yttr · GE05SoU1 · 1990-12-31 00:00:00 — Närdel gäller skatterna råder det utomordentliga svårigheter inom EG all finna engemensam linje för hur punktskatterna skall utformas. Del man harlyckats med inom EG är all bli överens om att vissa miniminivåer skall finnashos alla, vilket lämnar öppet för länderna all gå uppåt i skattenivå om de såvill. Gränshandelnhar över huvud laget ännu icke diskuterats, ännu mindre utifrån ellalkoholpolitiskt perspektiv. Men den frågan kommer säkert längre fram. Närdet gäller monopolen har man från sida krävt alt en paragrafsom motsvarar Romtraktatets 37 § om all stalsmo-nopol inte får innebärahandelspolitisk diskriminering skall tas upp till diskussion. Vi Sr räkna medalt en diskussion kommer kring de alkoholmonopol som finns. Här pågår dels enintern utredning inom , dels diskussioner mellan de olikaEITA-medlem-marna för att finna en gemensam linje. Några förhandlingar har ännuinte skett på den punkten. Socialutskottetkonstaterar nu på nytt att del inte finns någon gemen sam alkoholpolitik inom EG och inte heller någon gemensam skatte- g politik. Diskussioner pågår dock om skattepolitiken. land från att bedriva enrestriktiv alkoholpolitik där t.ex. prismekanis- 1990/91:SoUly men utnyttjas som ettaktivt alkoholpolitiskt instrument. kraftigt understryka attintegrationsarbetel från svensk sida inte får bedrivas så all enefiiektiv svensk alkoholpolitik försvåras. utgår från att regeringen noga bevakar denna fråga. initiativ som begärs imotionerna U512 (vpk), U521 (mp) yrkande 4, U541 (fp), U544 (mp), U546(mp) och U549 (c) behövs dock inte enligt utskottet, varförutskottet föreslår all dessa motioner avslås. Imotion 1989190:U521 av m.fl. (mp) hemställs all gerregeringen till känna all inte kommer att från-hända sig sinoinskränkta rätt all självt fatta beslut om läkemedelsfrågor ulan att dessaunderställs EG eller annat överstatligt organ (yrkande 6). analys avEG-anpassningens inverkan på läkemedelspolitiken (och EG,läkemedelsfrågor, jämförelse mellan EG-regler och svenska bestämmelser.Socialstyrelsens läkemedelsavdelning, ) visar enligt motionärernabl.a. följande: -Enligt EG får "s.k. behovsparagraf inte förekomma i nationell läkemedelslagstiftning". Om man alltså i Sverigeskulle vilja stämma i läkemedelsfloden genom att skärpa kraven på atttillverkaren måste visa all del finns ell otillfredsställt medicinskt behov,blir del inte möjligt på grund av EG-reglerna. -Om den svenskaläkemedelsindustrin inte skall bli diskriminerad på EG-marknaden måste Sverigebli fullvärdig medlem i EGs organ för gemensam läkemedelskonlroll, CPMP. Om såsker kommer självständig svensk läkemedelskontroll inte all vara möjlig. -EG tillåter s.k.parallellimport, dvs. en sorls okontrollerad import av läkemedel som liknarsådana som tidigare blivit godkända. Motsvarande är inte tillåtet i . "Parallellimport av den nuvarande typen i EG skulle få konsekvenser förden svenska läkemedelsförsörjningen av negaliv art, då identitet med detursprungligen godkända läkemedlet ej kan garanteras", konstaterarsocialstyrelsen. -"En principiell skillnadmellan EG:s krav och de svenska gäller synen på kombinationsprodukter. EGställer inte samma strikta krav som ." -EGs regler betyder också att"de svenska särreglerna för naturmedel för injektion och övriga naturmedelmåste upphöra". Engenomgång av EGs olika direktiv på läkemedelskonlrollens område har som framgårav motionen skett inom (numeraläkemedelsverket) inför de kommande EG/EFTA-förhandlingarna. EFTA-länderna harutsett observatörer som deltar i EGs arbetsgrupper inomläkemedelsområdet. Socialutskottetbehandlade i sitt yttrande till utrikesulskot- tet 1988/89:SoU4y enmotion om all läkemedelskontroll och läkeme- delspolitikskulle undantas från EG-anpassning. redo- 1990/91:SoUlygjorde i yttrandet för den utveckling inom dessa områden som skett bl.a. inomEG och EFTA. Utskottet anförde vidare: Utskottet har inhämtat alt svensk läkemedelsindustri vidupprepade tillfållen har framhållit behovet av en harmonisering av de svenskaläkemedelsbestämmelserna med EG:s med hänsyn till den svenskaläkemedelsexporten. Vidare har inhämtats alt en genomgång av EG:s olikadirektiv m.m. på detta område gjorts inom läkemedelsavdelning.Den allmänna uppfattning inom avdelningen är alt skillnaderna mellan EG:sregler på läkemedelsområdet och motsvarande svenska bestämmelser sakligt settinte är stora. En ytterligare svensk harmonisering skulle inte medföra altkraven på läkemedel i generellt skulle minska. Diskussioner pågår , på svenskt initiativ,mellan EFTA-länderna om hur ett närmare samarbete med EG borde läggas upp. EGhar också under hand visat intresse för diskussioner med EFTA iläkemedelsfrågor. Såvitt nu kan bedömas innebär en harmonisering av desvenska läkemedelsbeslämmelserna med EG:s ingen nackdel för den svenskaläkemedelskonirollen. Däremot finns del skäl anta att en ytterligareharmonisering av de svenska läkemedelsbeslämmelserna med EG:s skulle vara tillfördel för den svenska läkemedelsindustrins möjligheter att exportera läkemedeltill . Utskottet kunde inte förorda att läkemedelskontrollen ochläkemedelspolitiken undanlogs från en EG-anpassning och föreslog därför allmotionen avslogs. Även utrikesutskottet avstyrkte motionen (1988/89:UU19).Riksdagen följde utrikesutskottet. vidhåller sin tidigare inställning i frågaom harmoniseringen när del gäller läkemedelslagstiftningen och föreslår därmedatt motion U521 (mp) yrkande 6 avslås. I motion 1989I90:U542 av m.fl. (mp)hemställs all ger regeringen till känna att de skillnader i bl.a.barnsäkerhet mellan och som påtalats av energiverkschefen ochkonsumentverket inte får utjämnas genom all svenska säkerhetskrav sänks ellerplanerade skärpningar försenas (yrkande 6). Som exempel på normer för konsumentprodukter som kan kommaall försämras nämner motionärerna normer om yttertemperatur på ugnsluckor,centrifuger på tvättmaskiner och värmeelement i daghem. Enligt motionärerna kansvenska säkerhetskrav bli nedröstade i EGs organ genom majoritetsbeslut. En redogörelse för arbetet inom EG medbarnsäkerhetsfrågorna finns i Fakta Konsumenterna i ett nytt En jämförelse mellan och på konsumenlområdet, UD Stockholm1990 (s. 28 och 29). I sitt yttrande till utrikesutskottet (1988l89:SoU4y)redogjor de socialubkottet med anledning av en liknande motion för utveck- 11 lingen inom EG och inom del nordiska samarbetet på området. 1990/91:SoUly Utskottetciterade också ett frågesvar av statsrådet i den 16 mars1989. Statsrådet anförde i sill svar bl.a. följande. Denordiska konsumentminislrarna uttalade all anpassningen tillEG:s inre marknad inte bör medföra en sänkning av den nuvarande höga nordiskanivån i konsumentskyddet. I den mån säkerhetskraven för konsumentprodukterfastställs på europeisk nivå är det därför angelägel all deltar iarbetet. Delta gör vi både genom överläggningar med och genomdellagande i del europeiska slandardiseringsarbetel. Till detta har vi anslagitnya resurser och vet redan all sådant arbete kan medföra att svenska säkerhetssynpunktervinner gehör. Samtidigtmåste sägas alt del inte är givet att på alla områden som rörkonsumentprodukter har de bäst genomtänkta säkerhetsnormerna. Frågan om enanpassning av svenska konsumentskyddsbestämmelser får därför prövas från felltill fell. exempel på att varit med och drivit på utvecklingen pekadestatsrådet på frågan om säkerheten när del gäller leksaker. ,som delade inställningen i frågesvaret såvitt rör barnsäkerhetsarbelet,föreslog att den då behandlade motionen skulle avslås. Även lagutskottetyttrade sig över motionen (I988l89:LU4y). Utrikesubkottetinstämde i betänkandet 1988I89:UUI9 i vikten av alt engagerar sig i delvästeuropeiska samarbetet på konsument-skyddsområdet. Även i övrigt anslöt sigutskottet till vad som anförts av lag- och socialutskotten. StatsrådetWallslröm erinrade i ell frågesvar i omproduklsäkerhetsnormer vid anpassning till EG om uttalande ochtillade: Regeringenhar i linje med detta som ell viktigt förbehåll i de diskussioner som pågårfört fram alt de säkerhetskrav och nivåer som har uppnåtts på olika områdeninte skall behöva sänkas. Vihar ett bra konsumentskydd i , och del skall vi värna, men del är intealltid så all vi har de bästa reglerna. I vissa fell råder en strängare ordninginom EG. Del kan också handla om att vi har samma mål som EG men alt vi arbetarmed olika medel. Detgår ännu inte all dra några generella slutsatser om hur en harmonisering avreglerna kommer att påverka den svenska produktsäkerheten. Givelvis kan denföranleda lagändringar. Del är sak all la ställning till sådana. Delär inte bara de gällande EG-direkliven som är intressanta i delta sammanhangulan också de planerade. Vi eftersträvar tidig information ocherfereniietsulbyle om nya EG-regler. På konsumenlområdet har kontakteretablerats med och olika EFTA-expertgrupper. Vi kan också frånsvensk sida påverka produktsäkerhelsre-gler, eftersom vi som fullvärdigamedlemmar redan deltar i de europeiska slandardiseringsorganisalionernasarbete. Statsrådetbetraktade inte EG-harmoniseringen på konsumenlområdet som något stort problem. Utskottet vidhåller sin tidigare inställning och föreslår all motion 1990/91:SoUly U542 (mp)yrkande 6 avslås. Stockholmden På socialutskottets vägnar Närvarande:Daniel Tarschys (fp), (), (), (),(), Per Stenmarck (m), (), Rinaido (), (), (), (), GudrunSchyman (vpk), (), (), (), () och (). GudrunSchyman (v) och () anser att sista stycket i avsnillet"Socialpolitiken i stort" i utskottets yttrande bort ha följandelydelse: Utskottetbeferar all en EG-anpassning kommer all leda till bl.a. en ökad nyfelligdom ochökade regionala skillnader. Utskottetanser att inte kan godta alt ell närmare samarbete med EG leder tillförsämringar av den generella välfården. Regeringen måste till EG-komissionen,EG-parlamenlet och framföra detta. anfört bör enligt utskottets mening ges regeringen till känna medanledning av motionerna U515 (vpk) yrkande 7 och U521 (mp) yrkande 1. RosaÖsth och (båda c) anser att sista stycket i avsnillet"Handikappolitik" i utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Setti ett europeiskt perspektiv har kommit relativt långt när del gällerslödel till människor med handikapp. Samhället har ell ansvar, och dehandikappade är inte hänvisade till frivillig- och välgörenhetsorganisationerför all klara sitt dagliga liv. Utskottet anser att samhällets ansvar förhandikappade inte får uttunnas vid ett närmande till EG. anfört bör enligt utskottet ges regeringen till känna med anledning av motion U530 (c). Alkoholpolitik 1990/91:SoUly GudrunSchyman (v) och () anser all sista stycket i avsnittet"Alkoholpolitik" i utskottets yttrande bort ha följande lydelse: InomEG har man en mycket liberal syn på alkoholkonsumtion. En svensk EG-anpassningkan innebära att del kommer all bli kraftigt sänkta priser på alkoholhaltigadrycker i . Den svenska prisnivån skulle betraktas som etthandelshinder eftersom den är och har till syfte all vara konsumtionsdämpande.Den svenska EG-anpassningen kan då komma alt medföra all ställs införallvarliga sociala problem, eftersom sänkta priser på alkoholhaltiga drycker erferenhets-mässigtleder till ökad förbrukning och ett ökat antal alkoholister. Vår mångåriga ochi grunden accepterade alkoholpolitik riskerar all raseras vid en anpassningtill EG. anfört med anledning av moiionerna U512 (vpk), U521 (mp) yrkande 4,U541 (fp), U544 (mp), U546 (mp) och U549 (c) bör enligt utskottet gesregeringen till känna. GudrunSchyman (v) och () anser att sista stycket i avsnittet"Läkemedelspolitik" i utskottets yttrande bort ha följande lydelse: Utskottetbeferar all en EG-anpassning av läkemedelslagsliftningen leder till att Sverigeförlorar sill självbestämmande i läkemedelsfrågor. En analys avsocialstyrelsens läkemedelsavdelning (numera läkemedelsverket) avEG-anpassningens inverkan på läkemedelspolitiken visar bl.a. följande: -Enligt EG får "s.k. behovsparagrafer inteförekomma i nationell läkemedelslagsliftning". Del blir omöjligt förSverige all stämma i läkemedelsfloden genom att skärpa kraven på tillverkarenså all denne för att få registrering måste visa all del finns ettotillfredsställt medicinskt behov av läkemedlet. -EG tillåter s.k.parallellimport, dvs. en sorts okontrollerad import av läkemedel som liknarsådana som tidigare blivit godkända. Parallellimport är inte tillåten iSverige. Parallellimport av den nuvarande typen i EG skulle få negativakonsekvenser för den svenska läkemedelsförsörjningen eftersom identiteten meddel ursprungligen godkända läkemedlet inte kan garanteras. -EG ställer inteheller samma strikta krav som när det gäller kombinationsprodukter. Utskottetanser all vid ett närmande till EG inte får frånhän-da sig rätten attsjälvt fetta beslut i läkemedelsfrågor. Vad utskottet anfört med anledning avmotion U521 (mp) yrkande 6 bör enligt utskottet ges regeringen till känna. 5.Barnsäkerhetsfrågor i990/9i:SoUiy GudrunSchyman (v) och () anser alt sista stycket i avsnittet"Barnsäkerhetsfrågor" i ulskollels yttrande bort ha följande lydelse: Utskottetkonstaterar att ställer större säkerhetskrav på konsumentprodukter änman gör inom EG. Del gäller bl.a. ylterlempera-luren på ugnsluckor, påcentrifuger på tvättmaskiner och på värmeelement på daghem. Utskottetmotsätter sig en försämring av barnsäkerheten genom en sänkning av de svenskasäkerhetskraven eller en försening av planerade skärpningar av de svenskakraven. anfört med anledning av motion U542 (mp) yrkande 6 bör enligtutskottets mening ges regeringen till känna. gotab 97180, 1990