yttr · GE05SoU4 · 1990-12-31 00:00:00 — har berett socialutskottet tillfälle attyttra sig över ett antal motioner från den allmänna motionstiden som röralkoholskattefrågor. Det gäller motionerna Sk428 yrkandena 3 och 4, Sk433yrkande 26, Sk608, Sk623, Sk627 yrkande 33, Sk641, Sk642, Sk657, Sk658, Sk683,Sk684, Sk685, Sk701, Sk732 yrkandena 3 och 4, Sk733 yrkande 2 och Sk738. begränsar sitt yttrande till renaalkoholskattefrågor och tar därför inte upp motionerna Sk64l yrkande 3 ochSk737 yrkande 2. En motion om avgifter på serveringstillstånd, som hänvisatstill utskottet, överlämnas till skatteutskottet. I fyra motioner begärs att alkoholskatten höjs under år1991. Det gäller motionerna Sk433 av m.fl. (v) yrkande 26, Sk627 avInger Schörling m.fl. (mp) yrkande 33, Sk642 av m.fl. (mp)yrkande 2 och Sk733 av m.fl. (fp). I motion Sk70l av RolandLarsson och (båda c) begärs att en femprocentig hälso- ochsjukvårdsavgift införs på alkohol och tobak. I motionerna åberopas genomgåendealkoholpolitiska skäl. Riktlinjerna för den nuvarande alkoholpolitiken beslutadesår (prop. 1976/77:108, SkU40). antog då under bred enighet ellsamlat alkoholpolitiskt program med tonvikt på socialpolitiska insatser i vid meningoch ökade resurser till förebyggande åtgärder och upplysningsverksamhet. Iriktlinjerna ingår också att föra en aktiv prispolilik. Häri ligger attbeskattningen bör utnyttjas så all den ger bästa möjliga effekt pådryckesvanorna. Principerna innebär bl.a. att alkoholpriserna skall vara högaoch följa den allmänna prisutvecklingen och all prishöjningarna skallgenomföras relativt ofta. 1 sill betänkande En aktiv alkoholpolitik, m.m.(l989/90:SoU2) uttalade socialutskottet att måste besluta omkonkreta åtgärder som leder till en sänkning av alkoholkonsumtionen.Utgångspunkten för dessa insatser borde vara del alkoholpolitiska beslut somriksdagen fattade , Utskottet ställde sig återigen bakom WHOs mål all 1 1990/91. Det l990/91:SoU4y fannsbl.a., enligt utskottets mening, skäl att ägna särskild uppmärksamhet åtprisutvecklingen på alkoholdrycker som en faktor av betydelse förkonsumtionen. Vad ett enigt utskott anfört om behovet av en mer aktivalkoholpolitik gav rik.sdagen regeringen till känna. En alkoholpolitisk proposition är aviserad till i april1991. Alkoholskatten höjdes på samtliga alkoholdryckerden (prop. 1989/90:114, FiU20, SkU2y). Utskottet vill nu anföra följande. Beskattningen av de alkoholhaltiga dryckerna är ettcentralt alkoholpolitiskt instrument, som måste användas så att det ger bästamöjliga effekt på dryckesvanorna. I likhet med vad skatteutskottet tidigareanfört (l989/90:SkU2y) vill socialutskottet dock framhålla att en aktivprispolitik enda.st är ett av tlera medel som bör utnyttjas för att sänkaalkoholkonsumtionen. IJimpligheten av en höjning av alkoholpriserna bör bedömasmed hänsyn till utvecklingen i stort på alkoholområdet och till faran förskadeverkningar, t.ex. i form av ökad hemtillverkning. Med hänvisning härtill och till att regeringens kommandeproposition på-det alkoholpolitiska området bör avvaktas innan tarställning till en skattehöjning föreslår utskottet att motionerna Sk433 (v)yrkande 26, Sk627 (mp) yrkande 33, Sk642 (mp) yrkande 2 och Sk733 (fp) avslås. I motion Sk701 (c) begärs att en femprocentigsjukvårdsavgift skall tas ut [)å såväl tobak som alkohol. har vid sin bedömning av likalydandemotioner ansett att en avgift av detta slag givetvis borde ses som en skatt ochatt det inte finns någon anledning att dela upp beskattningen av de aktuellavarorna på det sätt som motionärerna föreslagit. saknaranledning att göra en annan bedömning och föreslår därför att motion Sk701 (c)avslås. Motion Sk738 av och (bådam) rör beskattningens närmare utformning. I fråga om lättvin anser motionärernaatt beskattningen bör ändras så att kvalitetsviner blir billigare ochalkoholstarka lättviner dyrare (yrkande 1). Motionärerna vill också ha en-ttylägre skatteklass för starköl med högst 3,6 viktprocent alkohol (yrkande 2)samt begär, förslag om lindrad beskattning av alkoholdrycker för, servering(yrkande 3). Syftet med det sistnäm'nda yrkandet är att styraalkoholkonsumtionen till restaurangerna och minska konsumtionen före och/ellerefter restaurangbesök och därmed åstadkomma en .sänkning av totalkonsumtionen. En utredning om beskattningen av alkoholhaltiga drycker tillsattes 1989 (dir.1989:51). Utgångspunkten för utredningsarbetet är att skapa 2 ettskattesystem där beskattningen av alkoholdrycker och därmed ock- så priseti högre grad än bestäms av dryckens alkohol- 1990/91:SoU4y halt.Utredarens strävanden bör enligt direktiven vara att för samtliga alkoholdryckeråstadkomma ett enhetligt skattesystem som är neutralt i förhållande tillkonsumentens val mellan olika produkter med likvärdig alkoholstyrka. Det skallockså ankomma på utredaren att pröva om den nuvarande klassindelningen avmaltdrycker är ändamålsenlig och går att inordna i ett enhetligt skattesystem.Utredaren kommer all redovisa resultatet av sitt arbete senare i vår. anser att det pågående arbetet ialkoholbeskattningsut-redningen bör avvaktas innan tar ställning tillsådana krav som förs fram i yrkandena 1 och 2. Motion Sk738 (m) avstyrks därföri dessa delar. Utskottet anser inte att det finns underlag för att antaatt en sänkning av alkoholpriserna på restauranger skulle leda till en sänkttotalkonsumtion. Det torde i stället finnas risk för att nyaalkoholkonsumenter attraheras av sänkta alkoholpriser och att totalkonsumtionenökar. Det är för övrigt inte givet att sänkta skatter skulle leda till lägrepriser, eftersom restaurangerna själva bestämmer prissättningen. Motion Sk738avstyrks därför även i nu aktuell del (yrkande 3). Resande som kommer till får införaresandeutruslning och vissa varor fritt från tull, skatt och andra avgifter. Påalkoholområdet gäller att den som fyllt och varit utomlands minst ettdygn får medföra sprit, vin och starköl. Om sprit ejmedförs får vin medföras. Tullfrihet gäller inte alkoholhaltiga dryckersom har anskaffats ombord på fartyg på s.k. korta rutter, t.ex. Öresundstrafikenoch förbindelsen AHinge. I samband med utlandsresan kan den somreser med flyg eller bål inköpa varor skattefritt. Försäljningen i s.k.tax-free shops begränsar sig till de kvantiteter som får införas tull- ochskattefritt. Beträffande den skattefria serveringen ombord gäller ingasärskilda restriktioner. Frågan om huruvida fårjelinjer skall betraktas somlånga eller korta rutter regleras i en överenskommelse mellan , ,och , den s.k. nordiska provianteringsöverenskommelsen (bil. 4302till TFS 1968:210). Passagerarfartyg som går i trafik mellan hamnar i ,, och har s.k. fri provianteringsrätt, dvs. rätt attslippa skatt på varor som säljs för förtäring ombord eller för ilandför-sel. Våren1989 om klassificerades linjen genom, beslut av regeringen tills.k. lång rutt, och därmed får skattefri försäljning ske ombord. Rätlen till skattefri proviantering och försäljning påfartyg i Gotlands- trafiken tas upp i motionerna Sk428 av m.fl. (m) yrkande 4, Sk608 av rschiöld (m) och Sk64l av och (båda m) yrkandena 12. Yrkandena grundar sig främst på en omsorg om Gotlandstrafikens ekonomi och en önskan att främja 3 I*1990/91. Motionermed liknande innehåll som de nu aktuella har 1990/91:SoU4y avstyrktsav skatteutskottet med hänvisning bl.a. till att skattefri servering ochförsäljning av alkoholdrycker bör förbehållas den internationella trafiken.Utskottet delar skatteutskottets bedömning. Utskottet anser dessutom att etttillgodoseende av motionärernas förslag skulle strida mot uttalandenom vikten av att sänka totalkonsumtionen av alkohol. Motionerna Sk428 (m)yrkande 4 och Sk608 (m) yrkandena 1 och 2 avstyrks därför. Frågan om skattefri försäljning i Bornholmstrafiken tasupp i flera motioner. I motionerna Sk658 av m.fl. (s), Sk684 avKarl-Erik Obson och (båda c) och Sk732 av m.fl.(m) yrkande 4 begärs tillkännagivanden till regeringen om att färjeförbindelsenSimrishamn AHinge bör omklassificeras till lång rutt. Motionärerna hänvisartill att är en lång rutt och anser det orimligt urkonkurrenssynpunkt att två närliggande rutter behandlas på olika sätt.Motionärerna i motion Sk6S3 av och (båda mp)anser också att konkurrensneutraliteten mellan de båda linjerna böråterställas, men på motsatt sätt, dvs. genom att fårjelinjen som kort rutt i skattehänseende. Frågan om huruvida fårjelinjer skall betraktas som långaeller korta regleras, som ovan nämnts, i den nordiska provianteringsöverenskommelsen.Sverige kan inte ensidigt ändra klassificeringen utan att säga uppöverenskommelsen. Motioner om omklassificering av fårjelinjen SimrishamnAHinge till lång rutt har avstyrkts av skatteutskottet, bl.a. med hänvisningtill att detta kräver nya förhandlingar med , som inte visatintresse för en omklassificering av denna linje. I delta sammanhang kan nämnasatt har uttalat sig för ett avskaffande avresandebestämmelserna . har dock haft reservationer i dettaavseende. Utskottet instämmer i uppfattningen att närliggande rutterbör behandlas lika. Enligt utskottets bedömning vore det från alkoholpolitisksynpunkt lämpligt om den skattefria försäljningen på sträckan . Detta kräver dock nya förhandlingar med . Med hänsyn härtillföreslår utskottet att de nu aktuella motionerna avstyrks. Motionärerna i motion Sk642 (mp) anser alt skatt skallbetalas på all införsel av alkoholhaltiga drycker (yrkande 3). 1 motion Sk683(mp) begärs ett tillkännagivande om att inter-nordiska fårjeleder förklarassom korta rutter. Enligt motionärerna bör inte hälsoskadorna av alkohol ochtobak uppmuntras skattevägen i syfte alt stödja turistnäringen. Motioner om alt slopa skattelättnader vid försäljningenoch införseln av alkoholdrycker i utlandstrafiken har behandlats avskatteutskottel tidigare, se bl.a. 1989/90:SkU2y. har vid behandlingen av dessa frågor haftviss förståelse för önskemålet att ingripa mot uttandsresenärernas skattefriain- förselmen har avstyrkt yrkandena med hänvisning till svårigheterna 1990/9l:.SoU4y alt nåfram till internationella överenskommelser i denna fråga och till att det intekunde anses aktuellt att söka speciella lösningar för i bosattapersoner. delar skatteutskottets inställning.Motionerna Sk642 (mp) yrkande 3 och Sk683 (mp) yrkande 2 avstyrks alltså. Somtidigare påpekats har uttalat sig för ell avskaffande av desärskilda resandebestämmelserna . 1 motion Sk732 (m) yrkande 4 begärs ett tillkännagivandeom vad som i motionen anförts om att avskaffa den s.k. Motionärernaanser att de regler som skall gälla för fårjeförbindelserna från tillDanmark i princip bör ha samma utformning som för övriga linjer, t.ex. linjernamellan och samt och . bör enligtmotionärerna ta initiativ till nya överläggningar med för att få bort"". "" innebär att rätt till tullfriinförsel av varor som anskaffats ombord inte gäller spritdrycker, vin ellerstarköl och inte mer än 40 cigaretter eller 20 cigarrer för resande som kommermed fartyg i trafik mellan dansk hamn vid eller och ,och eller län t.o.m. i norr (8 §resandeförordningen (1987:1072). En utvidgning av rätten till tullfri införsel avalkoholdrycker skulle enligt utskottets bedömning motverka den sänkning av dentotala alkoholkonsumtionen som tidigare uttalat sig för. Motion Sk732(m) yrkande 4 avstyrks därför. I motion Sk623 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande till regeringen om vad som i motionen anförts om attalkoholen skall undantas vid en EG-inlegration. har av sociala ochmedicinska skäl all anledning att behålla sina högre punktskatter på alkohol,anför motionärerna. måste allt.så kräva att alkoholen undantas frånintegrationen i ett eventuellt och vid ett eventuellt EG-medlemskap.Även i motion Sk642 (mp) begärs ett tillkännagivande till regeringen om attden pågående harmoniseringen till EG inte får leda till att skatten påalkoholhaltiga drycker sänks (yrkande 1). 1 motion Sk428 (m) begärs ett tillkännagivande om alt denfria provianteringsrätten inom fårjetrafiken bör bibehållas även inom ettutökat EG-område (yrkande 3). Frågan om harmonisering av skattesatser omfattas inte avde nu pågående EG EFTA-förhandlingarna. 1987 presenterade förslag rörandeharmoniseringen av den indirekta beskattningen inom EG. Efter kritik från medlems länderna presenterades 1989 kraftigt reviderade förslag. I de nuliggande förslagen avseende moms och punktskatter anges 1990/9l:SoU4y minimiskatlesatser,vilket således inte hindrar ett land från att använda högre skattesatser.Kommissionens uppfattning är dock att man bör eftersträva enharmonisering av de indirekta skatterna inom EG. Tidsplanen för den fortsattabehandlingen av förslagen är oklar eftersom det rör sig om kontroversiellafrågor, som dessutom kräver enhälliga beslut i rådet. Frågor om resandebestämmelser kvantitets- ochvärdegränser för varor som inköpts av resande för personligt bruk har i någonmån varit uppe för diskussion inom ramen för Luxemburgprocessen, därsakdiskussionerna dock skjutits . Frågan har också tagits upp iEFTA-kretsen inom ramen för Oslo/Bryssel-proces.sen. Vad som härvid diskuteratsär inte någon fullständig harmonisering av resandebestämmelserna, utan endastmöjligheterna att samordna villkoren för dessa bestämmelser (inom EG avser deuppsatta värdegränserna beskattade varor, medan motsvarande gränser iflertalet EFTA-länder avser varor som köpts tax-free). Kommissionensinställning till att diskutera dessa frågor med EFTA-sidan är för närvarandeoklar. När det gäller utvecklingen inom EG har rådet uttalat sigför ett avskaffande av resandebestämmelserna . har dockreservationer i detta avseende. Den enda fråga med alkoholpolitiska beröringspunkter somdirekt aktualiserats i EES-förhandlingarna gäller statliga handelsmonopol. konstaterade i ett yttrande tillutrikesutskottet över motioner om och den västeuropeiska integrationenatt det inte finns någon gemensam alkoholpolitik inom EG och inte heller någongemensam skattepolitik (1990/91 :SoUly). Diskussioner pågår dock om skattepolitiken. hindrarett land från att bedriva en restriktiv alkoholpolitik, där t.ex.prismekanismen utnyttjas som ett aktivt alkoholpolitiskt instrument.Socialutskottet vill kraftigt understryka att integrationsarbetel från svensksida inte får bedrivas så att en effektiv svensk alkoholpolitik försvåras.Utskottet utgår från att regeringen noga bevakar denna fråga. uppgav i sitt yttrande i samma fråga attde pågående EES-förhandlingarna inte i någon nämnvärd utsträckning omfattatbeskattningsfrågorna, vare sig på alkoholområdet eller i övrigt. Vidarehänvisade skatteutskottet till att den framtida utformningen av de svenskaalkoholskatterna för övrigt är under utredning (Fi 1989:06), varvid bl.a.EG-aspekterna skall beaktas (dir. 1989:51). 1 fråga om skatterna på bl.a.alkoholdrycker hade skatteutskoltet tidigare understrukit att målet för ettsvenskt deltagande i den västeuropeiska integrationsprocessen borde vara attde sociala och hälsomässiga strävandena inom den svenska politiken inte fickförsvagas (1990/91:SkUly). anslöt sig till social- ochskatteutskottens yttranden (1990/91 :UU8 s. 62) och avstyrkte de då aktuellamoiionerna. ,som alltså även skall beakta EG-aspekterna 1990/91:SoU4y i sinöversyn, kommer som tidigare nämnts att lägga fram ett betänkande senare undervåren 1991. Här kan också nämnas att har rekommenderat ministerkommittén att låta enexpertgrupp utarbeta nationella strategier för att sänka alkoholkonsumtionenoch förhindra missbruk. I parlamentariska församlingens rekommendation (nr1136) betonas bl.a. att alkoholtraditionerna skiljer sig väsentligt mellanolika delar i och att det därför krävs varierande nationella strategierför att sänka alkoholkonsumtionen. En anpassning till de olikaalkoholtraditionerna medför också att skillnaderna i alkoholskattenivåermellan de olika länderna bör tillåtas bestå, heter det i rekommendationen. Utskottet vill återigen understryka att det europeiskaintegralionsarbelet från svensk sida inte får bedrivas så att en effektiv svenskalkoholpolitik försvåras. Några sådana initiativ som begärs i motionerna Sk623(v), Sk642 (mp) och Sk428 (m) behövs dock inte, varför utskottet föreslår attmotionerna avstyrks. I motion Sk685 av () och () begärs förslag om en särskild avgift för serveringstillstånd föralkoholdrycker. En sådan avgift skulle enligt motionärerna bl.a. kunna bidratill återhållsamhet med ansökningar och ha en skötsamhetseffekt. 1 motion So207av m.fl. (mp), som remitterats till socialutskottet, begärslagstiftning om "höga, obligatoriska avgifter för serveringstillstånd"(yrkande 1). Utskottet beslutar att med detta yttrande överlämna delsenare motionsyrkandet till skatteutskottet. behandlade frågan om en höjning avexpeditionsavgifterna för serveringstillstånd i ett yttrande tillfinansutskottet (1989/90:SkU2y). Frågan om en höjning av expeditionsavgifterna förserveringstillstånd, som har tagits upp av alkoholhandelsutredningen(SOU 1985:15, jfr SkU 1987/88:4y), har på nytt aktualiserats av socialstyrelsen.1 sitt remissyttrande över länsstyrelsernas anslagsframställningar harsocialstyrelsen föreslagit att nuvarande expeditionsavgifter för alkoholtillståndomformas till ansökningsavgifter och höjs. Förslaget innebär också att enårlig registerhållnings- och tillsynsavgift införs och avpassas så attlänsstyrelsernas kostnad för tillsynen kan täckas (prop. 1989/90:100 bil. Enligt utskottets mening kan man utgå från all de nu aktuellaavgiftsfrågorna och förhållandena inom restaurangbranschen kommer att tas uppav regeringen i samband med det fortlöpande arbetet som pågår angående dealkoholpolitiska frågorna utan särskild framställning från sida.Syftet med motionerna får därför i viss mån anses vara redan tillgodosett. mån så inte är fallet avstyrker utskottet de nu aktuella yrkandena. Finansutskottetgjorde för sin del ingen annan bedömning utan före- 1990/91:SoU4y slogriksdagen att avslå de då aktuella motionerna (1989/90:FiU20). Riksdagenföljde finansutskottet (rskr. En alkoholpolitisk proposition har aviserats till den 26april 1991. tillkännagivande till regeringen hösten1989 om behovet av en mer aktiv alkoholpolitik skedde bl.a. med anledning aven motion (fp) om avgifter på serveringstillstånd (1989/90:SoU2). ,som ansåg att serveringstillstånden utgjorde ett växande problem med hänsyntill det stora antalet ungdomar som besöker restauranger och andraserveringsställen, utgick från att regeringen skulle ta initiativ till deförändringar beträffande serveringstillstånd som kunde behövas. anser att den alkoholpolitiskapropositionen bör avvaktas innan tar ställning till frågan omavgifter på serveringstillstånd. Utskottet föreslår att motionerna Sk685 (fp,c) och So207 (mp) yrkande 1 avstyrks. Närvarande: (), (), AnitaPersson (s), (), (), (), PerStenmarck (m), Rinaido (), (), IngridHemmingsson (m), (), (), (), JanAndersson (s), (), () och (). Avvikande meningar 1. (), (), ()och () anför: I det alkoholpolitiska program som under bredenighet antog ingår bl.a. att föra en aktiv prispolitik. Principernaför beskattningen bör vara att alkoholpriserna skall vara höga och följa denallmänna prisutvecklingen och all prishöjningar skall genomföras relativt ofta.Prishöjningar har emellertid inte kommit till stånd i dentakt som är nödvändig för att prisinstrumentet skall Alkoholskatten har inte höjts 1990/91:SoU4y och då med5 %. Vi tillstyrker därför motion Sk733 (fp), vari föreslås enalkoholskaltehöjning med . Övriga motioner angående alkoholskattehöjningar avstyrkstill den del de inte är tillgodosedda med vad som här anförts. () anför: Alkoholbruket leder ofta till svåra hälsoproblem förindividen. I sin förlängning orsakar denna ohälsa samhället stora kostnader förvård och förlorad produktion. Jag anser därför i likhet med motionärerna imotion Sk433 (v) att det är motiverat med ett högt indirekt skatteuttag påalkohol. Skatten bör höjas frän . Motion Sk433 (v)yrkande 26 tillstyrks alltså. Övriga motioner angående alkoholskaltehöjningar avstyrkstill den del de inte är tillgodosedda med vad som här anförts. () anför: Med hänsyn till de stora sociala problem ochsjukvårdskostnader som orsakas av alkoholkonsumtionen bör en real skattehöjningske på detta område. Jag tillstyrker därför motionerna Sk627 (mp) yrkande 33och Sk642 (mp) yrkande 2, vari föreslås att skatten på sprit höjs ochskatten på vin- och maltdrycker från den . Övriga motioner angående alkoholskattehöjningar avstyrkstill den del de inte är tillgodosedda med vad som här anförts. Per Stenmarck, och (alla m) anför: Målsättningen för alkoholpolitiken är att minska dentotala alkoholkonsumtionen och att få till stånd en övergång till konsumtionav svagare alkoholdrycker. måste de alkoholpolitiska åtgärder somvidtas ha en bred förankring hos medborgarna. Följande förändringar avnuvarande lagstiftning bör enligt vår mening vidtas: Lätlvinsbeskaltningen bör ändras så all kvaliletsvinerblir billigare och vissa förhållandevis alkoholstarka lältviner dyrare. Detta sker genom att den s.k. procentavgiften sänks som grundavgiften höjs. Vidare bör en ny skatteklass införas för öl med en alkoholhalt som inte överstiger 3,6 viktprocent. Därmed skapas förutsättningar för ett kvalitetsöl som i fråga om aikoholslyrka och beskattning kommer att ligga mitt emellan folkölet och del nuvarande starkölet. Öl i den nya skalteklassen bör försäljas endast på Systembolaget. Genom den prisskillnad som uppstår mellan det nya "svaga" starkölet och normall starköl kommer en övergång att ske till del svagare starkölets förmån " och enminskning av totalkonsumtionen därmed ske. Regeringen bör 1990/91:SoU4y ocksåsnarast utreda frågan om hur en lindring av beskattningen av sådan alkohol somtillhandahålls genom servering skall kunna utformas. Om restaurangpriserna påalkohol sänks kommer alkoholkonsumtionen att styras till restaurangerna ochkonsumtionen före och/eller efter restaurangbesök att minska. Därmed är dettroligen möjligt att åstadkommma en sänkning av totalkonsumtionen. Vitillstyrker alltså motion Sk738 (m) yrkandena 13. Per Stenmarck, och (alla m) anför: Från olika håll har förslag lagts fram omviss skattefri försäljning av varor i färjetrafiken mellan och detsvenska fastlandet. Bl.a. har i , ochstatens industriverk ställt sig bakom denna tanke. Härvid har åberopats attförekomsten av en sådan försäljning skulle stimulera en god trafikförsörjning,förlänga turistsäsongen och öka attraktionskraft för den växandekonferensnäringen. Vidare har framhållits att många europeiska länder i dagtillåter en viss försäljning av skattefria varor i trafik mellan fastlandet ochen ö inom det egna landet om trafiken sker över internationellt vatten. Vi anser i likhet med motionärerna i motionerna Sk428 (m)yrkande 4, Sk608 (m) och Sk641 (m) yrkandena I och 2 att man bör undersökamöjligheten att tillåta servering av obeskattade alkoholdrycker ombord påGotlandsfårjorna. En sådan ordning skulle enligt vår mening inte medföra någrastörre kontrollproblem eller andra problem med ordningen, trevnaden ochnykterheten ombord. De nu nämnda motionerna tillstyrks alltså. Vi anser vidare att det inte finns något skäl till attfärjetrafiken på inte skall få bedrivas på samma villkor som gällerför rederierna i Göteborgs- och Stockholmsregionerna. Genom att anse samtligaförbindelser med som långa rutter skapas förutsättningar för ett ökatpassagerarnnderlag, vilket medför att trafiken kan utökas och förbättras. Av de linjer som går i trafik på är detendast linjen som enligt beslut får drivas som långrutt. För den linjen gäller alltså de villkor som enligt vad som sagts börgälla för all Bornholmstrafik. Klassificeringen för linjen SimrishamnAllingehar däremot inte ändrats från kort rutt till lång rutt. Därigenom har detuppkommit en helt oacceptabel snedvridning i konkurrensförhållandena. Frågan ärockså av regionalpolitisk betydelse för östra , inte minst med tanke påturistnäringen. Enligt vår mening måste regeringen ta uppfrågan om ändrad klassificering också för linjen Allinge till diskus sion med . Detanförda innebär att vi tillstyrker motionerna Sk658 (s), Sk684 1990/91:SoU4y