yttr · GE05BoU6 · 1990-12-31 00:00:00 — Bostadsutskottetsyttrande /91 :BoU6y Vissa förslag i kompletteringspropositionen avseendebostadsutskottets beredningsområde 1990/91 BoU6y beslöt beredabostadsutskottet tillfålle all yttra sig över proposition 1990/91:150, den s.k.kompletteringspropositionen, jämte motioner i de delar förslagen ipropositionen och motionerna faller inom utskottets beredningsområde. De frågor som rör bostadsutskottets beredningsområde och som aktualiserats genom förslag i propositionen är enligtutskottets bedömning: -ändringar avseende investeringsbidraget för bostadsbyggande (bil. 1:7),-förslag avseende länsbostadsnämnderna, byggforskningen, småhusskadenämndenm.m. 11:10), -besparingsmöjligheter inom länsstyrelserna m.m. (bil. 11:12 s. 109-111). I kompletteringspropositionen föreslår regeringen attinvesteringsbidraget till bostadsbyggande skall sänkas frånnuvarande bidragsnivå på till i syfte att finansiera ett särskiltbostadstillägg resp. ett särskilt grundavdrag på inkomstbeskattningen för vissapensionärsgrupper. Mot bakgrund av uppgifter som framkommit sedanpropositionen lades fram för om att kostnaderna för det särskildabostadstillägget blir avsevärt lägre än vad som ursprungligen beräknadesföreslår bostadsutskottet att den nya bidragsnivån i stället bör fastställastill . Anslaget för investeringsbidraget för /92 föreslåsjusteras med utgångspunkt från den föreslagna bidragsnivån. I de övriga frågor som aktualiserats ikompletteringspropositionen och som behandlas i detta yttrande föreslårutskottet att beslutar i enlighet med regeringens förslag. frågan om översyn av länsbostadsnämnderna resp. statens råd för byggnadsforsk- 1 1990/91. ning.Vidare tillstyrks ett förslag om avveckling av småhusskadenämn- l990/91:BoU6y den samlvissa riktlinjer för besparingsarbetet vid länsstyrelserna m.m. Samtligamotionsförslag som behandlas i yttrandet avstyrks. Avvikande meningar (m), (c), (v) resp. (mp) har avgivitsangående investeringsbidraget, (m, fp, c) angående länsbostadsnämnderna saml(m) resp. (c) i vissa övriga frågor. I proposition 1990/91; 150 föreslår regeringen ibilaga 1:7 all: 1.godkänna vadsom i propositionen förordats i fråga om investeringsbidrag tillbostadsbyggande, 2.med ändring avriksdagens beslut (1990/91;BoU12, rskr. 199) till Investeringsbidrag förbostadsbyggande för /92 under elfte huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag på 5 . I bilaga 11:10 föreslås ; 1.godkänna deriktlinjer för omställning och minskning av den statliga administrationen inombosladsdeparlemenlels verksamhetsområde som anförts i propositionen, 2.godkännaförslaget om avveckling av småhusskadenämnden, 3.la del av vadsom anförts i propositionen om byggnadsforskningens finansiering. I bilaga 11:12 föreslås godkänna de riktlinjerför omställning och minskning av den statliga administrationen inomcivildepartementets verksamhetsområde som anförts i propositionen. (I dettayttrande behandlas detta förslag endast vad avser länsstyrelserna.) I detta yttrande behandlas följande motioner väckta medanledning av proposition 1990/91; 150; 1990/91 ;Fi38 av m.fl. (v) vari yrkas 14. atl avslår regeringens förslag (bilaga 1:7)angående sänkt investeringsbidrag för bostadsbyggande. l990/9l:Fi48 av m.fl. (mp) vari yrkas 5. att hos regeringen begär förslag lillsärskilt investeringsstöd för ekologiskt rikligt byggande i enlighet med vadsom anförts i motionen. 1990/91:Fi60 av m.fl. (c,s) vari yrkasalt som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförtsom byggande av allmänna samlingslokaler. 1990/9l;Fi62av m.fl. (c) vari yrkas 1990/91:BoU6y 7. alt med avslag på proposition 1990/91;150 idenna del beslutar atl medel till Investeringsbidrag för bostadsbyggande /92 ej skall anvisas under förutsättning att skatteplikten förtillhandahållande av produkter och tjänster i samband med byggande och boendeav bostäder sänks till fr.o.m. den . 1990/91 ;Fi64 av m.fl. (c) vari yrkas 1.alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts ombosiadsfinansieringssyslemets utformning och avskaffande av länsbostadsnämnderna, 2.att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om inriktningoch behovet av förstärkning av byggforskningen, 3.alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om betydelseoch inriktning av byggverksamheten för utvecklingen på arbetsmarknaden. beslutade om införandet av ellinvesteringsbidrag lill bostadsbyggande (l990/91;BoU4). Bakgrunden till beslutetvar det tidigare fattade beslutet att utvidga mervärdeskatten generell och enhetlig beskattning vilket bl.a. innebar att de s.k.reduceringsreglerna som gällt för vissa delar av byggandet slopades vidutgången av . Investeringsbidraget är avsett alt kompenserabostadsbyggandet för de ökade kostnader som av detta skäl följer av ett höjtmervärdeskatleutlag. Bidrag lämnas fr.o.m. av deberäknade kostnaderna inkl. mervärdeskatt för bidragsberättigade ändamålenligt de villkor som följer av förordningen (1990:1369) om statligtinvesteringsbidrag för ny- och ombyggnad av bostäder. har /92 under anslaget B 17 Investeringsbidrag till bostadsbyggande(elfte huvudtiteln) anvisat eU förslagsanslag på 5 500 milj.kr. (1990/91 ;BoU12). I komplelleringspropositionen (bilaga 1:7) föreslås attinvesteringsbidraget för bostadsbyggande sänks från nuvarande lill 9,. Sänkningen föreslås träda i kraft och tillämpas i fråga omprojekt för vilka ansökan om bidrag kommer in till kommunen efterikraftträdandet. Förslaget beräknas medföra en minskning av statens utgifterför investeringsbidrag med ca 400 milj.kr. För /92beräknas ändringen ge,halv effekt. Mot denna bakgrund föreslås alt riksdagenmed, ändring av sitt tidigare beslut (1990/91;BoU12, rskr. 199) till anslagetInvesteringsbidrag till boslads- 1* 1990/91. byggande för /02 anvisar 5 300 milj.kr., dvs. mindre än vad på förslag av bostadsutskottet tidigare ivår anvisat för ändamålet. Skälet till att regeringen föreslår en ändring avbidragsandelen för investeringsbidraget anges vara behovet atl finansiera vissainsatser för pensionärer med låg eller ingen ATP. har efter förslagav regeringen fattat beslut om att införa ett särskilt kommunall bostadstilläggi syfte all kompensera denna grupp av pensionärer för boendekostnadsökningarutöver dem som skattereformen medfört (prop. 1990/91:119, 1990/9l;SfU 19, rskr.196). Med hänvisning till beslut bl.a. beträffandekostnadsfördelningen mellan stat och kommun för del särskilda kommunalabostadstillägget anges i kompletterings-propositionen att statens andel avkostnaden för tillägget kan beräknas uppgå till 220 milj.kr. Vidare hänvisas i denna del av propositionen till ellregeringsbeslut om förslag lill vissa förbättringar av det särskildagrundavdraget vid inkomstbeskattningen för pensionärer. Förslaget, som lagtsfram i proposition 1990/91; 185 (s. 1011), bereds inom riksdagen.Inkomstbortfallet vid genomförandet av detta förslag beräknas till 180 milj.kr. Regeringens förslag angående investeringsbidraget förbostadsbyggande behandlas i tre motioner. 1 parlimotion Fi38yrkande 14 föreslås all regeringens förslag bör avslås av . Motionärernahänvisar bl.a. till att förslaget strider mot en överenskommelse mellan (s) och(v) om del nya bostadsfinansieringssystemet. Det framhålls altinvesteringsbidraget är avsett atl kompensera hela dén höjda byggmomsen. Vidareanförs att del särskilda kommunala bostadstillägget blev betydligt billigareför staten än vad som förutsattes i propositionen. I molion Fi48 (mp) konstateras atl regeringens förslagangående investeringsbidraget i huvudsak överensstämmer med de förslag sommiljöpartiet tidigare lagt fram i denna fråga. förordar en successivminskning av investeringsbidraget. På ett område anser emellertid molionärernaatt ell investeringsbidrag även i framliden är motiverat, nämligen vad gällers.k. I motionens yrkande 5 föreslås att hosregeringen begär ett förslag till särskilt investeringsstöd för ekologisktriktigt byggande. Del anförs alt en metod atl uppnå detta är all undanta sådantbyggande från den föreslagna sänkningen av investeringsbidraget och fråneventuella ytterligare sänkningar. Mervärdesbeskallningen av byggnadsverksamhet föreslås i motion Bo62 (c) sänkas lill . 1 motionens yrkande 7föreslås under ,,: förutsättning av all förslaget om sänkt mervärdesbeskallning vinner bifall all investeringsbidragetavskaffas och medel till della ändamål inle anvisas för /91. Utskottet vill anföra följande vad gäller de olika förslagen om investeringsbidraget. I en av de aktuella molionerna och i andra sam manhang har kritik framförts mot regeringsförslagel om att kort lid 4 efter införandel ändra bidragsnivån. Åtgärden har bl.a. ansetts olämplig eftersomden riskerar att ytterligare öka boendekostnaderna i nypro- l990/91:BoU6y duktioneni ett läge då redan stora kostnadsökningar skett lill följd avskatteomläggningen. Vidare har kritik riklats mot alt principen altinvesteringsbidraget fulll ul skall kompensera den höjda mervärdeskattenivånpå området nu frångås av regeringen. Utskollet har förståelse för den framfördakritiken men anser atl behovet alt finansiera angelägna åtgärder förvissa pensionärsgrupper måsle beaktas. I det pressade slatsfinansiella läge somfortfarande råder bör således en viss sänkning av bidragsnivån för atltillgodose delta ändamål kunna accepteras. Detta innebär givelvis inle all, somanförs i motion Bo48 (mp), denna sänkning skall ses som elt steg i en successivminskning av investeringsbidraget. Vad gäller frågan om vilken bidragsnivå som fortsättningsvisbör gälla har vissa nya uppgifter framkommit sedan komplelleringspropositionenpresenterades för . Det särskilda kommunala bostadstillägg somändringen avseende investeringsbidraget delvis är tänkt att finansiera harenligt uppgift visat sig medföra betydligt lägre kostnader för staten än vadsom ursprungligen beräknades. Enligt vad bostadsutskottet erfarit är den delav statens kostnader som faller på del kommande budgetåret sannolikt inlestörre än att en omprövning av det redan beslutade anslaget Bidrag lillkommunala bostadstillägg lill folkpension kan undvaras. Denna fråga ankommerdet dock i första hand på socialförsäkrings- och finansutskotten att taställning i. Det bör vidare erinras om alt det särskilda bostadstillägget är tidsbegränsatoch endast utgår . Vad som därefter återstår att finansiera ärsåledes ett inkomstbortfall på ca 180 milj.kr. lill följd av deföreslagna reglerna för särskilt grundavdrag för vissa pensionärer. Enligt vad som redovisas i propositionen beräknas denföreslagna sänkningen av investeringsbidraget på medföra enminskning av statens utgifter med ca 400 milj.kr. Av vad som ovananförts framgår att i första hand en helårskostnad beräknad lill ca 180 milj.kr.behöver finansieras. Med utgångspunkt från samma beräkningsförutsättningar somsynes väglett förslaget i propositionen torde således en sänkning avinvesteringsbidraget med tillgodose del erforderligafinansieringsbehovet. föreslår mot denna bakgrund attinvesleringbidraget sänks lill i stället för till den av regeringenföreslagna nivån. Detta bör med anledning av yrkande 1 ipropositionens bilaga 1:7 som sin mening ge regeringen till känna.Ikraftträdandet av sänkningen bör ske i enlighet med regeringens förslag. Med anledning av vad nu förordats bör , medändring av sitt tidigare beslut (1990/91;BoU12, rskr. 199), avseende anslaget Inves teringsbidrag för bostadsbyggande fastställa en anslagsnivå som ligger mellan den av tidigare beslutade och den som regeringen i komplelleringspropositionen förordat mot bakgrund av sitt förslag om bidragsnivån. Enligt bostadsutskottets uppfattning bör ett anslag på 5 400 milj.kr. anvisas för /92. Detta innebär i inte ringa grad en anslutning till yrkande 2 i propositionens bilaga 1:7. Vadbosladsulskottel ovan förordat innebär vid ell bifall från riksda- 1990/91:BoU6y gens sidaall regeringens förslag angående investeringsbidraget endasl delvis kommer attgenomföras. I den mån partimotion Fi38 yrkande 14 inte kananses vara tillgodosedd med vad utskottet förordat bör den avstyrkas. Vad gäller förslaget i motion Fi48 (mp) yrkande 5 anserutskottel alt en ordning med olika bidragsnivåer skulle ställa krav på ettomfattande regelsystem och leda till svåra avgränsningsproblem. Utskottet flera tillfallen framhållit all en inriktning mol s.k. ekologiskt byggandebör understödjas på andra sätt (se t.ex. 1990/91 ;Bou 12 s. 2933). Motion Fi48(mp) yrkande 5 bör således avstyrkas. Förslaget i molion Fi62 (c) om att avskaffainvesteringsbidraget bör enligt molionärerna aktualiseras endast underförutsättning atl mervärdeskatten för bl.a. byggande sänks lill13,. yrkande i samma molion i den .senare frågan har behandlats ochavstyrkts i ett yttrande av skatleulskoltel lill finansutskottet. Vid tidigareriksdagsbehandling har motsvarande förslag (c) avslagils. ställningslagandei enlighet med skalleulskottels yttrande innebär all skäl saknas alt i sakgranska förslaget i motion Fi62 (c) yrkande 7. Motionsyrkandel bör såledesavstyrkas. Förnyelsearbetet inom den statliga administrationen påbostadsdepartementets område Översyn av länsbostadsnämnderna m.m. beslutade om införandel av ellnytt bostadsfinansieringssyslem (1990/91 ;BoU4). Beslutet kan förväntas ledatill betydande förändringar av länsbostadsnämndernas organisation, arbetsformeroch dimensionering. Mot denna bakgrund har regerinjgen tillkallat en särskildutredare för atl se över dessa frågor. Resultatet av utredningen redovisadesden i betänkandet Den framtida länsbostadsnämnden (SOU I991;43).Vidare arbetar en särskild arbetsgrupp inom med all seöver de administrativa styrmedlen inom bostadsfinansieringen. Detta arbeteavses vara klart . I propositionen anges att resultaten avutredningarna kommer all beredas i höstens budgetarbete i samband med en fördjupadprövning av . En förändring av länsbostadsnämndernas organisation,arbetsformer och dimensionering skall sedan ske successivt, dock senast framtill /95. Redovisningen i komplelleringspropositionen av pågåendeförnyel searbete avseende länsbostadsnämnderna kommenteras i en molion. I motion Fi64 (c) yrkande 1 föreslås göra elltillkännagivande"" i frågan av innebörden att länsbostadsnämnderna kan avskaffas om förslag till nytt bostadsfinansieringssystem genomförs. förslag om bostadsfinansieringen har förts fram i andra samman hang och bygger bl.a. på all en bassubvenlion ges för atl läcka produktionskostnaderna för en normalbostad. Som anförsi propositionen kommer införandet av det nya bostadsfi- l990/9l:BoU6y nansieringssystemsom beslutat om att innebära ändrade förutsättningar förverksamheten, vid länsbostadsnämnderna. Ändrade krav vad gäller såvälarbetsformer som behovet av resurser kommer all påverka utformningen ochdimensioneringen av nämnderna. Utskottet har inte några erinringar motredovisningen i komplelleringspropositionen av de riktlinjer som regeringenarbetar efter i detta förnyelsearbete. bör således enligtbostadsutskottets uppfattning lämna sitt godkännande avseende riktlinjerna föromställning och minskning av länsbostadsnämnderna. Motion Fi64 (c) yrkande Iavslyrks. yrkande ulgår från förslag om ell finansieringssystem somriksdagen vid flera tillfallen avslagit. Översyn av verksamheten vid statens råd förbyggnadsforskning m.m. fattade ett forskningspolitisktbeslut som innebar atl ramarna för den huvudsakliga inriktningen av denslalligt finansierade byggnadsforskningen lades fast för den närmastetreårsperioden (se l989/90;BoUI9). gjorde i della sammanhang även elltillkännagivande lill regeringen bl.a. angående behovet av ytterligareöverväganden rörande ansvarsfördelningen inom byggnadsforskningen och formernaför forskningens finansiering. Med anledning av beslut har delsgjorts en översyn av verksamheten vid statens råd för byggnadsforskning (BFR),dels genomförts överläggningar med olika parter inom byggsektorn angåendebyggnadsforskningens finansiering. Regeringen redovisar ikomplelleringspropositionen (del II s.9699) vissa ställningstaganden mot bakgrund av resultaten från utredningenresp. Den särskilda utredaren som tillkallades meduppgift att utreda vissa frågor om verksamheten vid BFR avlämnade i februari1991 betänkandet (SOU 1991:23) Elt nyU BFR. Utredningsförslagen, vars huvuddragåterges i propositionen, är i stor utsträckning utformade som riktlinjer förett fortsatt arbele med all utveckla verksamheten vid BFR. Bosladsministernredovisar i propositionen sin uppfallning om vissa av förslagen. Han framhållerockså all del i vissa avseenden kan vara befogat att regeringen närmare angerriktlinjer för hur förändringsarbetel skall bedrivas och preciserar i vilkaavseenden organisationen skall ändras. Utredaren har föreslagit att BFR börkunna fullgöra sina uppgifter med en organisation som innebär farreanställda än i dagens organisation. Regeringen kommer all uppdra ål rådet atlplanera sin verksamhet efter dessa förutsättningar. Inga erinringar har-i motioner riktats mot denna del avpropositionen. Inle heller bosladsulskoilet har några invändningar mot atlöversynen av BFRs verksamhet och organisation fortsätter enligt de redovisaderiktlinjerna. Utan atl för den skull la ställning lill de enskilda frågor somdiskuteras i denna del av propositionen och de förslag som lagts fram avorganisationsutredningen anser ulskottet all de överväganden som regeringenredovisat kan anses slå i överensstämmelse med det forskningspolitiska beslut som fattade . Fi- 1990/9l:BoU6y nansulskottetbör mol denna bakgrund föreslå atl godkänna de redovisaderiktlinjerna för BFRs verksamhet och organbation. I fråga om finansieringen av byggnadsforskningen innebarriksdagens beslut bl.a. atl överläggningar med berörda intressenterborde tas upp i syfte att uppnå elt större ansvarstagande från byggbranschenssida för den seklorrelevanta FoU-verksamheten. 1 propositionen finns enredovisning av de resultat som uppnåtts i denna fråga vid överläggningar mellanbostadsdepartementet och företrädare för ett stort antal organisationer inomplanerings-, bygg- och förvaltningssek-lorerna. Det konstateras att propåernaom en ökad medverkan från branschens sida i FoU-finansieringen mötts med enpositiv attityd. Samiidigi har inom vissa delbranscher redovisats osäkerhet,hinder eller problem när det gäller all finna former för finansieringen avFoU-slödel. Regeringens utgångspunkt för överläggningarna har varitatl nå ett resurstillskott från sektorn med i storleksordningen 70 milj.kr. En överenskommelse har nåtts om en ökad medverkan från entreprenörsledet ibyggnadsforskningens finansiering med 25 milj.kr. Därutöver beräknasinsatserna från förvaltningsorganisationerna m.fl. kunna öka med omkring 5milj.kr. Bosladsministern ser positivt på delta ulfall av överläggningarna.Öppningar anses ha skapats för att på litet ytterligare ökasektorns insatser. Överläggningarna föreslås fortsätta med sikte på alt senastden uppnå den riktpunkt om 70 milj.kr. som satts upp. Vad gäller inriktningen av de insatser som skallfinansieras med resurslillskottel från branschens sida anges det vara naturligtalt dessa får sin tyngdpunkt i tillämpad forskning och utvecklingsverksamhet,dvs. i frågor som ligger nära branschorganisationer och företag. Det ansesdärför vara nödvändigt att finna arbetsformer som tillförsäkrar finansiärernaelt inflytande över användningen av medlen. Bosladsministern gör sammanfattningsvis bedömningen attriksdagens önskemål om elt ökal ansvarstagande från branschen i väsentligaavseenden torde kunna bli tillgodosedda. Redovisningen av överläggningarna med byggsektorn ombyggnadsforskningens finansiering m.m. tas upp i motion Fi64 (c). Motionärernaanför atl man i stort delar de bedömningar av överläggningarna som regeringenredovisat. Man förordar dock i yrkande 2 att gör etttillkännagivande om inriktningen och behovet av förstärkning avbyggnadsforskningen. I tillkännagivandet föreslås understrykas att målet föröverläggningarna, dvs. ett bidrag på 70 milj.kr. från byggsektorn, måsle nås.Vidare anförs att det nya resurstillskottet utöver vad som anges ipropositionen också måste inriktas mot miljöfaktorerna i boendet. Regeringens redovisning av överläggningarna medbyggsektorn föranleder ulskottet alt göra följande överväganden. Mol bakgrund av vissa överväganden av bostadsutskottet omansvars fördelningen inom byggnadsforskningen gjorde som ovan 8 redovisats föregående år ell tillkännagivande med bl.a. innebörden alt byggsektornborde ta elt slörre finansiellt ansvar för delar av byggnads- l990/91:BoU6y forskningen.Bosladsulskottel kan därför med tillfredsställelse notera alt överenskommelserom ett sådant ökat engagemang kunnat träffas med delar av sektorn. Liksombosladsministern anser emellertid utskottet att arbetet med atl nåöverenskommelser med de delar med sektorn där mera ingående överväganden visatsig nödvändiga bör fortsätta. Utskottet kan också ge sitt slöd till det avregeringen uppsatta målet atl uppnå den riktpunkt somsatts upp om ett bidrag från sektorn på 70 milj.kr. Även vad gäller inriktningen av de insatser somfinansieras av sektorn gör utskollet samma bedömning som regeringen. Det fårsåledes anses vara naturligt all de insatser det här är fråga om i första handfår sin tyngdpunkt i tillämpad forskning och utvecklingsverksamhet, dvs. ifrågor som ligger nära branschorganisationer och förelag. Förslaget i molionFi64 (c) yrkande 2 om alt resurstillskottet utöver vad som anges ipropositionen också skall inriktas mot miljöfaktorerna i boendet anserbostadsutskottet inte böra föranleda ett särskilt tillkännagivande i frågan.Det närmare behovet av insatser på olika områden får förutsättas diskuteras i sambandmed överläggningarna och i samarbete med övriga intressenter inombyggnadsforskningen. Del får vidare förutsättas ligga i sektorns eget intresseatl stor uppmärksamhet ägnas det aktuella området. ägnar exempelvisförvaltningsorganisationerna stort intresse åt faktorer som påverkar miljön ivåra bosläder. Yrkande 2 i motion Fi64 (c) innebär också alt itillkännagivandet bör understryka viklen av alt regeringens mål om ell bidragfrån sektorn till byggnadsforskningen på 70 milj.kr. Mol bakgrund avatl regeringen i del aktuella avsnittet i komplelleringspropositionen självgör ett uttalande med denna innebörd kan bosladsutskottet inte anse alt etttillkännagivande i frågan skulle fylla något reellt syfte. Molion Fi64 (c)yrkande 2 bör med hänvisning lill vad som ovan anförts kunna avstyrkas. Vad somi propositionen redovisats om överläggningarna angående byggnadsforskningensfinansiering bör därmed lägga till handlingarna. Med slöd av lagen (1985:1040) om räll för en skadenämndall besluta i vissa frågor om avhjälpande av fukt- och mögelskador, harregeringen överlämnat till en särskild nämnd småhusskadenämnden atl i vissafall besluta om avhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus och därmedsammanhängande frågor. Nämnden inrättades i enlighet medavlal om hjälp lill småhusägare som fålt fukt- och mögelskador i sina hus.Avtalen har staten ingått med Byggentreprenörerna och med Svenska kommunförbundet.För småhus som inle omfattas av avtalen kan slöd lill vissa hus utgå från denstatliga fonden för avhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus enligtbestämmelser som lill sin uppbyggnad i huvudsak följer villkoren i avtalen.För småhus som varken omfattas av avtalen eller dessa bestämmelserhar inrättats ett särskilt stöd till reparation av småhus 1990/91:BoU6y som ärhögst och som är allvarligt skadade av fukt och mögel. Bestämmelserom detta stöd finns i 12 § i förordningen (1985:1119) om den statliga fondenför avhjälpande av fukt- och mögelskador i småhus m.m. har till uppgift att bereda deärenden som skall avgöras av nämnden. fullgör motsvarande uppgifteråt den statliga fonden. Ansökningar om stöd som skall prövas av styrelsen i denstatliga fonden lämnas sålunda in till nämnden och ärendena hos fonden beredsoch föredras av personal vid kansliet.