavs lagstiftningsåtgärder påområdet som ett alternativ om inte ett tillräckligt engagemang kunde uppnås påfrivillig väg. Denna möjlighet kvarstår givetvis fortfarande. Även i frågan om inriktningen av de insatser som skallfinansieras med det nya resurstillskottet delar utskottet de synpunkter somförs fram i motion Fi64 (c). Utöver den inriktning som anges i propositionenbör således insatserna även riktas mot miljöfaktorerna i boendet. Vad utskottet ovan anfört om överläggningarna medbyggsektorn med anledning av propositionen och motion Fi64 (c) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Byggande av allmänna samlingslokaler , och (alla m)anser att den del av utskottets yttrande som under rubriken förslag ombyggverksamhet m.m. börjar med "Vad gäller" och slutar med "ökatbyggande" bort ha följande lydelse: Förslaget i motion Fi60 (c, s) bör enligt utskottetsmening avstyrkas. Något utökal byggande av allmänna samlingslokaler med slöd avstatliga medel kan knappast anses vara behövligt. I sammanhanget vill utskottetför övrigt framhålla att en avveckling även av det ordinarie stödet tillbyggande av allmänna samlingslokaler bör aktualiseras vid lämpligt tillfålle. Imotioner (m) och i reservationer (m) till bostadsutskottets betänkanden harflera år förts fram förslag om en avveckling av samlingslokalsstödet. MotionFi60 (c, s) avstyrks således. och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som under rubriken förslag om byggverksamhetenbörjar med "delar" och slutar med "uppfallningavstyrkas" bort ha följande lydelse: Som anförs i molion Fi64 (c) kan en nedgång inybyggnadsverksam heten nu förutses. Olika åtgärder måste därför vidtas för att bl.a. undvika en stigande arbetslöshet inom byggsektorn. Utskottet kan mot denna bakgrund instämma i den kritik som motionärerna riktar mot i regeringensobenägenhet alt fatta nödvändiga beslut, bl.a. i syfte alt En sådan åtgärd som mås- 1 990/9l;BoU6y te vidtasär en sänkning av den förhöjda garanterade ränta som tillämpas på ombyggnader.Även i övrigt måste en av utgångspunkterna för bostadspolitiken vara allupprätthålla en jämn byggverksamhet. Vad bostadsutskottet ovan anfört med anledning av motionFi64 (c) yrkande 3 bör som sin mening ge regeringen lill känna. , och (alla m)anför; Vår inställning lill investeringsbidraget framgår bl.a. aven reservation till betänkandet 1990/91;BoU12 (s. 142). Där framhålls bl.a. altbidragsformen aldrig borde ha införts. Vidare föreslås atl investeringsbidragetavvecklas och att besparingen används som ett bidrag till såväl en generellsänkning av mervärdeskattenivån som sänkta boskatler. Med tanke på alt så sent som för en dryg månadsedan avvisade vårt förslag har vi inle funnit det meningsfullt atl nu ånyoväcka en molion i frågan. Vi avser emellertid återkomma med förslag om minskadesubventioner och sänkta skatter inom bostadssektorn. Riktlinjerna för BFRs verksamhet och organisation samt överläggningarna med byggsektorn , och (alla m)anför: I samband med att behandlade denforskningspoliliska propositionen avgav ledamöter från moderatasamlingspartiet en reservation till bostadsutskottets belänkande ombyggnadsforskningen som sammanfattar vår inställning i de aktuella frågorna (se1989/9();BoU19 s. 30-33). Där framhålls bl.a. aU; -seklorforskningsorganens roll måsle tonas ned lill förmån för en förstärkning av fakulteterna och de vetenskapligaforskningsråden, -en avveckling av BFR bör inledas och resurserna börföras över lill fakulteterna, -medelsfördelningen lill relevantbyggnadsforskning bör ske genom de normalakanalerna inom universitet och högskola. Vi vidhåller givetvis denna grundläggande inställning tillhur byggnadsforskningen bör bedrivas. Det är emellertid inle rätt tillfälleatt ta upp dessa förslag om en förnyelse av den statsfinansierade forskningsorganisationeni samband med behandlingen av de svepande formuleringar angåendebyggnadsforskningen som återfinns i kompletterings-propositionen.