yttr · GE05JoU5 · 1990-12-31 00:00:00 — I 4 kap. 3 §regeringsformen anges att ärende som väcks av regeringen eller riksdagsledamotföre avgörandet bereds av utskott, om ej annat är bestämt i regeringsformen.Enligt 4 kap. 1 § riksdagsordningen skall motion för beredning hänvisas tillutskott. När dessa bestämmelser tillkom var, som utskottet inledningsvispåpekat, det totala antalet motionsyrkanden i ca 3 600. Riksmötet1989/90 väcktes sammanlagt 12 483 motionsyrkanden. Några närmare författningsregler om innebörden avutskottens be redning finns ej. Av ordalydelsen i de ovan angivna bestämmelserna jämfört med 5 kap. 10 § riksdagsordningen kan endast den slutsatsen dras att utskottet skall avge betänkande över en viss motion i sådan tid att ärendet kan avgöras före utgången av kalenderåret närmast efter det då motionen väcktes. Termen "beredningstvång" är således i viss mån missvisande. Någon allmän skyldighet för utskotten att ge berednings arbetet en viss inriktning eller omfattning kan ej utläsas av bestämmel serna. Däremot kan bestämmelserna sägas innefatta en rätt för utskot ten att vid behov erhålla information av statliga myndigheter m.fl. Den verksamhet i utskotten som innefattas i begreppet beredning och som ligger till grund för utskotlets ställningstagande till en viss fråga behö ver för övrigt inte redovisas utåt. Utskottens sammanträden är i prin cip slutna, dock med undantag för offentliga utskottsutfrågningar. Varje utskott måste på eget ansvar avgöra i vilken utsträckning dess beslut behöver motiveras. Det bör framhållas att det även i betänkan den som mer utförligt behandlar motioner m.m. förekommer att vissa motioner avstyrks med en formaliserad eller kortfattad motivering eller utan någon motivering. Motioner som (i likhet med motioner om åtgärder mot campylobacter i kyckling och andra myndighetsfrågor på livsmedelskontrollens område) ej tillhör primära ansvars område avstyrks sålunda ibland av det skälet att delegerat beslutanderätten till regeringen eller vederbörande myndighet (se t.ex. 1988/89:UbUI). Likaså är det vanligt inom utskottsorganisationen att en viss motion avstyrks enbart med hänvisning till att samma motion behandlats vid ett eller flera tillfållen tidigare. Det förekommer för övrigt inte så sällan att yrkandena i en fristående motion återkommer 9 en ellerflera gånger under samma antingen som upprepning av en ickebehandlad motion eller som följdmotion till en proposition. Somframgår av utskottets redovisning i föregående avsnitt är arbetsmetoden medförenklad behandling nödvändig på grund av den höga arbetsbelastningen, men detfinns också flera skäl i övrigt som starkt talar för att fristående motionerbehandlas i Ireårsintervaller. Denna arbetsmetod har som nämnts ovan förordatsav (KU 1987/88:43 s. 15), och den ligger dessutom väl ilinje med beslut om treåriga budgetcykler för de statligamyndigheterna med en fördjupad anslagsframställning . Från deenskilda motionärernas synpunkt kan det också vara en fördel att veta att enviss fråga normalt prövas tämligen noggrant åtminstone en gång per valperiod.Enligt utskottets mening bör detta kunna uppväga de eventuella nackdelarna medförenklad behandling av samma fråga vid övriga lillfållen . Utskottet vill sammanfattningsvis framhålla attberedningsskyldigheten inte kan ges en annan eller vidare innebörd än att detsom ett minimikrav åligger utskotten alt i betänkandet med eller utanmotivering föreslå ett visst ställningstagande till motionen från riksdagenssida. Ett starkt skäl för ett selektivt beredningsarbete är för övrigt ocksåden omständigheten att en stor del av de fristående motionerna väcks medhuvudsyftet att göra någon form av politisk markering och inte i första handför all åstadkomma förändringar i lagstiftningen eller andra specificeradeålgärder från statsmakternas sida. 1 dessa fall är med andra ord självaväckandet av motionen det primära syftet och utskottsbehandlingen avunderordnat intresse. Det bör också framhållas att 4 kap. 9 § riksdagsordningenkan tolkas som atl kammaren har det yttersta ansvaret för beredningen av ettvisst ärende. Av bestämmelsen framgår att en minoritet i kammaren kan beslutaatt ärendet återförvisas till utskottet för ytterligare beredning. Emellertidhar metoden med förenklad hantering tillämpats av utbildningsutskottet sedanriksmötet /89 och av jordbruksutskottet sedan /91. Någotyrkande om återförvisning har utskottet veterligt ej framställts i anslutninglill behandlingen av betänkanden med förenklad motionsbehandling. Härmed fårdet anses att kammaren godkänt den ifrågavarande behandlingsmetoden. Som utskottet anfört i det föregående hararbetsbelastningen i riksda gen ökat kraftigt, särskilt när det gäller antalet motioner. Den ökade arbetsbelastningen har fördelats mycket ojämnt mellan utskotten. Un der del har endast marginella förändringar vidtagits i de bestämmelser som reglerar ärendefördelningen mellan utskotten. Inom har betydligt större organisatoriska förändring ar skett. Enligt utskottets mening är det önskvärt att utskottsorganisa- lionen på ett bättre sätt anpassas till den ökade arbetsbelastningen. Frågan om mer genomgripande reformer i detta avseende ligger utan för utskottets ansvarsområde. Som närmare framgår av det följande har . utskottetemellertid förutsatt att den ökade arbetsbelastningen i riksda- 1990/9 l:JoU5y gen bör geanledning till överväganden om ändringar i ulskoltsorgani-sationen på bådelängre och kortare sikt. Inom utskottet råder stor enighet om att den ohanterligaarbetsvolymen kräver ändringar i utskottets beredningsområde. Ingående övervägandenhar gjorts om olika alternativa lösningar. Utskottets arbetsvo-lym är i och försig av den storleksordningen att det framstår som motiverat att dela utskotteti ett miljöutskott och ett utskott som i huvudsak ansvarar för de areellanäringarna jämte djurskydd, livsmedelskontroll och vissa forskningsfrågor m.m.Miljöfrågorna motsvarar av utskottets totala arbetsinsats.Det finns anledning att förmoda att dessa frågor under överskådlig framtidkommer att engagera både allmänheten och de politiska organen i en oförminskadeller t.o.m. ökande omfattning. Om miljöskyddskommii-téns arbete (dir. 1989:32)resulterar i en mer samlad miljölagstiftning (miljöbalk) kommer utskottetsansvarsområde automatiskt att omfatta fler författningar än för närvarande.Till framtidsbilden hör också det faktum att kommande regeringsförslag omEES-avtalet och över huvud taget de europeiska integrationsfrågorna kommer attställa stora krav på och berörda delar av utskottsorganisationen. Det finns skäl som talar både för och emot inrättandet avett särskilt miljöutskott. Miljöfrågor eller närliggande frågor avskiftande slag handläggs i flera utskott, t.ex.utrikesutskottet, socialutskottet, näringsutskotlet, trafikutskottet ochbostadsutskottet. Arbetsmiljöfrågorna handläggs i arbetsmarknadsutskottet ochvissa frågor om miljöfarliga Iransporter liksom räddningstjänstfrågor m.m.behandlas i försvarsutskottet. En ökad samordning skulle givetvis innebäravissa fördelar. Det faktum att miljöfrågorna blivit alltmer internationellatill sin karaktär talar också till förmån för ett mer specialiserat utskott somhar resurser att fördjupa sig i bl.a. dessa aspekter på miljöfrågorna. Detfinns å andra sidan anledning att förmoda att ett miljöutskott som hanteradesamtliga miljöfrågor skulle få en mycket hög arbetsbelastning. Det bör nämnasatt det inom miljöpolitiken finns en strävan att decentraliseraansvaret för miljöfrågorna och integrera miljöarbetet i olika sektorer, dens.k. sektorsprincipen (se t.ex. direktiven till utredningen omnaturvårdsverkels uppgifter och organisationdir. Ett ökatsektorsansvar och en ökande decentralisering kan bidra till att stärkamiljöarbetet på alla nivåer i samhället. Sektorisering och decentralisering börgivetvis också innebära att miljöfrågorna beaktas inom helautskottsorganisationen. Dessa strävanden bör dock inte i sig utgöra någothinder mot att det inrättas ett utskott som har huvudansvaret för deövergripande miljöfrågorna, varmed utskottet avser främst miljölagstiftningen,miljövårdens organisation och skyddet av naturresurserna i slort. Frågan om en omorganisation av jordbruksutskottet börbedömas i både ett kortare och längre tidsperspektiv. På förutser utskottet en utveckling som innebär att miljö- och naturresursaspekter na får en ännu större betydelse än . Okade krav kommer med 1 1 stor sannolikhet att ställas på hushållningen med naturresurser i all verksamhet som påverkar naturtillgångarna luft, mark, vatten och 1990/91:JoU5y ekosystemeti sin helhet. Efter hand som jordbruksnäringen avregleras och marknadsanpassasi enlighet med beslut om livsmedelspolitiken kan det vidare finnasanledning att behandla denna näring på samma sätt som andra näringar, särskiltnär det gäller de näringspolitiska aspekterna. Det anförda innebär attutskottet på något eller kan tänka sig en mer genomgripandeomorganisation som innebär att miljö- och naturresursfrågorna lyfts fram. Dettakan ske genom alt ett nytt utskott inrättas eller genom att bl.a. jordbruksfrågornaöverförs t.ex. till näringsutskottet. Så till vida ansluter sig utskottet tillsynpunkterna i motion K309 men också till motionerna K310 och K319, 1 en sådanomorganisation bör det nya, alternativt omorganiserade, utskottet erhållabenämningen miljöutskottet eller någon annan lämplig benämning. Utskottet föreslår att en utredning görs om en mergenomgripande omorganisation i enlighet med utskottets synpunkter ovan. 1 ensådan utredning bör också behovet av eventuella ändringar i övrigt avutskottsorganisationen kunna närmare övervägas. Med hänsyn lill utskottets ansträngda arbetssituationmåste vissa ändringar i ärendefördelningen genomföras med verkan redan fr.o.m,nästa mandatperiod och senast , Härvidlag har utskottetbeslutat förorda ett alternativ som innebär att utskottet med oförändradbeteckning som jordbruksutskott tills vidare behåller ansvaret för två störreblock av ärenden: de viktigaste areella näringarna samt de övergripandemiljöfrågorna. I enlighet härmed bör ett antal mindre ämnesgrupper överförastill andra utskott. Gemensamt för dessa ämnesgrupper är att de är relativt välavgränsade och har vissa beröringspunkter med det mottagande utskottetsämnesområde, I valet av mottagande utskott bör man undvika att flytta problemenmed för hög arbetsbelastning från ett utskott till ett annat. Detta kanmöjligen på kort sikt utgöra ett hinder mot stora förändringar ijordbruksutskottets beredningsområde. Det blir dock en icke oväsentlig lättnadom ärendegrupper motsvarande av antalet fristående motioner överförstill andra utskott. Utskottels förslag innebär att följande omfördelningar börgöras. Mottagande utskott anges inom parentes. Rennäringsfrågor (BoU), jordförvärvslagstiftning (BoU),livsmedelskontroll (LU), utbildning och forskning (UbU), kemikaliekontroll(NU, alternativt FöU), avfallshantering/renhållningslagen (NU, alternativtBoU), strålskydd (NU, alternativt FöU) samt vattenrätt (BoU), behåller således ansvaret för deareella näringarna jordbruk, trädgårdsnäring, skogsbruk och fiske, vilkasamtliga har betydelse för hushållningen med naturresurser m.m. I gengäld renodlashuvudämnet miljövård genom alt några väl avgränsade delområden överlämnas.Gemensamt för dessa är att de har nära samband med industriella frågor och iviss mån även räddningstjänstfrågor resp. bebyggelseplaneringsfrågor. Avovanstående ämnesgrupper har samtliga utom jordförvärvslag- 12 stiftningoch vattenrätt direkt anknytning till vissa anslagspunkter i budgetpropositionen,nionde resp. fjortonde huvudtiteln. Det förutsätts /91:JoU5y attmotsvarande punkter i budgetpropositionen också överförs till det mottagandeutskottet. Närvarande: (), (), HåkanStrömberg (s), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), MarianneSamuelsson (mp), (), () och (). Exempel på myndighetsfrågor resp. frågor om enskildaprojekt som blivit föremål för motioner vid ett eller fleralillfållen. Det gäller bl.a. frågor som delegerats i lag till en speciellmyndighet eller av annan anledning inte kan anses tillhöra primäraansvarsområde. Ålgärder mot rotsnurr hos barrträdsplanlor, förbud motmalakitgrönt i fiskodlingar, krav alt nätmaskorna i torsknät ej understiger 10cm, krav att kalvar och grisar skall ha di eller mjölk/mjölkersättning upp till10 resp. 6 veckors ålder, krav att kalvar och grisar för vidare uppfödning ejfår sammanföras från mer än tre ursprungsbesättningar, rätt för alla grisar attvistas ute och böka i jorden, krav att kalvar och grisar för vidare uppfödningej får transporteras längre sträckor än , regler för inseminering av ston,datummärkning av chokladpro-dukier, åtgärder mot campylobacter i kyckling, kravatt naturfrämmande konserveringsmedel skall avskaffas , krav attgamla konserveringsmetoder återinförs, förbud mot tartrazin som sötningsmedel,förbud mot aluminiumsulfat i vattenreningsverken, krav att miljö-ochhälsoskyddsnämnderna skall återuppta den rutinmässiga rapporteringen tilllänsstyrelserna om analysresultat av dricksvatten i kommunen, gränsvärden förformaldehyd, åtgärder mot användning av PCB, PVC, toxafen, dioxiner ochdibensofuraner, förbud mot nonylfenol, trikloretan och miljöfarliga tensider,regler för företagare i kylbranschen, användning av kvicksilver inomkloralkaliindustrin, begränsning av utsläppen från krematorierna, forskning omvattendragen, forskning om getnäringen, etablera en ekologiskforskningsstation vid , krav att deponigas skall utvinnas ochutvinningen vara genomförd från beslut, förbud motavfackling av deponigas, krav att lakvatten från avfallstippar skall tas omhand i anslutning till tippen, krav på speciell bevakning av de tippar som innehålleraska och slagg från sopeldning, krav att källsorterade sopor som kankomposteras återförs till odlingsmark, uppförande av reningsverk vidTagenetippen som pilotprojekt, inrätta en besöksanläggning vid , inrättavissa reservat, återställa den ursprungliga miljön i Merasjoki ochKinnerpuska, inrätta en forsknings- och uppfödningsanläggning för knubbsäl iBlekinge, inrätta en uppfödningsanläggning för vikare i kommun,skydd för myr- och våtmarksområdena Tönningflon och Gullhögsflon, inrättanaturreservat i Kindlaområdel, bidrag till vargstängsel, förbud motpilbågsjakt, förbud mot blyhagel. Ytterligare exempel kan anföras. l990/91:JoU5yBilaga I 1/*) n -* r- "O r r- (N r-- 00 r-j r-) sC "Tf (M Tt .= o 5 E f2 + ■rt OJ ir r-- < ri r- 00 00 r-- n o r- ro "Tt n vD o ir r 1/1 r- tn On■ n ' ri r-- (N ri m ON r- m r-- r- .1: o 2 E f2 + O c O O O Os) -' ON tn 00 r-- no o. 2 D. o co o c 1990/91:JoU5y Bilaga 2 utskottens sammanträdestider 19gQ/9 LJoU5y