yttr · GE05FiU1 · 1990-12-31 00:00:00 — har beslutat beredafinansutskottet tillfälle att yttra sig över följande motioner om EG: 1989/90:Fi207av m.fl. (mp), i vad avser yrkande 5, 1989/90:U501av m.fl. (fp), 1989/90:U502av m.fl. (fp), i vad avser yrkande 1, 1989/90:U503av m.fl. (m), i vad avser yrkandena 16, 1989/90:U504av och (), 1989/90:U506av m.fl. (vpk), 1989/90:U509av m.fl. (m), 1989/90:U510av m.fl. (m), 1989/90:U511av och (), 1989/90:U512av m.fl. (vpk), 1989/90:0513av m.fl. (s), 1989/90:U515av m.fl. (vpk), 1989/90:U516av och (), 1989/90:U518 av m.fl. (c), i vad avseryrkandena 1, 2 och 613, 1989/90:0519 av m.fl. (mp), i vad avseryrkandena 1-5 och 7-8, 1989/90:U520av Per (), 1989/90:U521av m.fl. (mp), 1989/90:U522av m.fl. (mp), 1989/90:U523av m.fl. (mp), 1989/90:U529av m.fl. (m), 1989/90:U530av m.fl. (c), 1989/90:U531av m.fl. (m), 1989/90:U532av m.fl. (mp), 1989/90:U533av m.fl. (mp), 1989/90:U541av (), 1989/90:U542 av m.fl. (mp), i vad avseryrkandena 1,2 och 4-13, 1989/90:U544av och (), 1989/90:U546av m.fl. (mp), 1989/90:U547 av m.fl. (mp), i vad avseyrkandena 1, 2 och 4, 1 1990/91. 1990/91 FiUly 1989/90:U548 av LarsWerner m.fl. (.vpk), 1990/91:FiUly 1989/90:U549 av KarinIsraelsson m.fl. (c), 1989/90:U550 av LarzJohansson m.fl. (c), i vad avser yrkande 1, 1989/90:U552 av ElisabetFranzén m.fl. (mp), 1989/90:U554 av GunnarHökmark och (), 1989/90:U657 av LarsErnestam m.fl. (), i vad avser yrkande 1. Finansutskottethar i betänkandet 1989/90:FiU20 behandlat andra yrkanden i ovanståendemotioner som remitterats till finansutskottet och som berör valutaregleringenoch det europeiska monetära samarbetet (EMS). Finansutskottetbehandlar i detta yttrande följande motionsyrkanden i de delar de berörfinansutskottets beredningsområde. 1989/90:U503av m.fl. (m) vari yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom de riktlinjer som bör gälla för den fortsatta EES-processen. 1989/90:U515av m.fl. (vpk) vari yrkas 8.att uttalar att icke kan delta i den ekonomiska och monetäraunionen, då denna strider mot varje stats rätt att själv bestämma grundläggandedelar av sin ekonomiska och monetära politik. 1989/90:U518av m.fl. (c) vari yrkas 8.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom inriktningen av och formerna för det europeiska ekonomiska samarbetet (EES). 1989/90:U522av m.fl. (mp) vari yrkas 6.att hos regeringen begär klarläggande om att förhandlingsmandatetmed EG ej medger anslutning av till EMS. 1989/90:0533av m.fl. (mp) vari yrkas 2.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att svenska folkets urgamla rätt att sig själv beskatta skall bestå. 1989/90:U547av m.fl. (mp) vari yrkas 1.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom skillnaden mellan kapitalets och människors frihet. Imotion US03 av m. fl. (m) anförs att varken kan eller bör stå utanför deteuropeiska samarbetet. delta i den västeuropeiskaintegrationen. bör utforma en stråte- 2 gi för en stegvisanslutning till den europeiska gemenskapen. EESkan bara vara ett steg på vägen mot ett fullt deltagande i EG. 1990/91:FiUly måste parallellt med EES-processen analyseraförutsättningarna för svenskt medlemskap. Sverigebör eftersträva en anknytning till valutasamarbetet i EMS. Om pågåendeutvecklingssamarbete med sikte på en ekonomisk monetär union (EMU) skulleutgöra hinder för anslutning till EMS kan ensidigt anknyta tillväxelkursmekanismen (Exchange Råte Mechanism, ) genom att deklarera attväxelkursen skall stå i viss relation till Ecun (European currency unit). Iett gemensamt valutaområde, EMU, är samma valuta legalt betalningsmedel i allaländer. Det innebär att de enskilda länderna inte längre far samma möjligheteratt utforma en egen penningpolitik. Även finanspolitiken måste samordnas. Dåkrävs en gemensam europeisk centralbank. Med en gemensam valuta eliminerasväxelkursriskerna. Imotion USI8 av m.fl. (c) betonas vikten av EFTA-samarbetet ochutvecklingen av det Europeiska Ekonomiska Samarbetsområdet (EES) mellan EFTAoch EG. Neutralitetspolitiken måste vara avgörande för hållning tillden europeiska integrationen. Det innebär enligt motionärerna att intekan bli medlem i ett EG som utvecklas till en västeuropeisk politisk union. Detär viktigt att vi behåller en rimlig grad av ekonomisk självständighet för attsäkerställa neutralitetspolitikens trovärdighet. Sverigeska också i fortsättningen vara en suverän stat och behålla sin rätt tillsjälvbestämmande, anförs det. Det är viktigt att vi behåller våra möjlighetertill en fortsatt reformpolitik på viktiga samhällsområden som sysselsättning,regionalpolitik, arbetsmiljö, miljö och folkhälsa. Beslutsordningeninom EES måste utformas så att vi kan påverka utformningen av nya förslag.Centern utgår från att förhandlingsmandatets närmare utformning blir föremålför överläggningar mellan de politiska partierna. Motionärernaframhåller vidare att utvecklandet av det monetära samarbetet till envalutaunion skulle kräva ett långtgående ekonomiskt-politiskt samarbete ochsamordnad budgetpolitik. Det skulle i sin tur fa mycket långtgående följder förde deltagande ländernas möjligheter att föra en självständig ekonomisk politik.Motionärerna konstaterar att den svenska växelkursens anknytning tillomvärldens valutor har fungerat tillfiredsställande och att en svenskanknytning till EMS därför saknar aktualitet. Imotion US15 av m.fl. (vpk) anförs att det avgörande steget för att bilda den nya superstaten, den politiska EG-unionen, med EFTA som släpvagn, är skapandet av den ekonomiska och mone tära unionen. Den skulle innebära att växelkursen låses, valutan blir gemensam samt att budgetreglerna skall vara bindande. Ett central banksråd kommer att bildas som skall kunna gå in och ändra enskilda länders finans- och budgetpolitik. 1* 1990/91. Sverigesdeltagande i EMS skulle bli ett oåterkalleligt steg i proces- 1990/91:FiUly senatt skapa den ekonomiska monetära unionen. Motionärerna varnar för dennautveckling och anser att inte bör delta i detta samarbete, eftersom detskulle strida mot vår rätt att själva bestämma grundläggande delar av vårekonomiska och monetära politik. I stället bör EFTA utvecklas och breddas ansermotionärerna. Äveni motionerna US22 och US33 av m.fl. (mp) ställer man sig mycketkritisk till att skulle delta i samarbetet mot en europeisk monetärunion. Det skulle innebära alltför långtgående inskränkningar i den nationellasjälvbestämmanderätten. I motion US4? av m.fl. (mp) anförs attSverige i sin förhandlingsinriktning i alltför stor utsträckning ägnat sig åtatt underlätta för kapitalet att röra sig fritt. Det är enligt motionärernabetydligt mer angeläget att skapa möjligheter för människorna att röra sigfritt. Riktlinjernaför integrationsarbetet lades fast av . Målet förförhandlingarna och kontakterna med EG angavs vara att de om möjligt skall ledatill samma fördelar och åtaganden för medborgare, institutioner och företag iSverige som kommer att gälla i EGs medlemsländer när vitbokens intentionerförverkligas. Syftet är att bredda och fördjupa samarbetet med EG på varjeområde så långt detta är förenligt med neutralitetspolitiken. Riksdagenkonstaterade också att ett svenskt medlemskap inte är ett mål för deförestående diskussionerna. Ettviktigt steg i samarbetet med EG togs då EFTA-ländernas och EGsministrar fettade beslut om att inleda förhandlingar om upprättande av etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde (EES) som syftar till att främjasamhällsutvecklingen i ett brett europeiskt perspektiv. Måletär att uppnå fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och personer.Samarbetet skall dessutom omfatta angränsande områden och även syfta till attutjämna sociala och regionala olikheter i EES-området. Resultatenav de utredande samtalen tyder på att förhandlingarna i förstahand kommer att avse två huvudfrågor. Den ena rör avtalets rättsliga grundvaloch formerna för gemensamt beslutsfattande. Det är som utskottet ser detytterst angeläget att EFTA-länderna får ett reellt inflytande, eftersom beslutinom EES kommer att påverka regelsystemet i vårt land. Denandra huvudfrågan berör fastställandet av vilka EG-regler som skall ligga till grund för . Identifieringen av EES-regler är direkt förknippad med frågan om EFTA-ländernas behov av särlös ningar i form av undantag eller övergångsåtgärder. EFTA-länderna har klargjort vikten av att bibehålla en hög ambitionsnivå när det gäller hälso-, säkerhets-, konsument- och miljöfrågor. En motsvarande håll ning kan förväntas fi-ån EG på de områden där man har högre normer 4 jämfört med EFTA-länderna.Det ligger därför i båda parters intresse 1990/91:FiUly att undantagenbegränsas så långt som möjligt, eftersom innehållet annars kan undergrävasoch balansen rubbas i ett . Förhandlingarnahar nu gått in i ett avgörande skede. har preciserat regeringensmandat för dessa förhandlingar. Utskottet förutsätter att regeringenfortlöpande kommer att hålla informerad i syfte att brett förankrade ställningstaganden som görs. ser mot denna bakgrund frånsina utgångspunkter inte anledning att nu förorda någon ändrad inriktning avdet fortsatta ekonomiska samarbetet. Motionerna U503 yrkande 2 och U518yrkande 8 i här berörda delar bör därför avstyrkas av utrikesutskottet. Vadgäller särskilt det ekonomiska och monetära samarbetet vill utskottet anföraföljande. Som utskottet redovisat i betänkande 1989/90:FiU20 är det formelltmöjligt för tredje land att i någon form ansluta sig till EMS, men samtidigtmåste konstateras att förutsättningarna för ett samarbete på det ekonomiskaoch monetära området med EG och fi-amför allt inom EG förändras mycket snabbt.Frågan om en ekonomisk och monetär union står på dagordningen för en av EGsregeringskonferenser . Storbritanniensom deltagit i EMS har också anslutit sig tillväxelkursmekanismen () inom systemet. Systemet omfattar därmed allaEG-länder utom tre. Det kan konstateras att växelkursstabiliteten ökat desenaste åren och att några kursjusteringar inte skett . Dettycks således som om erfarenheterna av det europeiska växelkurssystemet ärgoda. Det bör dock fi-amhållas att det inte är den fasta växelkursnormen i sigsom pressat ned inflationstakten på en låg nivå utan det faktum att normenockså följts upp med en stram penning-och finanspolitik. Iproposition 1990/91:39 om den ekonomiska politiken på medellång sikt anförsatt de nuvarande problemen i den svenska ekonomin skall lösas genom en internanpassning av utbud och efterfi-ågan och genom att ekonomins funktionssättförbättras. Det är på detta sätt den ekonomiska politikens trovärdighet skallförstärkas, anförs det. Att göra avsteg fi-ån valutapolitikens mål om en fastväxelkurs är utslutet. har ett starkt intresse av att delta i detinternationella ekonomiska samarbetet och det ligger i vårt eget intresse attvi blir en trovärdig samarbetspartner. Detta understryks, sägs det ipropositionen, av den breda uppslutning som råder om ett utvidgat samarbete medEG genom ett . Regeringen följer utvecklingen vad gäller deteuropeiska monetära samarbetet och bevakar möjligheter till ettnärmare samarbete. Utskottetanser mot denna bakgrund att motionerna U503 yrkande 2 i här berörd del, U515yrkande 8, U518 yrkande 8 i här berörd del, U522 yrkande 6, U533 yrkande 2 samtU547 yrkande 1 inte bör föranleda någon åtgärd från sida.Finansutskottet förordar därför från sina utgångspunkter att utrikesutskottetavstyrker dessa motioner. den 16 oktober1990 1990/91:FiUly Närvarande:Hans Gustafeson (s), (), (), (),i (s), (), Per (), RuneRydén (m), (), (), (), FilipFridolfeson (m), (), (), (),() och (). 1.Lars , och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som börjar med "Riktlinjerna för" och slutar med"dessa motioner" bort ha följande lydelse: Sverigeär i ekonomiskt och kulturellt hänseende en del av . bör därförvara en fullvärdig deltagare i det europeiska integrationssamarbetet. Vi harinte råd att inte vara med i det nya som håller på att skapas. Denationella gränserna för människor, företag och institutioner håller på attavvecklas. Skapandet av den inre marknaden kommer att vara en betydelsefullstimulans för ekonomier. Det ekonomiska välståndet väntas ökapåtagligt som resultat av att olika gränshinder avvecklas. Detär utskottets slutsats att varken kan eller bör stå utanför deteuropeiska samarbetet. Uskottet delar således uppfattningen som framförs imotion U503 (m) att fullt ut bör delta i den västeuropeiskaintegrationen. bör därför utforma en strategi för en stegvis anslutningtill den Europeiska gemenskapen. Depågående EES-förhandlingarna bör leda fram till ett avtal som är så omfattandesom möjligt. EES kan därigenom bli ett betydelsefullt steg på vägen motintegration. Det är utskottets uppfattning att bör genomföraEES-processen med sikte på att senare bli fullvärdig medlem i EG. bördärför parallellt med EES-processen analysera förutsättningarna för ettsvenskt medlemskap. Ettbetydelsefullt steg i denna process vore också en svensk anslutning till deteuropeiska monetära systemet (EMS). Det pågående utvecklingsarbetet med siktepå en ekonomisk monetär union (EMU) kan emellertid utgöra hinder för en sådanlösning, varför i stället borde överväga att anknyta till deteuropeiska växelkurssamarbetet () inom EMS genom att deklarera attväxelkursen skall stå i viss relation till ECU (European Currency Unit). Ensådan deklaration skulle, som framhålls i motion U503 (m), vara ett tecken påatt eftersträvar en integration med EG och skulle bana vägen för en senare formellanslutning till . Därmed skulle ett viktigt steg 1990/91:FiUly tasmot fasta växelkurser och en gemensam valuta. Detta skulle innebärabetydelsefulla fördelar för handelsutbytet och för att hålla tillbakainflationen. Finansutskottetanser från de utgångspunkter utskottet har att beakta att den inriktning avEES-processen som förordas i motion U503 bör tillstyrkas av utrikesutskottet.Detta ställningstagande innebär att motionerna U515 (vpk), U518 (c), U522(mp), U533 (mp) och U547 (mp) bör avstyrkas av utrikesutskottet. 2.Anne och (båda fp) anser att den del av finansutskottetsyttrande som börjar med "Förhandlingarna har" och slutar med"dessa motioner" bort ha följande lydelse: Förhandlingarnahar nu gått in i ett avgörande skede. har preciserat regeringens mandatför dessa förhandlingar. Utskottet förutsätter att regeringen fortlöpandekommer att hålla informerad i syfte att brett förankra deställniningstaganden som görs. Enligt utskottets mening är det viktigt attSverige går- vidare i det nordiska samarbete, stärker EFTA och breddar ochfördjupar samarbetet med EG så långt detta är förenligt medneutralitetspolitiken. Ett huvudmål för det svenska samarbetet med EG bör varaatt svenska medborgare, institutioner och företag behandlas på samma sätt somsina motsvarigheter inom EG på den inre marknaden. Det är önskvärt att Sverigekan inträda som fullvärdig medlem i EG. För att det skall bli möjligt förEFTA-länderna att få del av fördelarna i EGs inre marknad förutsätts givetvisreciprocitet från och andra EFTA-länders sida. Det bör vara enväsentlig uppgift för den att hos våra samarbetspartner i EGskapa en verklighetstrogen bild av som en aktiv och engagerad partner idet europeiska integrationsarbetet. Detta bör enligt finansutskottetsuppfattning med anledning av motionerna U503 yrkande 2 och U518yrkande 8 i här berörda delar som sin mening ge regeringen till känna. Vadgäller särskilt det ekonomiska och monetära samarbetet vill utskottet anföra följande. Målet är och förblir en fast växelkurs. Sedan ett tiotal år tillbaka anges växelkursen i förhållande till en korg av utländska valutor. I praktiken har emellertid den svenska kronans värde påverkats av de stora kurssvängningarna för dollarn, som har givits dubbel vikt i korgen. EMS erbjuder en fastare punkt att knyta kronan till. Ett medlemskap i är i princip möjligt även för centralbanker i länder som ej är medlemmar i , men situationen kompliceras av pågående överläggningar kring skapandet av en ekono misk monetär union (EMU). Som nämns i motion U503 (m) är en ensidig förklaring om anslutning av valutakursen till EMS-systemet fullt möjlig även om man därigenom inte får tillgång till de stödmöj ligheter som förekommer i systemet. Genom en EMS-anslutning skulle ytterligare markera att inflationsmål och valutakursnormer måste tas på allvar. Därvid skulle både anti-inflationspolitiken och 7 närmandet till EG öka itrovärdighet. Vad finansutskottet anfört med 1990/91:FiUly anledning avmotion U503 bör som sin mening ge regeringen till känna. Dettaställningstagande innebär att finansutskottet från de utgångspunkter utskottethar att bedöma anser att utrikesutskottet bör avstyrka motionerna U515 yrkande8, U518 yrkande 8 i här berörd del, U522 yrkande 6, U533 yrkande 2 samt U547yrkande 1. 3.Carl () och () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Riktlinjerna för" och slutar med "dessamotioner" bort ha följande lydelse: Denpågående integrationsprocessen gentemot EG innebär ett påtagligt hot motSveriges möjligheter att föra en självständig ekonomisk politik och att beslutaom sina egna ekonomiska förhållanden. IDelorsplanen heter det bl.a.: "Det blir nödvändigt att utveckla bindanderegler och procedurer för budgetpolitiken som bl. a. innefattar: -effektiva övre gränser för budgetunderskott hosenskilda medlemsstater; hinder mot tillgång till direkta centralbankskrediteroch andra formerför monetär finansiering; gränser för lån i icke-EG-valuta. -fastställande av en övergripande skattepolitik på medellång sikt, inbegripet storleken ochfinansieringen av de olika budgetposterna, såväl på nationell som EG-nivå." Dettainnebär enligt utskottets mening en oacceptabel centralisering avbeslutanderätten i ekonomiska frågor, t.ex. skattepolitiken, till övergripandeorgan inom EG där inte får något inflytande. har i det pågåendesamarbetet med EG i alltför hög grad prioriterat kapitalets frihet i Europa.Det är enligt utskottets mening nödvändigt att denna utveckling hejdas och gesen annan inriktning där i stället människors frihet prioriteras och därsamarbetet inte begränsas till EG utan omfattar hela . Utskottet anser ilikhet med vad som anförs i motionerna U515 (vpk), U522 (mp), U533 (mp) ochU547 (mp) att det nuvarande samarbetet med sikte på en ekonomisk monetär union(EMU) bör avbrytas. Ett närmande till EMS vore följaktligen ett steg i felriktning. I stället bör vi hävda vår nationella självbestämmanderätt ochutveckla samarbetet med hela med sikte på att skapa fri rörlighet förmänniskorna. här anfört bör utrikesutskottet föreslå att som sin meningge regeringen till känna. kan således från sina utgångspunkterinte ställa sig bakom den inriktning av det ekonomiska samarbetet som förordasi motionerna U503 (m) och U518 (c) och förordar därför att dessa avstyrks avutrikesutskottet. GunnarBjörk och (båda c) anför: Viinstämmer i utskottets beskrivning av nuläget och utskottets bedömningar avmöjligheterna till ett svenskt deltagande i EMS. Sedanbörjan av året har de ekonomiska och politiska förutsättningarna för densvenska valutapolitiken ändrats. tvingas till ett högt ränteläge föratt hejda valutautflöde och för att kompensera för devalveringsförväntningar.Storbritannien deltar nu även i vilket för del innebär ett ökatinslag av EMS-valutor i den svenska valutakorgen. Denfortsatta utvecklingen av den svenska valutapolitiken bör gå i riktning mot enökad anknytning till starka valutor. Vi anser det eftersträvansvärt att förSveriges del komma närmare det europeiska valutasamarbetet. Ett närmareställningstagande bör dock inte göras förrän resultat föreligger från om den ekonomiska och monetära unionen. Deltagandei en ekonomisk och monetär union (EMU) sådan den skisserats inför ministermötetkräver EG-medlemskap och saknar därför aktualitet för vidkommande. Attgöra avsteg från valutapolitikens mål om en fast växelkurs är uteslutet.