yttr · GE05KrU9 · 1990-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsyttrande /91 :KrU9y har beslutat beredakullurutskollet tillfålle att yttra sig över proposition 1990/91:150(kompletteringspro-posilionen) belräffande bilagorna 11:1 11:13 jämteeventuella molioner, såvitt propositionen i angivna delar och moiionerna rörkulturutskottets beredningsområde. Omställning och minskning av den statliga administrationeninom kultur- och massmedieområdet Utskottet har i denna del av ärendet hållit en utfrågningmed företrädare för . Utbildningsministern anför i propositionen (bil. 11:7, s.77) att han gjort bedömningen all del bör vara möjligt all, som ell led iarbetet med att decentralisera, förenkla och rationalisera kulturområdets myndighetsstruktur,sätta upp ell mål som innebär alt myndigheterna inom kulturområdet skallåstadkomma minskade administrativa kostnader med minst 12 milj.kr. För /92 räknar utbildningsministern med allkravet på en koslnadseffeklivisering uppnås genom vissa förändringar inomarkivområdet. har föreslagit en förändrad användning avpapperskvalitéer i statsförvaltningen, vilket innebär all användningen avarkivbeståndigt papper delvis bör ersättas av s.k. åldringsbeständigt papper.Omläggningen av pappersanvändningen bör kunna genomföras under budgetåret1991/92. Utbildningsministern anför alt del sammanlagda värdet av dennabesparing för den offentliga sektorn som helhet beräknas till 3 milj.kr. För budgetåren 1992/93 och 1993/94 räknarutbildningsministern med alt myndigheternas anslagsframställningar skall kunnatillhandahålla underlag för vilka rationaliseringsvinster som kan las ut.Besparingarna bör kunna uppgå till 2 resp. 7 milj.kr. för resp. budgetår. 1 1990/91. 1990/91 KrU9y På massmedieområdet beräknar utbildningsministern all talboks- 1990/91:KrU9y ochpunktskriftsbibliolekets administrativa kostnader skall kunna minskas med . Utskottet behandlar i det följande en motion, som väcktsmed anledning av kompletleringspropositionen. I motion Fi42 (m) hemställs att remissorganens yttrandenöver riksarkivels förslag skall avvaktas innan beslut fattas om övergång tillnya papperskvalitéer för arkivalier. Utskottet har tagit del av remissyttrandena samt en inomAB upprättad promemoria. Ulskoitel konstaterar att remissinstanserna över lag ärpositiva lill förslag som bl.a. innebär all myndigheterna skallkunna välja mellan arkivbeständigt och åldringsbeständigt papper vid arkivbildning.Från några remissinstanser framförs krav på att det i riksarkivelsföreskrifter skall anges vilka kategorier av handlingar som skall bevaras påarkiv- resp. åldringsbeständigt papper. En av remissinstanserna, nämligenstatens provningsanstall, stöder i huvudsak förslaget men menar alt övergångenfrån arkiv- till åldringsbeständigt papper för vissa slag av handlingar böranstå tills ökad kunskap om beständigheten hos skrift på det mindre slitstarkapapperet har inhämtats. Enligl statens provningsanslalts beräkning kommer denårliga besparingen all uppgå lill 15 milj.kr., under förutsättning all hälftenav det arkivpapper som används ersätts med åldringsbeständigt papper. Utskottet gör på grundval av vad som framkommit iärendet den bedömningen att del finns goda skäl alt göra den omläggning avpappersanvändningen som anges i propositionen. Motionen avstyrks således.Utskottet vill dock framhålla att synpunkterna i motionen i viss måntillgodoses genom vad utskotiet anför i del följande. En övergång till åldringsbeständigt brukspapper kanbedömas medföra att kvalitén på myndigheternas brukspapper förbättras utan allpapperet för den skull blir dyrare. En sådan övergång innebär också attpappersmarknaden kommer att inrymma endast en typ av brukspapper avväsentligt högre kvalité än dagens. Därigenom förbättras möjligheterna attbevara såväl vanliga trycksaker som enskilda arkiv, två områden som förnärvarande vållar problem från beslän-dighetssynpunkl. De synpunkter som provningsansialten framfört när delgäller beständigheten hos skrift på åldringsbeständigt papper kommer enligtvad utskottet har erfarit all beaktas i föreskrifterna på området. Enligt utskottets mening kommer således den föreslagnaförändringen utöver besparingseffekterna även få positiva kullurpolitiskaeffekter. Med tanke på att intar en ledande roll i när detgäller pappersproduklion finns det även möjligheter för vårt land alt påverkaden internationella standarden på detta område. Den medelsbesparing om 3 milj.kr., som regeringen angett,är ett betydligt lägre belopp än del som statens provningsanstall beräknat. Utskottet konstaterar att besparingens storlek uppenbarligen är svårbe- 2 dömd ochatt del belopp som regeringen angett kan vara lågt beräknat. . 1990/91:KrU9y Om besparingseffekten skulle bli större än 3 milj.kr. är delemellertid en välkommen konsekvens av förslaget. Utskottet vill understryka viklen av att arkivhandlingarsom , eller kan komma alt utsättas för de risker som ärförenade med frekvent användning även framgent kommer alt framställas påarkivpapper. Utskotiet vill också framhålla angelägenheten av lydligaföreskrifter för användningen av arkivbeständigt och av åldringsbeständigtpapper. I enlighet med det anförda har utskottet inte något all erinramot vad som anförts i propositionen om besparingen /92 inomkulturområdet. Utskottet har inte heller något alt erinra i vad avserbesparingarna inom nämnda område budgetåren 1992/93 och 1993/94. Likaledes börriktlinjerna för besparingen i fråga om talboks-och punktskriftsbibliotekelgodkännas. tillstyrker således att riksdagengodkänner de riktlinjer för omställning och minskning av den statligaadministrationen inom kulturområdet och massmedieområdet som har angetts ipropositionen (bil. 11:7, punkterna 7 och 9 i hemställan). 1 några molioner behandlas frågor om turistnäringenskonkurrensförhållanden efter skaltereformen. Motionärerna anför främst altbreddningen av mervärdeskatten försämrar turistföretagens konkurrenskraft. 1 sitt yttrande 1989/90:KrU8y till skatteutskottet vidförra behandlade utskottet utförligt frågan om skattereformensinverkan på turistnäringen. Utskottet fann inte skäl att med hänsyn tillnäringens intressen förorda någon ändring av de föreslagna nu gällande mervärdeskattereglerna. Med anledning av att regeringen angett att statensindustriverk (SIND) skulle få i uppdrag all fÖlja utvecklingen på vissaturistorter och bedöma de skaltepoliliska beslutens effekter på den regionalautvecklingen anförde utskottet vidare att det förutsatte att en fortlöpanderedovisning lämnades lill regeringen och alt SIND även i övrigt i enlighetmed sill allmänna uppdrag uppmärksammar konsekvenserna för turismen avmervärdeskalleomläggningen. SIND har lämnat en delrapport (Regionalutveckling 1991:4) med anledning av det ovan nämnda uppdraget. Av rapporten kanutläsas all resandenäringen fålt vidkännas minskad efterfrågan under 1990.Sysselsättningen har minskal. Ett ökat antal konkurser antyder att lönsamheteni företagen har sjunkit och att deras sårbarhet är relativt stor, anför SIND. 1 rapporten föreslås åtgärder till stöd förturistföretagen, bl.a. att medel för utvecklingsbidrag reserveras särskilt för turistnäringen och alt marknadsförings- och utbildningsinsatserna inom branschen inten sifieras. SIND avser, mot bakgrund av de resultat som presenteras i rapporten, alt lämna en extra rapport med undersökningar av företagens lönsamhet och av utvecklingen under vinter- Ulskoitelvill, mot bakgrund av det anförda och med hänsyn till vad 1990/9L.KrU9y som anförsmotionsvägen, framhålla det angelägna i att turistnäringens utveckling efterskattereformen även fortsättningsvis följs. Härigenom kan branschenskonkurrensförhållanden såväl inom landet som internationellt belysas ochunderlag skapas för all bedöma om särskilda åtgärder för att motverka negativaeffekter på dess konkurrenskraft är påkallade. Närvarande: (), (), MajaBäckström (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). Mervärdeskattens effekter för turistnäringen (), (), (),() och () anser alt den del av utskottetsyttrande som börjar med "Utskottet vill" och slutar med "ärpåkallade" bort ha följande lydelse: SINDs utredningsresultat avseende turistnäringensutveckling och början av 1991 visar att de farhågor som tidigareframförts om de nya mervärdeskatlereglernas negativa effekter för branschen harvarit befogade. Slutsatsen vinner stöd av den kännedom som utskottet i övrigthar om turistbranschen. Del slår alltså klart att skatteomläggningen harorsakat betydande problem för den svenska turistnäringen. Utskottet ser med oropå denna utveckling och vill understryka del angelägna i att åtgärder vidtasför all komma lill rätta med problemen. Regeringen bör därför återkommatill med förslag till sådana åtgärder, i första hand genom ändring avreglerna om mervärdeskatt. gotab 98779, 1991