yttr · GE05KU3 · 1990-12-31 00:00:00 — Ansvaret för service och vård till äldre och handikappadem.m. 1990/91:14 jämte motioner) 1990/91 KU3y Socialutskottethar berett tillfålle att avge yttrande över proposition1990/91:14 om ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m.m.samt de 15 motioner som väckts med anledning av propositionen. I remissenuppmärksammas särskilt på frågan om yttrande avlagrådet bör inhämtas över förslaget till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100). Ipropositionen, som bl.a. bygger på äldredelegationens rapport (Ds 1989:27)Ansvaret för äldreomsorgen, föreslås i korthet följande. Kommunerna ges ettsamlat ansvar för långvarig service och vård av äldre och handikappade.Kommunernas ansvar för långvarig vård till äldre och handikappade föreslåsutvidgat. Hälso- och sjukvårdslagen skall reglera kommunernas skyldighet atterbjuda god hälso- och sjukvård. Vidare införs en lagstadgad rätt förkommunerna att från landstingen överta sjukhem och andra somatiskalångvårdsinrättningar. Kommunerna ges även ett kostnadsansvar för sådansomatisk långtidssjukvård som man inte har verksamhetsansvar för.Försöksverksamhet med kommunalt huvudmannaskap för primärvården avsesgenomföras. Ledningenav den kommunala hälso- och sjukvården skall utövas av socialnämnden.Socialtjänstens bestämmelser om sociala distriktsnämnder, lokalorganslagen ochlagen om försöksverksamhet med en friare nämndorganisation kantillämpas även för den kommunala hälso- och sjukvården. Bestämmelser häromföreslås intagna i hälso-och sjukvårdslagen. Bland övriga lagförslag märksbl.a. en ändring i sekretesslagen. Förslagenföreslås träda i kraft . De lagregler som behövs för denekonomiska regleringen av reformen sker i en proposition som aviserats tillvåren 1991. 4 sami Nr 3y Utskottetbegränsar sitt yttrande till vissa frågor upptagna i några av motionerna iärendet, vilka rör propositionens förslag angående deb ledningen av denkommunala hälso- och sjukvården (i första hand behandlat under avsnitt 5.3 ipropositionen), deb sekretessen inom den kommunala hälso- och sjukvården (iförsta hand behandlat under avsnitt 5.9 i propositionen). Defrågor utskottet behandlar i yttrandet gäller således bl.a. dennämndorganisation genom vilken kommunerna skall handlägga de uppgifter som, omförslaget genomförs, skall ankomma på dem. Utskottet har därvid utgått frånpropositionens förslag om överförande av uppgifter från landstingen tillkommunerna m.m. I några motioner tas upp frågan om en försöksverksamhet medkommunalt huvudmannaskap för primärvården. Beträffande denna fråga sägs ipropositionen att chefen för senare ämnar föreläggaregeringen ett förslag till proposition om försök med kommunalt huvudmannaskapför primärvården (prop., avsnitt 7, s. 108). Ledningen av den kommunala hälso- och sjukvården Ipropositionen föreslås att ledningen av den kommunala hälso- och sjukvårdenskall utövas av socialnämnden eller i förekommande fall av socialdistriktsnämnd eller lokalt organ enligt lagen (1979:408) om vissa lokala organi kommunerna. Imotion 1990/91:Sol7 av () yrkas att kommunerna själva fåravgöra hur ledningen av äldreomsorgen skall organisersis. Enligt motion1990/91:So23 av m.fl. (fp) såvitt nu är i fråga bör kommunernages största möjliga frihet att själva bestämma på vilket sätt de vill arbetamed service och vård för äldre och handikappade. Motionärerna anser att detförhållandet att kommunallagsreformen ännu inte är fårdigberedd inle utgörnågot bärande skäl för att låsa fast kommunerna vid det beståenderegelsystemet. Tvärtom är det enligt motionen angeläget att kommunerna redanfrån början far möjlighet att inrätta den nämndorganisation som ter sig meständamålsenlig. I motion 1990/91:So21 av () tas upp förhållandena iGöteborg. Motionären, som erinrar om att såsom landstingsfri kommunredan är huvudman för hälso- och sjukvården, lämnar i motionen vissa uppgifterom den försöksverksamhet enligt frikommunlagen som kommunen bedriver medavseende på uppgifter av det slag som propositionen avser. Motionären anser detangeläget att det föreliggande förslaget för del genomförs vid dentidpunkt som är lämplig med hänsyn till den pågående försöksverksamheten. Imotionen begärs därför att ges möjlighet att lokalt anpassagenomförandet av de i propositionen föreslagna förändringarna. Enligtpropositionen (prop. s. 64 f.) är syftet med förslaget om 1990/91:KU3y kommunalhälso- och sjukvård bl.a. att kunna samordna sociala och medicinska insatser.För att denna samordning skall kunna genomföras krävs enligt föredragandensmening att en och samma nämnd har det samlade ansvaret för insatserna.Föredraganden anser därför att den samlade sociala och medicinska verksamhet,som kommunerna skall ha ansvar för, skall ledas av socialnämnden eller iförekommande fall av distriktsnämnden i ett socialdistrikt eller av ett lokaltorgan i en kommundel. I propositionen erinrar föredraganden om att de kommunersom anser att en annan nämndorganisation är bättre för kommunen har möjlighetatt ansöka om att få tillämpa lagen om försöksverksamhet med en friarekommunal nämndorganisation. Utskottet får för egen delanföra följande. ' Utskottetanser att det mot bakgrund av det pågående frikommunförsöket saknas anledningatt på förevarande delområde nu införa en permanent lagstiftning som i principskulle ge kommunerna frihet att bestämma sin nämndorganisation.Stat-kommunberedningen har beslutat att göra en kartläggning ochuppföljning av försöket med en friare nämndorganisation. Syftet medutredningsarbetet, som avses bli slutfört , är att förseregeringen med beslutsunderlag inför nästa års överväganden om en friarekommunal nämndorganisation. Detta arbete bör enligt utskottets mening inteföregripas. Utskottetfinner att från de synpunkter utskottet har att beakta det inte finns någothinder mot ett antagande av propositionen i denna del. Det anförda innebär attutskottet avstyrker motionerna 1990/91:Sol7 och 1990/91:So23 såvitt nu är ifråga. mening bör inte i förevarande sammanhang några särskilda uttalandengöras beträffande den kommunala nämndorganisationen i såvitt nu är ifråga. kan få anledning återkomma till den i motion 1990/91:So21upptagna frågan vid behandlingen av regeringens kommande förslag rörande denkommunala nämndorganisationen. Med det anförda avstyrker utskottet även motion1990/9 l:So21. Sekretessen inom den kommunala hälso- och sjukvården Ipropositionen (s. 85) framhålls att den verksamhet som enligt refor men läggs på kommunerna avseende såväl insatser av hälso- och sjukvårdskaraktär som insatser av socialtjänslkaraktär i sekretess hänseende kommer att omfattas av dels reglerna i 7 kap. 1 § sekretess lagen (hälso- och sjukvårdssekretess), dels reglerna i 7 kap. 4 § sekretesslagen (socialtjänstsekretess). I propositionen konstateras vidare att detta inte har någon betydelse eftersom såväl skaderekvisiten som sekretesslidens längd m.m. är desamma inom såväl som hälso- och sjukvården. I propositionen föreslås en ändring i sekretess lagen bestående i att 7 kap. 4 § kompletteras med en bestämmelse om -, att sekretess inte skall gälla för uppgifter i anmälan och beslut i ärenden om ansvar eller behörighetför personal inom 1990/91:KU3y hälso- och sjukvård. Bestämmelsen utgören motsvarighet till 7 kap. 2 § 4. sekretesslagen som förhindrar hälso- ochsjukvårdssekretess för uppgifter i anmälan och beslut i ärende hos hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd. Detta förslag faller under lagrådetsgranskningsområde. I propositionen uttalas att förslaget är av sådanbeskaffenhet att lagrådets hörande skulle vara utan betydelse. Imotion 1990/91:So20 av m.fl. (c) såvitt nu är i fråga tas uppfrågan om sekretess och patientjournaler. Motionärerna erinrar om att det inomsocialtjänsten samt hälso- och sjukvården gäller särskilda regler om förvaringav handlingar och att patientjournaler innehåller en mängd inlegritetskänsligauppgifter vars handhavande kräver största noggrannhet. Vidare anförs imotionen följande. Reformeninnebär att patientjournalerna skall överföras till kommunerna och integrerasi den kommunala . Detta kan medföra en annan hantering av deintegritetskänsliga uppgifterna vars konsekvenser inte är tillräckligt utredda.Lagrådet bör ges i uppdrag att granska frågan. Det är vidare angeläget attlagrådet ger sin syn på frågan om tillägget till 7 kap. 4 § sekretesslagen ärtillräckligt som kompletterande sekretessreglering till följd av reformen. Vadhär anförts om lagrådsgranskning av sekretessbestämmelser och patientjournalerbör ges regeringen till känna. Utskottetfår för egen del anföra följande. Somframgått ovan är sekretesskyddet enhetligt utformat inom hälso- och sjukvårdensamt . Detta innebär att sekretesslagen inte behöver ändras tillföljd av det framlagda förslaget om att överföra viss verksamhet på hälso- ochsjukvårdsområdet. Den föreslagna ändringen av 7 kap. 4 § serketesslagen utgörsom. ovan framgått en motsvarighet till bestämmelsen i 7 kap. 2 § 4. omoffentlighet för uppgifter i anmälan och beslut i ärende hos hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd. Detskall i sammanhanget erinras om att utskottet i betänkande1990/91:KU10 behandlat en motion vari begärdes att sistnämnda bestämmelseändras så att det blir möjligt att bibehålla sekretess för uppgifter i enanmälan till hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd. Utskottet föreslår medanledning av motionen att regeringen tar upp denna fråga till övervägande.Riksdagen kommer att behandla betänkandet. 1motion 1990/9 l:So20 ifrågasätts om inte reformen medför behov av ytterligareförändringar av sekretesslagstiftningen. Motionärerna pekar i sammanhanget påatt patientjournaler som en följd av reformen kommer att överföras frånlandstingen till kommunerna. I motionen uttrycks farhågor för att kommunernashantering av de integritetskänsliga uppgifterna i dessa journaler inte ärtillräckligt utredda. UtskottetSr i denna del anföra följande. I äldredelegationens rap port (Ds 1989:27) Ansvaret för äldreomsorgen föreslogs en särskild övergångsbestämmelse intagen i hälso- och sjukvårdslagen gällan de frågan i vilken utsträckning journaluppgifter rörande enskilda . patienter kan föras över från landstingskommun till kommun. den föreslagnabestämmelsen får sådan överföring 1990/91:KU3y ske om det äruppenbart att det kan ske utan men för den enskilde eller någon honomnärstående eller om den enskilde lämnar sitt samtycke härtill. 1 propositionenanförs bl.a. följande (prop. s. 144). Vid överförande av journaluppgifter bör iförsta hand inhämtas samtycke från vederbörande enskilda. I den mån sådantsamtycke ej kan erhållas skall journaluppgifterna bli föremål för sedvanligsekretessbedömning. Enligt föredraganden bör det ankomma på socialstyrelsenatt utfårda allmänna råd angående handhavandet av patientjournaler i sambandmed reformens genomförande. Utskottethar inte funnit något att erinra mot de överväganden i frågan som gjorts ipropositionen. Vadhärefter angår hanteringen hos kommunen av integritetskänsliga uppgifter i enpatientjournal vill utskottet erinra om att det i propositionen (s. 85) pekaspå att det inom samt hälso-och sjukvården finns särskildabestämmelser om förvaring av handlingar [7 § första stycketpatientjournallagen (1985:562) och 51 § socialtjänstlagen (1980:620)]. Enligtdessa bestämmelser skall journaler och andra handlingar som rör enskildaspersonliga förhållanden förvaras så att obehöriga inte får tillgång till dem.Föredraganden framhåller att med "obehörig" även menas personal hoskommunerna som inte har med uppgifterna att skaffa i och för sitt arbete ochatt det ankommer på den som leder en viss verksamhet att se till att endast debefattningshavare som behöver olika uppgifter för sitt arbete kommer åt dessa.Enligt utskottets mening får lagregleringen på området anses till fyllest. Utskottetvill allmänt understryka vikten av att inom kommunerna skapas sådana rutineratt endast sådana befattningshavare inom de aktuella nämnderna som för sittarbete behöver sekretesskyddade uppgifter av nu aktuellt slag får del avdessa. Utskottet vill i sammanhanget erinra om att en särskild utredningsfrågai det pågående kommunallagsarbetet inom gäller sekretesseni kommundels-nämnderna (jfr KU 1987/88:23 s. 13). Översynen i den delen avseralltså bl.a. de eventuella problem som kan uppkomma till följd av att i denkommunala verksamheten i sådana nämnder förtroendevalda och tjänstemän fårtillgång till och hanterar uppgifter som inhämtats från olikaverksamhetsområden och för olika syften. Utskottetsslutsats är att den föreslagna reformen utöver den föreslagna ändringen isekretesslagen inte medför behov av ytterligare lagändringar påsekretessområdet. Utskottet delar bedömningen i propositionen att det intevarit nödvändigt att höra lagrådet om propositionen i här behandlad dei. den 15 november1990 1990/91:KU3y Närvarande:Olle (), (), (), (), (), (), Hans Nyhage (m), (),(), (), (), (), Hans Leghammar (mp), (), (), LahjaExner (s) och (). Ledningen av den kommunala hälso- och sjukvården BirgitFriggebo (fp), () och Hans Leghammar (mp) anser alt den delav utskottets yttrande under rubriken av den kommunala häbo- ochsjukvården som börjar med "Utskottet an-ser"'och slutar med "nuär i fråga" bort ha följande lydelse: Somframhållits i motionerna 1990/91:Sol7 och 1990/91:So23 bör kommunerna gesstörsta möjliga frihet att själva bestämma på vilket sätt de vill arbeta medservice och vård för äldre och handikappade. Utskottet är därför inte berettatt godta propositionens förslag om att ledningen av den kommunala hälso- ochsjukvården endast får utövas av socialnämnden eller i förekommande fall avsocial distriktsnämnd eller lokalt organ. Förslaget i denna del bör i ställetges en avfattning som gör del möjligt för kommunerna att inrätta dennämndorganisation som ter sig mest ändamålsenlig. Det förhållandet attkommunallagsreformen ännu inte är fårdigberedd utgör inte något hinder häremot.Det bör ankomma på socialutskottet att utforma erforderliga lagtexter.Utskottet får med det anförda tillstyrka bifall till motionerna 1990/91:Sol7och 1990/91:So23 såvitt nu är i fråga.