yttr · GE05JoU2 · 1990-12-31 00:00:00 — och den västeuropeiska integrationen 1990/91 JoU2y Utrikesutskottethar berett jordbruksutskottet m,fl. utskott tillfålle att avgeyttrande över vissa under den allmänna motionstiden väckta motioner omSverige och den västeuropeiska integrationen. Iyttrandet behandlar jordbruksutskottet följande motioner: 1989/90;Fi207av m.fl. (mp) vari yrkas 5. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att jordbrukspolitiken icke skall anpassas till EG. 1989/90:U503av m.fl. (m) vari yrkas 6. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående svensk medverkan i EEA. 1989/90:U515av m.fl. (vpk) vari yrkas 7. attriksdagen hos regeringen begär att denna till EG-kommissio nen, och framför att inte kan godta försämringar när det gäller miljön, arbetsmiljön, konsu mentskyddet, den generella välfärdspolitiken, fackliga rättigheter, jäm likheten mellan kvinnor och män samt det demokratiska inflytandet. 1989/90:U518av m.fl. (c) vari yrkas 13.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom planering av jordbruksproduktion som kan garantera en långsiktigt uthålligfolkförsörjning i hela . 1989/90:U519av m.fl. (mp) vari yrkas 5.att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom att bör satsa på att utveckla ECE till en ännu starkare bas förall-europeiskt miljöarbete än redan är fallet. 1989/90:U522av m.fl. (mp) vari yrkas 3.att hos regeringen begär klarläggande om att förhandlingsmandatetmed EG ej omfattar handel med miljöfarligt avfall, 11.att hos regeringen begär klarläggande om att förhandlingsmandatetmed EG inte omfattar jordbruket. 1 1990/91. 1989/90:U542 av IngerSchörling m.fl. (mp) vari yrkas 1990/91:JoU2y 1.att som sin meningger regeringen till känna att en försämrad yttre miljö eller arbetsmiljö, ettsämre konsumentskydd eller en urholkad arbetsmiljö är pris som inte ärberett att betala för att uppnå EG-anpassning, 2.att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen refererats från EGs egenmiljöutredning om risken för att EGs inre marknad leder till betydande ökningarav allvarliga miljöproblem, 4. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att försenad avveckling av freoner på grund av EG-anpassningen som påpekats av inte kan godtas, 5. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att de av energi- och påpekade skillnaderna mellan och EG, bl.a. när det gäller miljömotiverad gränskontroll, kontroll av avgasrening och svavelutsläpp, inte får utjämnas genom att sänker sina krav, 8.att som sin mening ger regeringen till känna att de skillnader ilivsmedelsnormerna mellan och EG som påvisats av livsmedelsverket ickefår utjämnas genom att svenska normer försvagas eller planerade skärpningarförsenas, 13.att som sin mening ger regeringen till känna att de skillnader mellanEG och beträffande kemikaliekontrollen som kartlagts av KEMI icke fårutjämnas genom att svenska normer försvagas eller att planerade skärpningarförsenas. Utskottethar anordnat en utfrågning med representanter för utrikesdepartementetshandelsavdelning, och i syfte atterhålla information om det västeuropeiska integrationsarbetet. Enligtmotionärerna i motion U515 (v) kan de enskilda nationalstaterna inte lösa allaavgörande problem som finns i . Miljöhoten känner inga gränser. Det krävsett alleuropeiskt samarbete med för hela bindande beslut inommiljöområdet. Det är viktigt att det rör sig om minimiregler som ger enskildaländer möjlighet att ensamma eller tillsammans med andra länder gå vidare ochskärpa reglerna. Enligt motionärerna är EG-systemet här ett hinder för enpositiv utveckling. Detta beror på att varornas fria rörlighet är en överordnadprincip inom gemenskapen. Enligt motionärerna har i EGEFTA-förhandlingarnanär det gäller undantag haft en exempel- 1990/91:JoU2y löst låg profil.Sverige bör klart och tydligt deklarera till ,och att vi inte kan godta försämringar försvensk del när det gäller bl.a. miljön (yrkande 7 delvis). I motion U542 (mp) framhålls att EG inte kommer attacceptera ett svenskt fasthållande vid hundratals "särregler" i detfortsatta arbetet med EG-anpassningen. Tvärtom kräver EG att alla länder somvill komma i åtnjutande av den inre marknadens fördelar också måste accepterahela EGs samlade regelverk, den s.k. acquis communautaire, som omfattar alltvad EG enats 1957. Enligt motionärerna håller i detpågående arbetet på att avsäga sig möjligheterna att föra en självständigmiljöpolitik. Rikdagen bör ge regeringen till känna att bl.a. en försämradyttre miljö är ett pris som inte är berett att betala för att uppnåEG-anpassning (yrkande 1, delvis). redovisades en avEG-kommissionen beställd expertrapport som förutspådde kraftigt ökandemiljöproblem på grund av den inre marknadens dynamiska tillväxteffekter. De irapporten refererade riskerna för att EGs inre marknad leder till betydandeökningar av allvarliga miljöproblem bör enligt motionärerna ges regeringen tillkänna (yrkande 2). Vidare framhålls i motionen att de av energi- och miljödepartementetpåpekade skillnaderna mellan och EG, bl.a. när det gällermiljömotiverad gränskontroll, kontroll av avgasrening och svavelutsläpp, intefår utjämnas genom att sänker sina krav (yrkande 5).Kemikaliekontrollen inom EG är enligt motionärerna på olika sätt snävare. Detinnebär bl.a. att fårre ämnen klassas som cancerframkallande inom EG än iSverige och att EG har högre farlighetströskel. EG saknar vidare regler omuppgiftsskyldighet. Skillnaderna mellan och beträffandekemikaliekontrollen får inte utjämnas genom att svenska normer försvagas elleratt planerade skärpningar försenas (yrkande 13). Utskottet vill för sin del framhålla att alla länder måstesamarbeta för att bemästra de regionala och globala miljöproblemen. Inom mångainternationella organisationer bedrivs ett intensivt miljösamarbete, ochSverige har alltid aktivt verkat för att miljöhänsyn skall tas vid utformningenav organisationernas rekommendationer och beslut. Det internationellasamarbetet på miljöområdet har förstärkts, och betydandeframsteg har gjorts. Genom de samarbetsformer som etablerats torde deinstitutionella förutsättningarna finnas för en ansvarsfull hushållning mednaturresurser och till en djupare insikt och bättre omsorg om miljön. Det ärför framtiden angeläget att söka påverka både EG och enskilda länder i riktningmot ytterligare ökat miljömedvetande. Som ett resultat av bl.a. tidigarefrihandelsavtal är graden av samordning på miljövårdsområdet högmellan och . har positionerna på miljövårdsområdetflyttats fram inom EG, och miljökraven har även mött en allt större förståelset.ex. Detta torde enligt utskottets mening möjliggörakommande gemensamma riktlinjer på r 1990/91. InförEES-förhandlingarna har vissa problemområ- 1990/91:JoU2y den identifierats.EFTA-länderna har klargjort vikten av att bibehålla en hög ambitionsnivå närdet exempelvis gäller hälso-, säkerhets-, konsument- och miljöfrågor. Förredovisade problemkategorier kan det bli aktuellt att förhandla fram undantag.EGs inställning är att undantagen måste begränsas till ett minimum. Alltföromfattande krav på särlösningar riskerar att urholka innehållet i ett kommandeEES-avtal. Båda parter är dock eniga om att frågan skall lösas i självaförhandlingsskedet. Ett viktigt element härvidlag är att EFTA-länderna gesmöjlighet att delta i utvecklingen av nya internationella regler. Mot bakgrundav vad som här anförts om det internationella miljösamarbetet torde syftet medmotionerna U515 yrkande 7 delvis, U542 yrkandena 1 delvis, 2, 5 och 13 i alltväsentligt kunna bli tillgodosett. Motionsyrkandena kan därmed lämnas utanriksdagens vidare åtgärd. Imotion U519 (mp) yrkande 5 framförs krav på att skall satsa på attutveckla ECE (Economic Commission for Europé) till en ännu starkare bas förall-europeiskt miljösamarbete. Globalt och regionalt samarbete krävs för attsanera miljön och möta hoten mot vår överlevnad. Varje land skall kunna skyddanaturen, miljön och sina invånares hälsa och vägra handla med miljö- ochhälsovådliga produkter och produkter som framställs under omständigheter somstrider mot de mänskliga rättigheterna eller innebär ekologisk dumpning. Ökatsamarbete mellan öst och väst är särskilt viktigt nu för att underlätta bl.a.ekologisk återuppbyggnad. och bör medverka i detta arbete. ÄvenEG kan med förändrade ambitioner utgöra en byggsten inom ramen för detall-europeiska samarbetet. Avredogörelsen ovan framgår att det arbete som bedrivs inom internationella forai allt väsentligt är ägnat att tillgodose syftet med motion U519 yrkande 5.Motionsyrkandet bör således inte medföra någon vidare åtgärd. Miljöpartiethävdar i motion U522 att EFTA lovat EG att man skall avstå frånalla restriktioner beträffande bl.a. export, import, återexport, territoriellaskyddsregler och oberättigade säljför-bud. Undantag för t.ex. export avmiljöfarligt avfall har inte gjorts. bör hos regeringen begära ettklarläggande om att förhandlingsmandatet med EG ej omfattar handel medmiljöfarligt avfall (yrkande 3). Utskotteterinrar om de riktlinjer för integrationsarbetet som lades fast som ett resultat av behandling av proposi tionen om och den västeuropeiska integrationen (prop. 1987/88:66, UU24, rskr. Förhandlingarna med EG skulle vara förutsättningslösa och avsikten borde vara att bredda och fördjupa samarbetet med EG på varje område så långt detta är förenligt med neutralitetspolitiken. Inget område borde vara undantaget från för handlingar. De allmänna målen för samarbete med EG be kräftades av (1988/89:UU19). I regeringens pro- 4 position 1989/90:100, bil. 16 såvitt avser vissa avfallsfrågor konstatera- des att avfall eller andrafarliga produkter inte skall exporteras till land 1990/91:JoU2y som saknarresurser att ta hand om avfallet eller produkten på ett miljöriktigt sätt. Ettsamordnat handlande borde eftersträvas i . Inom såväl somFörenta nationernas miljöprogram, , pågår arbete med konventioner för attinternationellt reglera kontrollen av gränsöverskridande transporter av avfallsom kan hota människors hälsa eller miljö. Vidare redovisades bl.a. det arbetesom bedrivs på kemikalieområdet inom , och mellan denordiska länderna. anslöt sig till vad som anförts i propositionen omdet internationella samarbetet på avfallsområdet. erinrades om det nordiskasamarbetet som har bedrivits parallellt med EGs motsvarande arbete(1989/90:JoU16, rskr. Mot bakgrund av det anförda är jordbruksutskottetinte berett att tillstyrka ett särskilt riksdagsuttalande med anledning avmotion U522 yrkande 3. Motionen avstyrks i berörd del. Imotion U503 (m) framhålls att förmågan att komma till rätta med miljöproblemenkommer att bli avgörande för framtid. De stora miljöproblemen måstelösas på övernationell nivå. I det framtida arbetet med att skapa ett renareEuropa kommer EG att spela en betydelsefull roll. EG håller på att etablera engemensam miljövårdsorganisation, ().Organisationen skall även vara öppen för länder utanför EG och enligtmotionärerna bör ansöka om medlemskap (yrkande 6). utfrågning framkom bl.a. att EGs gemensamma miljövårdsorganisationEEA () kommer att vara öppen för andra länderutanför gemenskaperna. EFTA-länderna har klart manifesterat sitt intresse förett medlemskap. Även från EG har ett sådant intresse uttalats. Utskottetförutsätter att frågan om ett svenskt medlefnskap i EEA kommer att aktualiserasnär organisationen formellt har upprättats. Syftet med motion U503 yrkande 6torde således i allt väsentligt komma att tillgodoses och m.otionen bör därförinte föranleda någon vidare åtgärd. Enligtmotion U542 (mp) yrkande 4 har i ett förslag tillimportregleringar av produkter som framställts med hjälp av CFC (freoner) konstateratatt det trots EG-beslut om anslutning till Montrealprotokollet inte förnärvarande är möjligt att harmonisera de svenska reglerna med EGs bestämmelser.En försenad avveckling av freoner på grund av EG-anpassningen kan enligtmotionärerna inte godtas. EGanslöt sig till det s.k. Montrealprotokollet om en successiv minskning av fem fullständigt halogenerade CFC-för eningar samt en fisning av användningen av förekommande brome- rad motsvarighet, s.k. haloner. Genom en förordning som trädde i kraft har EG fullföljt dessa åtaganden. Förordning en äger tillämpning på import, export, produktion och förbrukning av CFC och haloner. Fr.o.m. förbjuds import av dessa 5 ämnen och från den 1januari 1993 förbjuds import av produkter innehållande dessa ämnenfrån land som inte är part i Montrealproto- 1990/91:JoU2y Därtill har uppmanats till frivilliga överenskommelser med industrin för att eliminieraeller ytterligare begränsa användningen. beslutade EG attkonsumtion och tillverkning av de ämnen som täcks avMontrealprotokollet helt skall vara eliminerade En reducering skall ske så snabbt som möligt. Beträffandedet svenska awecklingsprogrammet för CFC-produkter m.m. vill utskottet erinraom att målet för denna plan är en total avveckling av användningen avozonnedbrytande ämnen inom alla användningsområden. Awecklingsplanen ärtvingande och straffeanktionerad och bygger på dagens förutsättningar,kunskaper och teknik samt på tillgången till alternativa produkter m.m.Utskottet kan konstatera att det svenska awecklingsprogrammet internationelltsett är mycket långtgående. Enligt vad utskottet erfarit följer regeringen fråganmed uppmärksamhet och erhåller fortlöpande information om utvecklingen avalternativa produkter och processer som kan påskynda avvecklingen av samtligaozonnedbrytande ämnen. framlade förslag om förbudmot import av sådana freonprodukter och produkter tillverkade med hjälp avfreon som avses omfattas av det förbud som skall gälla fr.o.m. den 1 januari1991. I sin rapport nr 3716 redovisar åtgärder till skydd förozonskiktet och lämnar förslag om förbud mot nyinstallationer och portablahalonbrandsläckare. Enligt vad utskottet erfarit bereds frågan iregeringskansliet. fattade regeringen beslut om förbudmot import fr.o.m. av vissa skumplastprodukter tillverkademed hjälp av CFC. har i uppdrag att senast vid årsskiftet1990-1991 avge förslag om vilka ytterligare varugrupper som skall omfattas avett eventuellt importförbud fr.o.m. . I likhet med vadmiljöministern anförde i samband med en frågestund i den 13 februari1990 (prot. 1989/90:66) anser utskottet att beslut att antaregeringens förslag om att avveckla användningen av CFC ligger till grund fördet fortsatta arbetet och att det inte finns anledning att ompröva dettabeslut. Utskottet upprepade sin tidigare uttalade inställning om detangelägna i att detta arbete slutförs (1990/91;JoU3). Med hänsynhärtill och mot bakgrund av vad som i övrigt anförts bör motion U542 yrkande 4kunna avstyrkas i den mån den inte kan anses tillgodosedd. Enligtmotionärerna i motion U522 (mp) yrkande 11 är jordbruket inte helt uteslutet från EG-anpassningen. EFTA har i visst samman hang låtit förstå att av EG-kommissionen omnämnda eftergifter röran de jordbruksprodukter kommer att behandlas med ett öppet sinnelag och med beredskap för förhandlingar om konkreta förslag. bör hos regeringen begära ett klarläggande om att förhandlingsmanda tet med EG inte omfattar jordbruket. Även i motion Fi207 kräver att den svenska jordbrukspolitiken inte skall anpassas till EG (yrkande 5). Sverigeskall behålla ett livskraftigt jordbruk över 1990/9 l:JoU2y hela landetmed biologiskt-organiskt brukningssätt. Därför måste det slås fEist att enanpassning till EG inte kommer att bli aktuell. Utrikesdepartementetshandelsavdelning (UDH) har i sin rapport av det svenskaintegrationsarbetet () sammanfattat förberedelsearbetet inför deformella förhandlingarna med EG. I rapporten redovisas bl.a. avgränsningen avdet materiella innehållet i ett kommande . Förhandlingarna mellan EPTAoch EG omfattar inte ett EFTA-deltagande i EGs gemensamma jordbrukspolitik(CAP). Generell frihandel med jordbruksprodukter är således inte aktuell inomEES. Däremot diskuteras möjligheten att underlätta handeln med specifikaprodukter med anknytning till jordbrukssektorn. EG har bl.a. markeratönskvärdheten av att liberalisera handeln med vissa produkter, såsom grönsakeroch frukt från de fattigare . EFTA har offensiva intressen somi första hand ligger inom området bearbetade jordbruksprodukter. I anslutninghärtill diskuteras också nya regler för råvaruprisutjämning. I den våren 1990framlagda livsmedelspolitiska propositionen (1989/90:146) konstaterades attförhandlingarna mellan EFTA och EG inte omfattar en gemensam jordbrukspolitik.Samtidigt framhölls att önskemål från EGs sida om ökat marknadstillträde förvissa jordbruksprodukter motiverade lättnader på EG-marknaden för intressantasvenska produkter. Med åberopande av vad som anförts i propositionen framhölljordbruksutskottet i likhet med vissa motionärer att det från jordbruketssynpunkt var angeläget med ett ökat marknadstillträde inom EG för svenskalivsmedel. Utskottet utgick ifrån att de lättnader för intressanta produktersom avsågs i propositionen gällde jordbruksprodukter (1989/90;JoU25). Med detanförda bör motionerna U522 yrkande 11 och Fi207 yrkande 5 anses besvarade.Motionsyrkandena bör därför inte föranleda någon vidare åtgärd. Enligtmotionärerna i motion U518 (c) tyder uppgifterna om miljöförstöringen iSovjetunionen på att omfattande arealer jordbruksmark är obrukbara. Ommiljöförstöringen i öst inte kan hejdas finns det risk för att produktiviteteni det östeuropeiska jordbruket inte kan förbättras. Detta oavsett om näringenfår tillgång till modern teknik och nya effektiva produktionsmetoder. En sådanframtid kommer att medföra långvariga behov av att importera livsmedel för attgarantera folkför-sörjningen. Inom EG- och EFTA-länderna planerar regeringarnanu för en snabb reducering av den brukade arealen för att eliminera överskottetav jordbruksprodukter. Med anledning av den nya situationen i våraösteuropeiska grannländer är det enligt motionärerna viktigt att regeringen isamordningsarbetet med EG aktualiserar frågan om enjordbruksproduktion som kan garantera en långsiktigt uthållig folkförsörjningi hela (yrkande 13). Jordbruksutskottetkonstaterade i samband med behandlingen av den framtida livsmedelspolitikenvåren 1990 (1989/90:JoU25) att det knappast var möjligt att närmare bedöma ivad mån det fanns anledning att göra antaganden om denframtida utvecklingen av den globala livsme-" 1990/91:JoU2ydelsförsörjningen som väsentligen avvek från regeringens bedömning somgrundades på FAOs undersökningar och prognoser. anslöt sig utskottettill vissa motionärers synpunkter när det gäller de risker förlivsmedelsproduktionen som är förenade med ekologiska katastrofer och annannegativ miljöpåverkan. Det ansågs ej meningsfullt att föreslå något bestämtriksdagsuttalande i en fråga där möjligheterna att dra bestämda slutsatser omden långsiktiga utvecklingen i hög grad är begränsade. Med det anförda och medhänsyn till vad utskottet redovisat ovan beträffande avgränsningen av etteventuellt avstyrks motion U518 yrkande 13. Imiljöpartiets motion U542 yrkande 8 framhålls att en EG-harmonise-ring avlivsmedelskontrollen bl.a. skulle leda till förändringar som strider motvetenskapligt baserade kost- och hälsoprinciper. Vidare kan en anpassning ledatill försämringar beträfiiande märkningsprinciper, innehållsdeklarationer,datummärkning och bestrålning av livsmedel. Enligt motionärerna får deskillnader i livsmedelsnormerna mellan och som påvisats avlivsmedelsverket inte utjämnas genom att svenska säkerhetskrav sänks ellerplanerade skärpningar försenas. EnligtUDHs ovan (s. 7) nämnda rapport har EGs och EFTA-ländernas olika kravnivåer påbl.a. livsmedelsområdet identifierats som ett problemområde införEES-förhandlingarna. Olika regler finns bl.a. för märkning (innehåll) samt förlivsmedelstillsatser. För dessa problemkategorier kan det bli aktuellt attförhandla fram undantag, övergångsarrangemang eller andra former av lösningar.Ett kommande syftar till ökad samhandel genom sänkt gränsskydd mellanEG och EFTA och som utskottet framhållit ovan (s. 4) är det mycket viktigt attEFTA-länderna ges möjlighet att delta i utvecklingen av nya regler inom ramenför ett eventuellt . Härutöver anser utskottet det inte meningsfulltatt innan förhandlingarna slutförts förorda ett särskilt riksdagsuttalandemed anledning av motion U542 yrkande 8. Motionen avstyrks i berörd del. Motionernaföranleder i övrigt inget särskilt uttalande av jordbruksutskottet. Stockholmden På jordbruksutskottets vägnar Närvarande:Jan (), (), (), MartinSegerstedt (s), (), (), (), ÅkeSelberg (s), (), (), LennartBrunander (c), (), 1990/91:JoU2y (), KajLarsson (s), () och t)ag (s). SvenEric Lorentzon, och (alla m) anför: Somanförts i motion U503 yrkande 6 kommer förmågan att komma till rätta medmiljöproblemen att bli avgörande för framtid. De stora miljöproblemenmåste lösas på övernationell nivå. 1 det framtida arbetet med att skapa ettrenare kommer EG att spela en betydelsefull roll. EG håller på attetablera en gemensam miljövårdsorganisation, (). Organisationen skall även vara öppen för länder utanför EG och vi anseratt bör ansöka om medlemskap. LennartBrunander och (båda c) anför: Uppgifternaom miljöförstöringen i tyder på att omfattande arealerjordbruksmark är obrukbara. Om miljöförstöringen i öst inte kan hejdas finnsdet risk för att produktiviteten i det östeuropeiska jordbruket inte kanförbättras. Detta oavsett om näringen får tillgång till modern teknik och nyaeffektiva produktionsmetoder. En sådan framtid kommer att medföra långvarigabehov av att importera livsmedel för att garantera folkförsörjningen. Inom EG-och EFTA-länderna planerar regeringarna nu för en snabb reducering av denbrukade arealen för att eliminera överskottet av jordbruksprodukter. Medanledning av den nya situationen i våra östeuropeiska grannländer är detenligt vår mening viktigt att regeringen i samordningsarbetet med EG omedelbartaktualiserar frågan om en jordbruksproduktion som kan garantera en långsiktigtuthållig folkförsörjning i hela . Utskottet borde således ha tillstyrktmotion U518 yrkande 13. AnnikaÅhnberg (v) anför: Somframhållits i motion U515 yrkande 7 (delvis) kan de enskilda nationalstaternainte lösa alla avgörande problem som finns i . Miljöhoten känner ingagränser. Det krävs ett alleuropeiskt samarbete med för hela bindandebeslut inom miljöområdet. Det är viktigt att det rör sig om minimiregler somger enskilda länder möjlighet att ensamma eller tillsammans med andra länder gåvidare och skärpa reglerna. Enligt min mening är EG-systemet här ett hinder fören positiv utveckling. Detta beror på att varornas fria rörlighet är enöverordnad princip inom gemenskapen. har i EGEFTA-förhandlingarna närdet gäller undantag haft en exempellöst låg profil. bör klart ochtydligt deklarera till , och ministerrådatt vi inte kan godta försämringar för svensk del när det gäller bl.a. miljön.I likhet med vad som anförts av anser jag att förhandlingsmandatetmed EG inte bör omfattahandeln med miljöfarligt avfall och att den /91:JoU2y svenska avvecklingenav freonanvändningen inte får försenas på grund av EG-anpassningen. Vidareanser jag att de skillnader i livsmedelsnormerna mellan och EG sompåvisats av livsmedelsverket inte får utjämnas genom att de svenska normernaförsvagas eller att planerade skärpningar försenas. Utskottet borde enligt minmening ha tillstyrkt motionerna U515 yrkande 7, U522 yrkande 3 och U542yrkandena 4 och 8. 4.Marianne Samuelssson (mp) anför: EGkommer inte att acceptera ett svenskt fasthållande vid hundratals"särregler" i det fortsatta arbetet med EG-anpassningen. Tvärtom kräverEG att alla länder som vill komma i åtnjutande av den inre marknadens fördelarockså måste acceptera hela EGs samlade regelverk, den s.k. acquiscommunautaire, som omfattar allt vad EG enats 1957. hålleri det pågående arbetet på att avsäga sig möjligheterna att föra en självständigmiljöpolitik. bör bl.a. ge regeringen till känna att en försämradyttre miljö är ett pris som inte är berett att betala för att uppnåEG-anpassning.