yttr · GE05KrU7 · 1990-12-31 00:00:00 — Ljudradioföretagetsuppdrag att svara för nationell programproduktion och sändning bör inteförändras i förhållande till vad som gäller Riksradions uppdrag i dag.Lokalradioverksamheten inom det framtida Ijudradioföretagel bör ha minst denomfattning som motsvarar verksamheten inom dagens 25 lokalradiodistrikt.Kulturutskottet gör bedömningen att sammanslagningen till ett ljudradioföretagkommer att underlätta en långtgående samverkan bl.a. i administrativt ochtekniskt hänseende mellan den lokalt och den nationellt inriktade verksamheten.Vid samordningen av verksamheten är det viktigt att det kunnande, deerfarenheter och de arbetsmetoder som finns inom såväl Lokalradion somRiksradions regionala verksamhet tas lill vara. Den inleddasamverkan, där Lokalradion producerar program även för nationella sändningar,kommer givetvis att underlättas inom elt sammanslaget ljudradioföretag.Sammanfattningvis anser utskottet att i likhet med vad som anförs ipropositionen de organisatoriska förändringarna skall genomföras så attförutsättningar skapas för att förstärka den regionala och lokalaradioproduktionen. föreslår att konstitutionsutskottethemställer all med anledning av de aktuella motionsyrkandena som sinmening ger regeringen till känna vad kulturutskottet anfört om ljudradioverksamhetenunder nästa avtalsperiod. anser att inte bör ta ställningtill detaljfrågor av det slag som tagits upp motionsledes beträffande resurseroch beträffande självständighet för en lokalradioredaktion inom ett lokalradiodistrikt,nämligen . 1 detta sammanhang tar utskottet upp frågan om den sk.tappningsrätten. 1 ett motionsyrkande föreslås att varje lokalradiostationfritt skall få välja att i lokalradio sända program från de övrigaljudradiokanalerna. 1 fjolårets betänkande (1989/90:KrU25, s. 27) redovisadeutskottet hur lokalradiostationerna, då de inte har egna sändningar, i ställetvidare-sänder riksradions program, s.k. tappning. Reglerna för tappning harnyligen modifierats något. får tappning av riksradion ske enligtföljande. Mellan kl.ca 06.00 och ca 19.00 får tappning ske ur Pl Mellan kl. ca 19.00 och ca 24.00får tappning ske ur Pl eller P2 Mellan kl. ca 24.00 och ca 06.00 får tappningske ur P3. Utskottet anser att den av utskottet tillstyrktaorganisatoriska förändring som innebär att de båda radiobolagen skall slåssamman till ett ljudradioföretag bör kunna underlätta det praktiska ochadministrativa förfarandet när del gäller tappning mellan kanalerna. Vissafrågor om 1990/9l:KrU7y Då del gäller en rad motionskrav rörande TV-verksamheten utgårutskottet från alt motionärerna i första hand tar sikte på förhållandena underden nya avtalsperioden. har framförts krav på all TV2 den s.k.rikskanalen skall flyttas till . Vidare har i ett motionsyrkandeförordats att av resurserna till skall tilldelas TV2.I två yrkanden framställs vissa preciserade krav rörande TV-verksamheten iNorrland. Motionskraven föranleder utskottet hänvisa till vad somtidigare anförts om att de organisatoriska förändringarna av programföretagenbör genomföras så att förutsättningar skapas för att förslärka bl.a. denregionala och lokala TV-produktionen. Resursfördelningen bör liksom hitintillsgöras av med utgångspunkt i de mål som statsmakterna fastställerför verksamheten. Tilläggas kan att utskottet vid behandlingen avfrågor som rörde verksamhet under innevarande avtalsperioduttalade att innehållet i radio och TV skall kunna spegla förhållandenanågorlunda likvärdigt i olika delar av landet och att detta skall kunna skeulan alltför stora resursmässiga skillnader (bet. KrU 1985/86:21 s. 24). Enligl de nu gällande avtalen gäller som tidigareredovisats att programbolagen beslutar om regional och lokal indelning avorganisationen. Om en förändring av Indelningen medför ökade kostnader för eltprogrambolag eller skall moderbolaget resp. moderbolaget ochteleverket gemensamt besluta i frågan. Det kan inte enligt utskottets mening komma i fråga att enåtergång skulle ske till vad som gällde före den nuvarande avtalsperioden,nämligen att skulle besluta om TVs dbtriktsorganbation. 1 enlighet med det anförda avstyrks förslag omriksdagsbeslut syftande till vissa förändringar i den nuvarandedislriklsindelningen för . Utskottet vill upplysa omföljande med anledning av vad som i en motion anförs om att kullurutskollet iell brev till Televison skulle ha uttalat sig omdistriktsindelningen i visst län. Självfallet gör utskottet inte någontolkning av innehållet i sina betänkanden i brev till organ, som beslutenavser. Ifrågavarande brev har inte auktoriserats av utskottet ulan har upprättatsav en riksdagsledamot, som var ledamot av utskottet. Frågan om nya uppgifter för Radiotjänst i Med anledning av vad som anförs motionsvägen omytterligare arbets uppgifter för Radiotjänst i vill utskottet framhålla angelä genheten av alt administration, samordning, kontroll och förvaltning i vad avser TV-avgifterna sker på ett rationellt sätt så att rundradiokon tot får en god utveckling, något som är ägnat att begränsa framlida 11 höjningar av avgifterna. Programverksamhetensinriktning 1990/91:KrU7y 1 detta avsnitt behandlar kulturutskottet ett antalmotionsyrkanden som rör innehållet i programbolagens sändningar. Utskottetbedömer yrkandena med utgångspunkt i att de i första hand har en inriktning motde nya avtalen mellan staten och Radio-företagen. I några motioner tas upp ansvar för bådesvenskarnas och invandrarnas kultur och språk. Behovet av en allsidigkulturbevakning betonas liksom den kulturpolitiska betydelsen av att SverigesRadio kan erbjuda ett mångfaldigt utbud av program som är både bildande ochunderhållande och som värnar om såväl del svenska språket och kulturen som ominvandrarnas språk och kultur. I samband med behandlingen av regeringensriktlinjer för verksamhet /871991/92(prop. 1985/86:99, bet. KrU21, rskr. 343) tog kulturutskottet upp frågan omsamspelet mellan och kulturlivet. Utskottet konstaterade bl.a.att radio och TV på många områden av kulturlivet har en dominerande ställningoch förfogar över unika personella och tekniska resurser. De sätt på vilkaprogramföretagen väljer att utforma sin verksamhet och disponera sina resurserfår därför stor betydelse för kullurlivet i övrigt. Utskottet uttalade sigockså om samarbetet mellan teaterinstitutionerna och och utgickfrån att ägnar frågan om televisering avteaterföreställningar stor uppmärksamhet. Utskottet vill ytterligareunderstryka denna uppfattning och förutsätter att centralaställning och kulturella ansvar beaktas i förberedelsearbetet med det nyaavtalet. Enligl kulturutskottets mening accentueras Radioskulturel la ansvar i då i allt större utsträckning deltar i det europeiska integrationsarbetel. Den snabba utveckling av medierna som vi nu upplever och som bl.a. innebär all allt fler svenska hem kan bli delaktiga i ell internationellt programutbud medför ett ansvar för att det nationella kulturarvet bevaras bl.a. genom alt Radio hävdar de nationella programmens ställning. Utskottet har i olika sammanhang ställt sig positivt till åtgärder för att främja den svenska kulturen, medan däremot förslag om kvotering av inhemska och från utlandet inköpta program avvisats. I gällande avtal med programbolagen sägs bl.a. att ett mångsidigt utbud av program på svenska språket skall tillhandahållas och att svenska artister och verk av svenska upphovsmän i betydande omfattning skall förekomma i sändningarna. Enligl utskottets uppfattning tillgodoses kravet i motio nerna att den svenska kulturen och det svenska språket skall värnas bättre genom denna typ av reglering än genom regler om kvotering. Del är uppenbart all kvotering riskerar att leda lill bl.a. besvärliga gränsdragningsproblem då del gäller att bedöma huruvida ell program skall anses vara svenskt eller utländskt, något som sannolikt skulle motverka del avsedda syftet. Mot denna bakgrund är utskottet inte nu berett att ändra sitt ställningstagande belräffande kvotering av svenska program. Utvecklingen på området bör dock noga följas. Som ovan nämnts har några motionärer också framhållit 1990/91:KrU7y Radiosansvar för invandrarnas språk och kultur. I nuvarande avtal medprogramföretagen stadgas rörande programverksamheten att särskild hänsyn skalltas till språkliga och etniska minoriteter. Enligt utskottets uppfattning ärdet angeläget all även inför den nya avtalsperioden framhålla betydelsen avatt programutbudet skall spegla det mångkulturella samhälle som numeraär. All också har ett ansvar för invandrarnas språk och kulturinnebär ingen motsättning till vad som ovan anförts om att del svenska språketoch den svenska kulturen skall värnas. Utskottet återkommer i det följande tillprogramverksamheten för invandrare och minoriteter. 1 likhet med utbildningsministern anser kulturutskottetall kraven på programverksamhet bör vara lika omfattandesom nu är fallet även sedan ett nytt reklamfinansierai TV-företag etablerats(se närmare härom i prop. s. 42, 43 och 173). Public service-uppdraget börsåledes vara grundläggande även i en situation då nya programföretagkonkurrerar om tittarna. 1 public service-begreppet innefattas bl.a. uppgiftenall tillhandahålla alla medborgare ett kvalificerat och mångsidigt utbud, äveni kulturellt hänseende. Utskottet har då det gäller nuvarande avtalsperiod (KrU1985/86:21, s. 19) uttalat att det bör ankomma på attbesluta i frågor om sändningstidens längd och förläggning. Vidare har utskotteti ett tidigare avsnitt berört motsvarande fråga då det gäller den kommandeavtalsperioden. Utskottet har därvid förordat att Radio-företagenskall ha kvar denna beslutanderätt även i fortsättningen. Det sagda står intei motsättning till att det i public serviceuppdraget som berörts ovan i vadavser bör ligga en skyldighet för programföretagen attbeakta vilka möjligheter publiken har att ta del av olika programtyper.Utskottet anser del viktigt att inte minst möjligheterna för TV-tittarna attfölja kulturprogram och andra s.k. smala program på vad som bedöms vara godsändningtid uppmärksammas. 1 ett antal motioner behandlas radio- och TV-sändningar påminoritets-och invandrarspråk saml program för handikappade. Del bör enligt några motionärer finnas möjligheter attutöka resurserna till de finskspråkiga radioprogrammen i samband med att lokalradionoch riksradion förs samman. Vidare bör det finnas möjligheter att förafinska radiosändningar till samma kanal. Kraven i de motioner som rör handikappfrågor gårsammanfattningsvis ut på att programmen i radio och TV i större utsträckningskall göras tillgängliga för personer med funktionshinder. Utskottet vill erinra om att moderbolaget i nu gällandeavtal har ett samordnande ansvar för programbolagens insatser både när detgäller program på minoritets- och invandrarspråk och program för handikappade.Enligl utskottets mening framstår det som självklart att frågan om hurmotsvarande samordning skall ske under den nya avtalsperioden måste övervägasingående. 1 sammanhanget vill utskottet också erinra om att av de språkligaminoriteterna den finskspråkiga gruppenintar en särställning dels på grund av de historiska banden /91:KrU7y mellanSverige och , dels på grund av gruppens storlek. Gruppens rätt tillprogramservice har därför en något annan karaktär än övriga gruppers. 1 två motionsyrkanden framhålls radions och TVs ansvar närdet gäller information om mbshruk av alkohol i programmen. Utskottet har vid flera tillfållen tidigare behandlatyrkanden med samma syfte och har därvid understrukit att radions ochtelevisionens genomslagskraft medför all ell stort ansvar vilar påprogramföretagen och att man i programverksamheten bör iaktta varsamhet vidspeglingen av bruket av olika gifter, t.ex. alkohol. Utskottet hänvisar iövrigt till sitt uttalande i fjolårets betänkande om radio och television(1989/90:KrU25,s. 1 några motioner tas mer specifika frågor upp. Det gällerå ena sidan förslag att programinslag på norska och danska i SverigesTelevision inte skall textas på svenska för att tittarna skall lära sigspråken. Å andra sidan föreslås alt aktualitetsprogram på serbokroatbka,grekbka och turkiska skall översättas till svenska för att tittarna skall kunnafölja programmen på två språk . Enligl utskottets mening bör de frågor, som motionärernatar upp om översättning av programmen, inte avtalsregleras. När det gällerfrågan om danska och norska programinslag vill utskottet erinra om den nordiskaspråkkonvention som trädde 1987 och som bl.a. innebär ett särskiltansvar i olika offentliga sammanhang för all medborgare i ett nordiskt landskall kunna använda sig av sitt modersmål i ell annat nordiskt land. I linjehärmed ligger att medborgarna bör få ökad träning i att förstå grannspråken.Samtidigt bör påpekas att textningen av TV-program är av stor betydelse för dehörselskadade. Då det gäller förslaget att utöka textning på svenska av vissainvand-rarprogram vill utskottet framhålla att detta i första hand är en frågaom vilka resurser som finns för ändamålet. Frågan om utbyte av TV-program mellan de nordiska ländernahar enligl kulturutskottets mening stor kulturpolilisk betydelse. Kulturutskottetvill därför peka på betydelsen av att de upphovsrättsliga frågorna i dessasammanhang får en lösning. 1 en motion föreslås att regeringen skall vidta åtgärderså att sjöväderrapporterna i Riksradions Pl kan förbättras enligl yrkesfisketsönskemål. Utskottet bedömer sjöväderrapporterna som angelägna menanser att de inte bör bli föremål för avlalsreglering (se även bet.1989/90:KrU25, s. 27). Utskottet tillstyrker förslagen i propositionen ommedelsberäkningen för den avgiftsfinansierade verksamheten inom Radio-koncer nen, radionämndens verksamhet och investerings- och 14 driftskostnader. Även propositionens förslag om dels höjning av TV- fr.o.m. , dels 1990/91:KrU7y Utskottet avstyrker motionsförslag om en alternativdelfinansiering av , nämligen efter en period finansierad genomupplåning till rundradiokontot genom reklam. Det är enligt utskottets meninginte motiverat all vid detta ställningstagande gör någotsärskilt tillkännagivande om storleken av framtida TV-avgifter. Krav på delfinansiering med reklam avlokalradioverksamheten avstyrks. Utskottet hänvisar till vadsom i ett föregående avsnitt anförts om ett kommande parlamentarisktberedningsarbete i fråga om bl.a. den framtida radioverksamheten. Också önskemål som direkt eller indirekt innebär attriksdagen skulle ta ställning till frågan om resurserna till avstyrks. Det ankommer på moderbolaget att fördelade av beräknade medlen mellan de olika företagen inom . 1 den mån yrkanden om dislriklsindelningen för SverigesTelevision och om fördelningen mellan Kanal och av de ekonomiskaresurserna för företaget avser innevarande avtalsperiod hänvisar utskottettill framställningen i avsnittet Vissa frågor om . Utskottet tar här också upp frågan om bättremottagningsförhållanden för de regionala TV-nyheterna i vissa delar av Uppsalalän. Utskottet hänvisar i första hand till sitt betänkande 1988/89:KrU21 (s.16). Utskottet har inhämtat att en ny sändare i har fårdigställtsunder i enlighet med gällande femårsplan för åtgärder mot brister iregional-TV-täckningen. I ett föregående avsnitt om Radiosprogramverksamhet har behandlats frågor om denna verksamhet under den kommandeavtalsperioden. I den mån väckta motionsyrkanden om programverksamhetenavser innevarande avtalsperiod hänvisar utskottet till att det ankommer påSveriges Radio att i programfrågor arbeta fritt och självständigt inom ramenför de allmänna riktlinjer som anges i radiolagen och i avtalen mellan statenoch bolagen i (se. KrU1988/89:2l s. 17,ävensom bet. KrU 1983/84:17 s. 22). Utskottet hänvisar också till att vissayrkanden, likartade med de väckta, behandlades mera utförligt ikulturutskottels betänkande l989/90:KrU25 om radio och television. Utskottet tillstyrker att regeringen får begärtbemyndigande att omfördela medel anvisade för investerings- ochdriftskostnader avseende . övrigafrågor 1990/91:KrU7y Utskottet tillstyrker alt den s.k. demokratibeslämmelsen iradiolagen omformuleras i enlighet med vad som föreslås i propositionen (se s.135-139 och 218). Med anledning av ett motionsförslag om att medel urrundradiokon-lot skulle avsättas som grundkapital i en stiftelse företerjournalistikens främjande vill utskottet framhålla att kontot inte bör fåanvändas för annan utbildning än internutbildning inom , eftersom de medel som tillförs kontot utgörs avTV-avgifter. Utskottet vill, då det gäller i propositionen framlagdaförslag rörande åtagande beträffande bidrag till svensk filmproduktion för ettreklamfinansierai TV-företag, framhålla angelägenheten av att föreliggandemöjligheter att stödja svensk filmproduktion tas lill vara (jfr bet. 1990/91;KrU29). Närvarande: (), (), MajaBäckström (s), (), (), (), LarsAhlmark (m), (), (), (), (), (), (),(), (), () och (). rätt att sända sponsrade program () och () anser altden del av utskottets yttrande som på s. 4 börjar med "Kulturutskottetanser" och slutar med "till känna" bort ha följande lydelse; Det finns inte anledning att vidga rätten till sponsringför Radio-företagen utöver vad som sålunda angivils. och (båda c) anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 7 börjar med "anser" och slutar med"" bort ha följande lydelse: Utskottet anser att de i propositionen angivna riktlinjerna, vilka redovisatsi föregående avsnitt, i allt väsentligt bör godtas då det gäller uppdraget(1), företagsform (2), ägarförhållanden (3), sändarnät (4) 1990/91:KrU7y där detbör påpekas alt FM4-nätet inte kan riksmatas, RIKAB (7), avtal (8) ochstyrelserna i moderbolag och dotterbolag (9). Moderbolagets uppgifter (6) bör ses över ytterligare ienlighet med vad som anförts av företrädare för i en motion.Vidare bör övervägas möjligheterna all låta rundradiokontot (tidigare benämntrundradiofonden) som bör förses med en särskild styrelse fördela de medelsom beräknas för Radio-företagen. Beträffände frågan om vilka programbolag som skall finnas(5) återkommer utskottet i del följande. Val av ledamöter av styrelserna inom () anser alt den del av ulskollels yttrandesom på s. 7 börjar med "Då det" och slutar med "lill känna"bort ha följande lydelse: Vid utseende av ledamöter av styrelserna i moderbolagetoch programbolagen bör avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom visadskicklighet och sakkunskap på det aktuella området. Frågan om vilka programföretag som skall finnas och frågan om den framtida ljudradioverksamheten och (båda c) anser deb alt den del av utskottets yttrande som på s. 8 börjarmed "konstaterar" och på s. 9 slutar med"separata avtal" bort ha följande lydelse; anser i likhet med vad företrädare förcenterpartiet framfört i motioner att del är nödvändigt att motverka lokalamonopol på medieområdet. 1 en situation där antalet regionala och lokalatidningar minskar och kvarvarande tidningar i vissa fall uttryckt intresse förett engagemang i radio- och TV-verksamhet är det viktigt att slå vakt om ensjälvständig lokalradioverksamhet. Lokalradion är ett viktigt komplement tillde dagliga tidningarna och medverkar till större mångfald i nyhetsutbudel.Kulturutskottet anser i likhet med motionärerna att det bästa sättet attgarantera lokalradioverksamhetens fortlevnad och att värna om lokalradionsredaktionella beslutanderätt och självständighet är att bibehålla som ett självständigt programbolag med eget avtal. bördärför som sin mening ge regeringen lill känna all det även under nästaavtalsperiod skall finnas fyra separata programbolag, dvs. ett programbolagför TV, ett för riksradio och ett för lokalradio samt Utbildningsradion. deb att den del av utskottets yttrande som på s. 9 börjarmed "Lokalradioverksamhelen, som" och på s. 10 slutar med"nästa avtalsperiod" bort ha följande lydelse; Genom att Lokalradion i enlighet med kulturutskottetsförslag skall finnas kvar som separat programbolag tillgodoses de önskemål om 17 självständighetför lokalradioverksamheten som förts fram i ett stort Liksom bör var och en av de 25. lokalradioslatio- 1990/9 l:KrU7y nerna ävenfortsättningsvis sända på egen frekvens i del s.k. FM4-nätet och självadisponera sändningstiden. Enligt utskottets uppfattning finns detförutsättningar för ett ökat samarbete mellan Lokalradions och Riksradionsregionala verksamhet. Riksradions behov av lokall producerade program avnationellt intresse bör kunna tillgodoses genom att Riksradion i ökandeomfattning köper program från Lokalradion. Ett intensifierat samarbete börkunna underlätta rationaliseringar och därmed medverka till minskadekostnader. föreslår att som sin mening ger regeringentill känna vad kulturutskottet anfört om ljudradioverksamheten under nästaavtalsperiod. och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 10 börjar med "Utskottet anser"och slutar med "mellan kanalerna" bort ha följande lydelse: I likhet med vad som anförs motionsvägen anser ulskoltetatt det bör ankomma på varje station som sänder lokala program all välja vilketav programmen i rikssändningarna som vid varje tillfålle skall tappas. Endastom en sådan fri lappningsräll finns blir del möjligt för lokalradioverksamhelenall effektivt hävda sig mot kanaler som rymmer rikssändningar. Vad utskottet sålunda anfört om fri lappningsräll börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Kvotering av svenska program () anser all den del av utskottetsyttrande som på s. 12 börjar med "Enligt kulturutskottets" och slutarmed "noga följas" bort ha följande lydelse; Enligt kulturutskoltets (= utskottet 7 rader) programmensställning. I ett gällande avtal med programbolagel sägs bl.a. att ettmångsidigt utbud av program på svenska språket skall tillhandahållas och attsvenska artister och verk av svenska upphovsmän i betydande omfattning skallförekomma i sändningarna. Dessa avtalsbestämmelser har tyvärr inte visat sigvara särskilt effektiva. Andelen svenskproducerade program bör vara betydligthögre i framliden. Delta kan enligt utskottets mening uppnås endast genomkvotering. Enligt utskottets uppfattning bör i avtalen med programföretagenfastställas att en hög andel av programmen skall vara svenska. Definitionen avdetta begrepp likaväl som bestämmandet av hur stor andel av samtliga programsom skall vara svenska bör övervägas under del kommande förberedelsearbetetinför den nya avtalsperioden. Vad utskottet anfört om kvotering bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Medelsberäkningenför den avgiftsfinansierade l990/9i:KiU7y verksamheten inom , m.m. och (båda c) anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 14 börjar med "Utskottettillstyrker" och på s. 15 slutar med "framtida TV-avgifter" bortha följande lydelse: bör medelsberäkningen för vara den i propositionen föreslagna. 1 motsats till vad som föreslagits i propositionen bördock TV-avgiften inte höjas den . 1 stället bör rundradiokontottillföras erforderliga medel genom ökat lånebemyndigande i avvaktan på attreklampengar flyter in till i enlighet med förslag omreklam i TV2. Medelsberäkningen för den avgiftsfinansierade verksamheten inom , m.m. () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 14 börjar med "Utskottet tillstyrker" och på s. 15slutar med "1992 tillstyrks" bort ha följande lydelse; bör tillföras större resurser änvad som föreslås i propositionen så att företaget kan hävda sig i den ökandekonkurrensen på medieområdet. bör koncernen tilldelas 3 . i1989 års genomsnittliga prisnivå. TV-avgiften bör som en följd härav höjas i vidare mån änvad regeringen föreslagit. Utskotiet anser att avgiften bör höjas fr.o.m. den 1juli tifl . för år och fr.o.m. till I . Som företrädare för tidigare anfört börmöjligheterna till en skattefinansiering av delar av verksamhetundersökas. () anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 16 börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutarmed 'och 218)" bort ha följande lydelse: Utskotiet delar den uppfattning som redovisatsmotionsvägen att den s.k. demokratibestämmelsen i radiolagen inte bör ändras. Utökad frihet pä ljudradioområdet (), (), (), () och () anför;