yttr · GE05SoU9 · 1990-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsyttrande /91 :SoU9y Verksamhet och anslag inom totalförsvaret 1991/92 såvittavser funktionen Hälso- och sjukvård m.m. 1990/91 SoU9y har hemställt omyttrande från socialutskottet över proposition 1990/91:102 om verksamhet ochanslag inom totalförsvaret 1991/92 såvitt avser funktionen Hälso- och sjukvårdm.m. (bilaga 2) jämte motioner. Två motioner från allmänna motionstiden somremitterats till socialutskottet moiionerna 1990/91 :So456 av BarbroWesterholm och (båda fp) yrkande 3 och 1990/91 :So457av () yrkandena 1 och 2 anknyter till ell avsnitt ipropositionen om försörjningen med s.k. infusionsvälskor. Utskottet anser alldessa motionsyrkanden bör behandlas av försvarsutskottet i samband medpropositionen, och utskottet yttrar sig därför även över dessa yrkanden. Bakgrund och allmän inriktning avberedskapsförberedelserna inom funktionen hälso-och sjukvård Hälso- och sjukvården uppmärksammades i samband med 1982års försvarsbeslut (prop. 1981/82:102, FöU 18, rskr. 374) som en av de svagastelänkarna i totalförsvaret, främst mot bakgrund av den otillfredsställandeberedskapen beträffande försörjningen med sjukvårdsma-teriel avförbrukningskarakiär. Beslutet preciserade den långsiktiga inriktningen avhälso- och sjukvården i krig. Därvid prioriterades åtgärder för all tillgodosekrigsbehovel av förbrukningsmateriel och läkemedel samt utbildning. Genom försvarsbeslut (prop. 1986/87:95, bil. 4,FöU 11, rskr. 310) lades inriktningen fast för den civila hälso- ochsjukvården. I propositionen redovisades mål och riktlinjer. Även i dettaförsvarsbeslut prioriterades åtgärder för att tillgodose behovet i krig avsjukvårds-maleriel av förbrukningskaraktär och läkemedel. 1 1990/91. 1 proposition 1990/91:102 lämnas verksamhets- och budgetförslag för l990/91:SoU9y de anslaginom totalförsvaret som budgetproposition tagits upp med preliminärtberäknade belopp. Till skillnad mot tidigare innebär den aktuellaförsvarspropositionen inte en plan för en kommande femårsperiod utan harkaraktären av mellan två försvarsbeslutsperioder. Ett mera långsiktigtförsvarsbeslut avses fallas av . I propositionen (bil. 149 f) konstateras attgenomförandet av försvarsbeslut nu börjat ge påtagliga resultat ochförbättringar i sjukvårdens beredskap. Enligt propositionen föreligger godaförutsättningar för en samlad planering av sjukvårdens resurser med ett effektivtutnyttjande av resurserna under kris och krig och för att bringa sjukvården ibalans med det övriga totalförsvaret. Vissa kvarstående problem finns dock,främst vad avser helikopterkapacilet för sjuktransporter i krig. Målet börenligt föredragande statsrådet vara att få till stånd ett fredstida samordnatsystem där både civila och militära helikopterresurser utnyttjas effektivt förskilda behov i fred vad avser sjuktransporter, räddningstjänst och polisiär verksamhetm.m. I propositionen (bil. 2 s. 2 ff.) anförs att de principerför den civila hälso- och sjukvården i krig som fastställdes i 1987 årsförsvarsbeslut i huvudsak skall fortsätta att gälla. Hälso- och sjukvården ikrig bör enligt propositionen ses som en sammanhängande totalförsvarsfunktionbestående av civila och militära delar. En helhetssyn bör prägla verksamheten.I propositionen framläggs vissa synpunkter på frågorna om beredskapslagring ochprinciper för hälso- och sjukvården i krig. Behovet av ett reglerings- ochransoneringssyslem inom hälso- och sjukvårdsförsörjning under krigsförhållandenberörs också. I propositionen framhålls att sjukvårdens beredskap ochuthållighet måste avvägas och balanseras mot övriga åtgärder inomtotalförsvaret. Den förändring i hotbilden som anses ha inträtt anses fååterverkningar även för hälso- och sjukvårdens försörjningsberedskap. och harutarbetat principer för behandling och vård av krigsskadade och övriga sjukaoch skadade under kris och krig. Enligt föredragande statsrådets bedömningfinns ett förhållandevis gott underlag vad avser principer för behandling avkrigsskadade patienter med åtföljande normer för förbrukning av läkemedel ochsjukvårdsmateriel. Beträffande vårdprinciper för den kvarvarande fredsmässigasjukvården i krig redovisas att påbörjat ett angeläget arbete.Föredragande statsrådet anser det mycket angeläget att detta arbete medvårdprinciper för kris och krig slutförs. Vårdprinciperna anses kunna utgöraunderlag för hur den medicinska verksamheten skall genomföras. Möjligheternaatt begränsa resursförbrukningen, särskilt vad avser läkemedel, bör, anförs deli propositionen, studeras ytterligare. Betydelsen av all vårdprincipernaförankras bland fredssjukvårdens personal och tillämpas vidberedskapsutbildning och övning framhålls särskilt. I dagsaknas system för reglering och ransonering inom sjukvårdens 2 försörjning med läkemedel och förbrukningsmateriel. dock ipropositionen att gjort en förstudie som klargör /91:SoU9y problemmed och förutsättningar för ett reglerings- och ransoneringssystem inomsjukvården. I propositionen framhålls vikten av att inom ramenför programplanearbetet fullföljer och högt prioriterar arbetet dels medvårdprinciper, dels med system för reglering och ransonering inom sjukvårdensförsörjning. I detta arbete ingår att vidta författningsmässiga, organisatoriskaoch administrativa åtgärder inför kris- och beredskapslägen. föreslås godkänna vad som sålunda anförs ipropositionen om inriktningen i stort av beredskapsförberedelserna inomfunktionen Hälso- och sjukvård m.m. 1 motion Fö8 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som anförs i motionen rörandesjukvården i krig (yrkande 17 delvis). Motionärerna hänvisar bl.a. till vad ensärskild arbetsgrupp års försvarskommitté kunnat redovisa, nämligenatt försörjningen med förbruksmateriel som ingivit stororo bör kunna lösas genom åtgärder som endast kostar en bråkdel av vad manhittills beräknat. Motionärerna anser det viktigt att regeringen och berördaorgan använder till att verifiera läget och ta fram en programplan medett handlingsprogram för de åtgärder som ännu återstår innan läget skall ansesvara helt tillhedsställande. Den svenska hälso- och sjukvården har en hög kvalitet ochbetydande resurser. Den kommer dock i krig att utsättas för storapåfrestningar. Del är därvid av avgörande betydelse attberedskapsförberedelserna inom funktionen Hälso- och sjukvård är sådana attpåfrestningarna kan övervinnas. Utskottet konstaterar att i de senasteförsvarsbesluten hälso- och sjukvården uppmärksammats som en av de svagastelänkarna i totalförsvaret. Brister har framför allt gällt beredskapen inomsjukvårdens försörjning. Särskilda resurser har satsats för att åtgärda problemen. 1 propositionen konstateras att de åtgärder som vidtagitsnu börjar ge påtagliga resutat och förbättringar i sjukvårdens beredskap.Utskottet anser det angeläget att den senaste tidens positiva utvecklingfortsätter. Utskottet delar bedömningen i propositionen att de principer förden civila hälso- och sjukvården i krig som fastställdes i det senasteförsvarsbeslutet bör gälla även fortsättningsvis. Även de allmänna principernaför finansieringen av beredskapsförberedelserna inom funktionen Hälso- ochsjukvård bör enligt utskottet ligga fast. Enligt propositionen bör dockfinansieringen av överlagringen hos sjukvårdshuvudmännen för den kvarvarandefredsmässiga sjukvården, som enligt försvarsbeslut helt skulle vila påsjukvårdshuvudmännen, ske enligt principen delat kostnadsansvar. Ipropositionen anförs att staten bör svara för de kapitalkostnader som enutökning av lagren medför, medan sjukvårdshuvudmännen bör ha kostnadsansvaretför drift inkl. 1* 1990191. Utskottet har inte något att erinra mot en l990/91:SoU9y sådanfördelning av kostnadsansvaret. Utskottet har sammanfattningsvis inte något alterinra mot de allmänna riktlinjer för hälso- och sjukvården i krig somförordas i propositionen. I motion Fö8 (fp) framhålls viklen av att det kommandeåret används till att verifiera läget och att en programplan tas fram med etthandlingsprogram för de åtgärder som behövs för att läget i fråga omberedskapsålgärder för hälso- och sjukvården i krig skall vara helttillfredsställande. Ulskoltet delar uppfattningen att insatserna för funktionenHälso- och sjukvård m.m. bör följas upp inför nästa försvarsbeslut. Detta skerlämpligen genom att en programplan med ett handlingsprogram för nödvändigaåtgärder tas fram. 1 denna del råder inte någon motsättning mellan utskottetsoch motionärernas uppfattning. Enligt vad som anförs i propositionen avserregeringen att i program-planeanvisningar för totalförsvarsmyndigheterna uppdraåt dem som berörs inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. att under budgetåret1991/92 vidta sådana förberedande åtgärder som fordras för att genomföra denödvändiga åtgärderna i fråga om fredssjukvårdens försörjningsuthållighet.Motion FÖ8 kan därmed förväntas bli tillgodosedd utan något initiativ frånriksdagens sida. Utskottet avstyrker därför motion Fö8 (fp) yrkande 17 delvis. Frågan om helikoptrar för sjuktransporter behandlades i1987 års försvarsbeslut. Enligt beslutet borde sjuktransporlkapacitelen medhelikoptrar öka för att behoven i krig skulle kunna tillgodoses. Detta bordeske på sådant sätt att även fredsmässiga behov kunde tillgodoses samtorganiseras i landstingskommunal och statlig regi samordnat med försvarsmakten,och privata helikopterföretag. Statliga medel avsattes föratt förbättra sjuktransportkapaciteten med helikoptrar under förutsättning allsjukvårdshuvudmännen var beredda att medverka i motsvarande omfattning.Ansvaret för civila akuta luftbur-na sjuktransporter borde föras överfrån till sjukvårdshuvudmännen. tillsatte socialministern en departementalarbetsgrupp med uppgift att klargöra förutsättningarna för att förverkliga intentionernai försvarsbeslutet vad avser helikoptrar för sjuktransporter. Arbetsgruppenredovisade sina synpunkter i rapporten (Ds 1988:9) Helikoptrar försjuktransporter. Rapporten visade på ett varierande intresse frånsjukvårdshuvudmännen all delta i frågans lösning. budgetproposition (1989/90:100, bil. 7) anmäldeföredrag ande statsrådet att en särskild förhandlingsdelegation (helikopterdelega tionen) hade tillkallats med uppgift all bl.a. träffa erforderliga avtal i fråga om helikoptrar för sjuktransporter. Föredrag anden uttalade dock att del enligt hennes mening, för att lösa frågan om en ökning av tillgången på helikoptrar för sjuktransporter, torde vara nödvändigt att i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) reglera a sjukvårdsmännenssamlade ansvar för sjuktransporter. Av den nuaktuella propositionen (bilaga 2, s. 10 ff.) framgår att 1990/91:SoU9y helikoplerdelegationeninfordrat anbud för anskaffning av helikoptrar för sjuktransporter till vissaorter. Vid anbudstidens utgång förelåg förutsättningar att påvissa ur beredskapssynpunkt viktiga orter påbörja uppbyggnaden av enorganisation med helikoptrar för sjuktransporter enligl intentionerna i 1987års försvarsbeslut. Föredragande statsrådet anför att hon har för avsikt attåterkomma med en redovisning för hur helikopterverksamheten för sjuktransporterutvecklas för att uppfylla intentionerna. Föredragande statsrådet anser det nödvändigt atthuvudmannaskapsfrågan för sjuktransporter nu löses. Hon redovisar att statenoch sjukvårdshuvudmännen i samband med förhandlingar om ändrat huvudmannaskapför sjukreseadministrationen träffat en överenskommelse om att sjukvårdshuvudmännenden skall ta över ansvaret för akuta luftburna sjuktransporter. Mot den bakgrunden föreslås i propositionen en utvidgningav sjukvårdshuvudmännens ansvar för sjuktransporter enligl hälso- ochsjukvårdslagen. Förslaget föranleder en ändring i lagens 6 §. Landstingskommunenskall enligt lagförslaget svara för att det inom landstingskommunen finns enändamålsenlig organisation för att till och från sjukhus eller läkaretransportera personer vilkas tillstånd kräver att transporten utförs medtransportmedel som är särskilt inrättade för ändamålet. Lagändringen föreslåsträda i kraft . 1 motion Fö2 av Tom () yrkas avslag på förslagettill ändring i hälso- och sjukvårdslagen. Motionären hänvisar bl.a. till beslutetför alt föra över ansvaret för ambulanstransporter frånräddningstjänsten till sjukvårdshuvudmännen. Detta ledde enligt motionären påflera platser till dubbla organisationer med en kraftig fördyring som följd.Motionären ifrågasätter vidare om har mandat att tecknaavtal som innebär finansiella åtaganden för landstingen, speciellt som behovetav helikoptrar har uppstått inom totalförsvaret och inte är något primärt behovför landstingen. Motionären framhåller vidare de viktiga uppgifter försjöräddning och iiällräddning som den befintliga statligahelikopterorganisationen har. Motionären anser att det statliga anvaret försådan verksamhet bör bestå och att även ansvaret för att driva organisationen iframtiden bör vara en statlig angelägenhet. I motion Föl2 av () hemställs att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om redovisningav helikopterdelegalionens förhandlingar med sjukvårdshuvudmännen. Motionärenanser att det är av största vikl att ett heltäckande nationellt system förluftburna helikoptertransporter skapas. Motionären hänvisar till attförhandlingarna mellan den särskilda förhandlingsdelegationen,helikopterdelegationen, och sjukvårdshuvudmännen inte varit friktionsfria ochatt flera landsting ställt sig kallsinniga till att delta i verksamheten medflygburna sjuktransporter i fred i den ordning som regeringen avsett förverksamheten. finns det enligt motionären goda skäl för att begära all 1990/9 l:SoU9y regeringen,så snart förhandlingarna är slutförda, för redovisar resultatet avförhandlingarna och sin syn på förhandlingsresultatet. I motion Fö8 (fp) pekas särskiltpå frågan om en förstärkning av kapaciteten för sjukvårdstransporter medhelikoptrar. Motionärerna konstaterar att landstingen nu ges ett klart störreansvar för denna fråga i fred. Enligt motionärerna måste staten ansvara föråtgärder som därutöver behövs för krigsfallet. Motionärerna begär etttillkännagivande till regeringen om detta (yrkande 17 delvb). Frågan om hur ansvaret för sjuktransporter med helikoptrari såväl fred som krig skall kunna tillgodoses har diskuterats under lång tid.Svårigheterna att lösa ansvars- och finansieringsfrågorna har hittillsförhindrat att en effektiv organisation sådana transporter. Fråganmåste enligt utskottet få en lösning. Det är därvid angeläget att ansvaret förhelikopterverksamheten för sjuktransporter i kris och krig klargörs.Föredragande statsrådet uttalar i propositionen att hon har för avsikt att förriksdagen redovisa hur helikopterverksamhelen för sjuktransporter utvecklas.Motionerna Fö8 (fp) yrkande 17 delvis och FÖ12 (s) kan enligt utskottetförväntas bli tillgodosedda utan något initiativ från sida.Motionerna avstyrks därför. Utskottet anser mot bakgrund bl.a. av det avtal som numeraföreligger mellan staten och landstingen och de landstingsfria kommunerna omakuta luftburna sjuktransporter all sjukvårdshuvudmännens ansvar försjuktransporter enligt hälso- och sjukvårdslagen bör utvidgas till att omfattaäven sådana transporter. Utskottet tillstyrker förslaget till ny lydelse av 6 §hälso- och sjukvårdslagen. Motion Fö2 (m) avstyrks. 1 motion So456 av och IngridRonne-Björkqvbt (båda fp) begärs ett tillkännagivande till regeringen om vadsom anförs i motionen om åtgärder för att garantera tillgång på infusionslösningar(yrkande 3). Av motionen framgår att infusionslösningar sedan år 1987tillverkas vid sjukhusapoteken vid . , Malmöallmänna sjukhus och . I Hornsberg i finns möjligheteratt ställa om nuvarande tillverkning av fettlösningar till infusionsvätskor.Vissa möjligheter finns också att utnytta gammal utrustning för produktion vidnedlagda delar av Grådö mejeri i . Vid Kabi iMatfors utanför finns möjlighet att ändra produktionen fråntillverkning av spolvätskor till infusionsvälskor. Tillverkningen i Matforsplaneras dock att flyttas till av kostnadsskäl. Motionärerna är mycketkritiska mot att fungerande enheter som den i läggs ner och anser i stället bör försöka lösa lönsamhetsproblemen där. I finns redanutrustning och kompetent personal. motionärernamåste förutsättningar skapas för en inhemsk produktion l990/91:SoU9y avinfusionsvätskor som tillgodoser behovet i händelse av beredskapstillstånd ochkrig. Liknande synpunkter framförs i motion So457 av (). Motionen mynnar ut i en begäran om tillkännagivanden till regeringen omvad som anförs i motionen om dels behovet av inhemsk produktion avinfusionslösningar (yrkande 1), dels Kabi utmärkta förutsättningar fören sådan produktion (yrkande 2). Infusionsvätskor är registrerade läkemedel som används vidvatten-, salt- och blodförluster i samband med operationer, brännskador, traumae.d. är i princip importberoende när det gällerförsörjningen med infusionsvätskor. Behovet av infusionsvätskor i krig bedömsöka till ca 15 gånger fredsförbrukningen. Infusionsvätskor, som till huvudsakbestår av vatten och olika safter, är skrymmande och tunga. De anses därförmedföra både lagrings- och distributionsproblem. Regeringen uppdrog i sepember 1987 åt överstyrelsen förcivil beredskap att i samråd med förhandla med (numera ) om produktion av infusionslösningar.Förhandlingarna är inne i sitt slutskede. Enligt uppgift från socialstyrelsenfinns goda förhoppningar att en lösning skall kunna nås som garanterar ensvensk reservkapacitet i . har i programplanen /921995/96föreslagit att tillgången på infusionslösningar säkerställs genom enkombination av åtgärder för att bibehålla fredstida produktionskapacitet,anskaffning av s.k. minifabriker samt lagring. Totalt beräknar socialstyrelsenatt ca 160 milj.kr. erfordras för att tillgodose behoven av infusionsvätskor. Föredragande statsrådet anför i propositionen attförsörjningen med infusionsvätskor bör ges andra principiella lösningar än desom diskuterats för läkemedel och förbrukningsmaterial. Hon anser det synnerligenangeläget att åtgärder vidtas för att säkerställa behovet av infusionsvätskor.De totala behoven bör dock enligt hennes mening ses över och kunna reducerasmed hänsyn ti// de bedömningar av hotbilder, försvarsprinciper och möjlighetertill förvarning som blir följden av beslut, men också till devårdprinciper som kommer att gälla i krig. Det bör enligt hennes mening ocksåprövas i vilken utsträckning vissa sjukhus i krig kan medverka i tillverkningenav infusionsvätskor. importberoende i fråga om infusionsvätskor ärenligt utskottet en allvarlig svaghet i beredskapen för sjukvården i kris och krig. Utskottet delar därför uppfattningen alt åtgärder måste vidtas så att behovet av infusionsvätskor kan säkerställas. pågår ett förhandlingsarbete som syftar till att en inhemsk produktion av infu sionsvätskor skall kunna säkerställas. Utskottet förutsätter att regering en utan särskilda uttalanden från sida kommer att följa 7 förhandlingsarbetet och i övrigt vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställaförsörjningen med infusionsvätskor i kris och krig. Utskot- 1990/9 l:SoU9y tetavstyrker därför motionerna So456 (fp) yrkande 3 och So457 (fp) yrkandena 1 och2. Försöksverksamhet med rekrytering av värnpliktiga tillsjukvården I motion Fö7 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande till regeringen om alt en försöksverksamhet bör starta där 800värnpliktiga rekryteras tilll vårdsektorn i enlighet med vad som anförs imotionen (yrkande 3). Motionärerna anser att en möjlighet bör införas attrekrytera värnpliktiga direkt till det civila försvaret. Ett lämpligt försöksområdeför en utvidgad värnplikt är enligt motionärerna vårdområdet. Motionärernaföreslår att genom uppdrag till intresserade landsting en försöksverksamhetstartas med årlig utbildning av 800 värnpliktiga och alt 100 milj.kr. Ett motsvarande anslagsyrkande ingår som yrkande 9 i motionen.Anslagsfrågorna behandlas dock under ett särskilt avsnitt nedan. avstyrkte i betänkandet l988/89:SoU15 ettmotionsyrkande om införande av samhällstjänst närmast liknande en allmänvärnplikt med inriktning på tjänstgöring inom vården. Utskottet framhölldärvid att hälso- och sjukvården förfogat över så kvalificeradpersonal som . Att tvinga ungdomar till vårdarbete skulle kunna äventyra dengoda vård vi har . Utskottet hänvisade till det omfattande arbete sompågår för att skapa bättre förutsättningar för personalförsörjningen inomvården. Utskottet var inte berett att ställa sig bakom motionens krav påsamhällstjänst inom vården (reservation av mp). följde utskottet(rskr. 1988/89:213). har vid flera tillfållen behandlat ochavstyrkt motionsyrkanden om allmän värntjänsl inom bl.a. sjukvården (se bl.a.betänkandena /90:FöU3 och FÖU7). Utskottet erinrar om att utskottet tidigare ställt sighelt avvisande till tanken på att personalförsörjningsproblemen inom sjukvårdenskall lösas genom någon form av allmän värnplikt. Utskottet vidhåller dennainställning och avstyrker därför motion Fö7 (mp) yrkande 3. Finansieringen av beredskapsförberedelserna inomfunktionen Hälso- och sjukvård samt anslagen för /92 När det gäller finansieringen av beredskapsförberedelsernainom funk tionen Hälso- och sjukvård m.m. anförs i propositionen att de allmän na principerna enligt försvarsbeslut bör ligga fast. Finansie ringen av överlagringen av förnödenheter hos sjukvårdshuvudmännen för den kvarvarande fredsmässiga sjukvården bör dock enligt proposi tionen ske enligl principen delat kostnadsansvar. Staten föreslås svara o för de kapitalkostnader som en utökning av lagren medför, medan sjukvårdshuvudmännen föreslås ha kostnadsansvaret för drift inkl. 1990/91:SoU9y Staten bör sålunda enligt förslaget ge riktade bidrag tillsjukvårdshuvudmännen motsvarande kapitalkostnaderna för investeringen iutökade lagervolymer, medan sjukvårdshuvudmännen skall svara för drift ochadministration. har förklarat att det inte är möjligt försjukvårdshuvudmännen att ta på sig nya arbetsuppgifter med åtföljandekostnadsökningar. Föredragande statsrådet anser med hänsyn tillLandstingsförbundets invändningar att det bör övervägas att under enövergångsperiod införa ett särskilt statligt bidrag utöver kapitalkostnadernaför drift- och administrationskostnader. Detta anses böra regleras i ettgenerellt avtal mellan staten och sjukvårdshuvudmännen, där ersättning enligtschablonbidrag bör eftersträvas. De årliga statliga bidragen för detta ändamålberäknas till högst 5 milj.kr. för den överlagring som motsvarar en månadsförbrukning inom fredssjukvården. Resultatet av utredningen (dir. 1991:20) omstatsbidragen och kommunernas finansiering, som skall vara slutförd i oktober1991, bör dock enligt propositionen avvaktas innan förändringar genomförs ibidragssystemet. Kostnaderna för att skapa en rimligförsörjningsuthållighet för den fortsatta fredsmässiga sjukvården under kriseroch krig anses enligl propositionen kunna hållas på en förhållandevis låg nivå.Kostnaderna för överlagringsåtgärder för läkemedel och förbrukningsmateriel fören månads uthållighet beräknas uppgå till 10 milj.kr. , fördelade med cahälften på vardera av läkemedel och förbrukningsmateriel. Kostnader för lagringav importerade insatsvaror tillkommer. I propositionen redovisas regeringens avsikt att iprogramplaneanvis-ningar för totalförsvarsmyndighelerna uppdra åt dem somberörs inom funktionen Hälso- och sjukvård m.m. all under /92vidta sådana förberedande åtgärder som fordras för all genomföra de angivnaförslagen i fråga om fredssjukvårdens försörjningsulhållighet. föreslås godkänna de sålunda redovisaderiktlinjerna för finansieringen av beredskapsförberedelserna inom funktionenHälso-och sjukvård. Anslagen E 18 och E 19 under femte huvudtiteln ingår iplaneringsramen för totalförsvarsfunktionen Hälso- och sjukvård m.m. Ipropositionen föreslås för nästa budgetår till Beredskapslagring ochutbildning m.m. för hälso- och sjukvård i krig (E 18) anvisa . ochtill Driftkostnader för beredskapslagring m.m. (E 19) . I motion Fö7 av m.fl. (mp) hemställs attriksdagen till totalförsvarsfunktionen Hälso- och sjukvård m.m. anvisar . utöver vad regeringen föreslagit eller således . (yrkande9).