yttr · GE05KrU7 · 1990-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsyttrande /9 l:KrU7y har beslutatbereda kulturutskottet tillfålle att yttra sig över proposition 1990/91:149 omradio- och TV-frågor jämte eventuella följdmotioner och följande motioner, somväckts under allmänna motionstiden , nämligen motionerna 1990/9l:K404, K408,K409 yrkande 3, K416, K418, K419 och K427. Med anledning av propositionen harväckts motionerna 1990/91;K60-K93. Sedan kulturutskottet under förutsättning avkonstitutionsutskottets medgivande beslutat att till konslitutionsutskottetöverlämna följande molioner, som väckts under den allmänna motionstiden ,nämligen motionerna 1990/9 l:Kr204, Kr207, Kr211, Kr2l5, Kr226-Kr228, Kr231,Kr239-Kr241, Kr278-Kr282, Kr286 yrkande 3, Kr321-Kr325, Kr330 yrkande 2,Kr346-Kr348, Kr351 yrkande 2 och Kr355 yrkande 2, har konslitutionsutskottetbeslutat att ta emot motionerna samt alt bereda kulturutskottet tillfälle attyttra sig över dem. har med anledning av remisserna frånkonstitutionsutskottet funnit skäl att yttra sig i huvudsak i följandehänseenden, nämligen deb översiktligt beträffande vissa frågor om ljudradio ochTV , deb i vissa avseenden belräffande riktlinjer för SverigesRadio-företagens verksamhet mm. under den avtalsperiod som enligl förslag ipropositionen skall börja främst såvitt avserljudradioverksamheten, deb beträffande medelsberäkningar m.m. för SverigesRadio och för , deb ock belräffande vissa särskilda frågor. får anledning att ingående överväga frågorom verksamhet m.m. under den nya avtalsperioden vid beredningenav den proposition på området som är avsedd att föreläggas 1990/91 KrU7y Eftersom i den nu aktuella propositio- 1990/91:KrU7y nen beredstillfälle all ta del av vad utbildningsministern anför om riktlinjer införbeslutet om ett nytt avtal denna formulering i propositionen bör dockuppenbarligen inte uppfattas som ett förordande av att ett gemensamt avtalskall träffas (se prop. s. 174 och 176) mellan staten och SverigesRadio-företagen, anför dock utskottet i enlighet med vad ovan sagts i vissaavseenden synpunkter beträffande de angivna riktlinjerna liksom i vissa andraavseenden rörande företagens verksamhet under den nya avtalsperioden. Vissa frågor om radio och TV I ett antal motionsyrkanden som väckts dels under denallmänna motionstiden , dels med anledning av propositionen förordas,utöver vad som föreslås i denna, förändringar och utvidgningar av den radio-och TV-verksamhet som finns i . Syftet med förslagen anges i flerafall vara att yttrandefriheten skall vidgas. De flesta av förslagen tar siktepå ökade möjligheter till lokala och regionala ljudradiosändningar. Även frågorom möjligheter till finansiering av sändningar genom reklam i vidare mån änvad som föreslås i propositionen tas upp. 1 några av yrkandena läggs framförslag som innebär en avvikelse från vad som anförs i propositionen, främstsåvitt avser lokalradioverksamheten. En rad frågor av det slag som tas upp i de åsyftademotionerna behandlas i propositionen (s. 188190). Utbildningsministern lämnaren kortfattad redovisning bl.a. för tidigare framförda önskemål om vidgadesändningar av ljudradio och television och för sin syn på de framfördaönskemålen. Vidare redovisas digitalteknikens utveckling på såväl ljudradio-som TV-områdel. Utbildningsministern anför att han avser attåterkomma lill regeringen med förslag om en utredning av de teknbkaförutsättningarna för utökade sändningar av ljudradio och television. Avsiktenär att utredningsarbetet i en första etapp skall behandla frågor omljudradiosändningar. Han räknar med att ett tekniskt underlag skall kunnaföreligga i slutet av innevarande år, och uttalar att utredningsarbetet då bördrivas vidare under parlamentarisk medverkan. Under en andra etapp av dettekniska ulred-ningarbetet bör förutsättningarna i fråga om TV-distributionbelysas. ser med tillfredsställelse att ettutredningsarbete av angivet slag kommer till stånd, där framlida radio- och TV-frågor i hela dess vidd las upp till överväganden under parlamentarisk medver kan. De begränsningar som bör finnas för utredningsarbeiet bör natur ligen i princip vara endast de som skapas genom ställnings taganden lill förevarande proposition. Utredningsarbetet bör inte före gripas. Detta gäller inte minst den framlida Ijudradioverksamheien på det lokala och regionala planet. vill utskottet framhålla att ett utredningsarbete av angivet slag självfallet inte bör hindra att förändringar av organisatorisk art vidtas då del gäller under den kommande avtalsperioden. Utskottetvill beträffande vissa motionsyrkanden som avser närradi- 1990/9 l:KrU7y on ochlokalradion tillägga följande. 1 betänkandet (SOU 1990:70) Lokalt ledd närradio harnärradioutredningen (U 1988:07) föreslagit vissa förändringar iförutsättningarna för närradioverksamheten. Remissbehandlingen av betänkandethar avslutats. Utskottet anser sig kunna förutsätta att regeringenutan dröjsmål förelägger förslag i vissa angelägna frågor sombehandlas i betänkandet. Detta gäller i första hand frågan om ingripande mothets mot folkgrupp i närradion. Utskottet har i sitt av godkändabetänkande /91:KrU15 uttalat att det är nödvändigt med en förstärkning avmöjligheterna att snabbt och effektivt kunna ingripa mot program som innehållerolika former av rasisliska inslag. Flera motionsförslag innehåller krav på försäljning avalla eller vissa lokalradiostationer. I enlighet med det ovan sagda bör detkommande utredningsarbetet inte föregripas. För den händelse den förutskickadeutredningen skulle finna att det är motiverat med en så genomgripandeomläggning av lokalradioverk.samheten att den inte bör bedrivas av SverigesRadio under senare avtalsperioder får det ankomma på utredningen att föreslå ivilken ordning en eventuell överflyttning av resurserna till andra huvudmänskall ske. Enligt vad som utförligt redovisas i propositionen (s.182186) bör en särskild utredning tillkallas för att inför den kommandepropositionen om ett nytt avtal för förbereda enomorganbation av verksamheten med programinsamling och programutsändning förSveriges Radio och det nya reklam-TV-företaget. En förutsättning bör vara,anförs det i propositionen, att verksamheten drivs av staten i en organisationsom är avgränsad från . Utskottet, som inte har något att erinra mot vad somanförs i propositionen om en förändrad sändarnätsorganisation, vill här nämnaalt frågan om lokaliseringen av den nya organisationen till , därRadiotjänst i () nu har sitt huvudkontor, har tagits uppmotionsvägen. Utskottet förutsätter att de synpunkter som anförs i motionenkommer att behandlas i anslutning till ställningstagandet till lokaliseringenav organisationen. Frågan om förlängning av nuvarande avtal mellan staten ochSveriges Radio Utskottet tillstyrker att avtalen mellan staten ochföretagen inom förlängs med så att en nyavtalsperiod kan inledas den . 1 anslutning härtill villutskottet nämna att utbildningsministern i propositionen uttalar att en nyavtalsperiod bör omfatta tiden den 31 december 1998.Frågan om avtalstidens längd underställs dock inte i dettasammanhang. 1* 1990/91. SverigesRadios rätt att sända sponsrade program l990/9l:KrU7y Utskottet förordar att i enlighet med vad somnärmare redovisas i propositionen godkänner att huvudprincipen bör vara attprogramföretagen inom inte skall få träffa uppgörelsermed sponsorer om finansiering av program, dock med visst undantag för SverigesTelevision. Detta programföretag bör få rätt att träffa uppgörel.ser omsponsring i fråga om program, där sändningen gäller en allmän sammankomsteller en offentlig tillställning som anordnas av någon annan änprogramföretaget. För sportevenemang gäller detta dock endast om evenemanget ärav större svenskt eller internationellt intresse (.se det fullständiga förslageti prop. s. 179-181). anser att, når det gäller annat änsportevenemang, därutöver bör gälla att sponsring av program i SverigesTelevision bör få förekomma i vissa fall även om programföretaget är arrangör,nämligen om programmet sänds inom ramen för ett åtagande gentemot Europeiskaradiounionen (EBU) eller arrangemanget är av motsvarande betydelse ochprogrammet direktsänds till flera länder. Utskottet an.ser att de nuvarande avtalen medprogramföretagen bör kompletteras med de av utskottet förordadesponsringsreglerna. Vad som anförts i det föregående innebär att sponsring avprogram i Riksradion och Lokalradion inte blir tillåten. Utskottet anser attdet Finns skäl att närmare överväga frågan om huruvida i vissa fall sponsringbör tillåtas av program i det ljudradioföretag som skall bildas. Behov avsponsring kan finnas exempelvis då det gäller kostnadskrävande programavseende operaföreställningar eller konserter som sänds till flera länder. Nyaregler i detta avseende bör kunna träda i kraft den , då det nyaprogrambolaget skall börja sin verksamhet. Vad utskottet sålunda anfört om sponsring avljudradioprogram bör som sin mening ge regeringen till känna. Riktlinjer inför beslut om nya avtal med SverigesRadio-företagen I enlighet med vad som inledningsvis angetts beredsriksdagen tillfålle att la del av vad i propositionen anförts om riktlinjerinför ett beslut om nya avtal mellan staten och Radio-företagen.Självfallet är likväl oförhindrad att fatta beslut om vilkariktlinjer som bör gälla i angivna hänseende. I följande avsnitt lämnas vissa bakgrundsuppgifter ominnehållet i de nuvarande och i närmast föregående avtal på området. Med hänsyn till innehållet i propositionen och till att framför alll ljudradioverk samheten tilldragit sig uppmärksamhet motionsvägen koncentreras framställningen på uppgifter om denna verksamhet. I de därefter 4 följandeavsnitten redovisas innehållet i propositionen i här aktuell del samtutskottets ställningstaganden till synpunkter i propositionen och 1990/91:KrL)7y utskottetsbedömning av motionskrav som avser den nya avtalsperioden. beslut (prop. 1977/78:91, bet. KrU 24,rskr. 337) om en ny organisatorisk ram för radio och TV beslående av en koncernmed ett moderbolag, , och fyra dotterbolag förprogramverksamhet, nämligen , ,och , syftade till att gebättre förutsättningar för decentralisering, självständighet och mångfald iprogramverksamheten. anförde bl.a. att med den nya organisationenrisken borde minska för radion att hamna i skuggan av TV och att i olikaavseenden underordnas televisionens krav. Utskottet anförde vidare attsjälvständighet i fråga om ekonomi, teknik, organisation, administration ochpersonalfrågor är viktiga förutsättningar för självständighet också i programverksamhetenför såväl Riksradion som för Lokalradion och Utbildningsradion. Ipropositionen betonades vidare vikten av samarbete mellan företagen, grundat påfrivilliga uppgörelser (se bet. KrU 1977/78:24 s. 21-22). Inför avtalsperioden 19861992 ändrades och kompletteradesriktlinjerna i vissa avseenden, bl.a. förstärktes moderbolagetsställning gentemot dotterbolagen, huvudsakligen på del ekonomiska ochadministrativa området (prop. 1985/86:99, bet. KrU 21, rskr. Förhållandetmellan de dotterbolag som svarar för programverksamheten förändradesemellertid inte. Deras fortsatta programmässiga självständighet underströks. 1koncernen ingår numera även dotterbolaget som handhar uppbörden avmottagaravgifter och avgiftskontrollen, sedan beslutat atthuvudmannaskapet för dessa uppgifter skulle anförtros (prop.1987/88:100, bet. KrUll, rskr. 1 fråga om samarbetet mellan Riks- och Lokalradionframhölls vid /86 att moderbolaget borde verka för ell utökatsamarbete såväl i vad gäller programverksamheten som i tekniska ochadministrativa frågor, där detta är motiverat från ekonomisk synpunkt och därprogrambolagens skilda uppdrag inte lägger hinder i vägen. Del anfördes också iden aktuella propositionen att om det framstod som motiverat att fördjupasamverkan och eventuellt slå samman de båda programbolagen, moderbolaget underavtalsperioden borde vara oförhindrat all lägga fram förslag härom tillregeringen (prop. 1985/86:99, s. 40). strök under viklen av attde sändningar som de båda programföretagen svarar för behåller sin särart. Iett läge där moderbolaget skulle komma att anse det motiverat med en sammanslagningskulle det enligl kulturutskottets mening få ankomma på regering ochriksdag att göra den slutliga bedömningen avhuruvida vinsterna vid en sammanslagning skulle bli så stora att l990/91:KrU7y den börkomma till stånd även om de båda programbolagen inte fullt ut kan behålla sinnuvarande karaktär (KrU 1985/86:21 s. 26). På kulturutskottets förslag godkände vidare attprogrambolagen under innevarande avtalsperiod får bestämma om regional ochlokal indelning av organisationen för Riks- och Lokalradion, TV samtUtbildningsradion. Liksom tidigare skulle som riktlinje gälla att gränsernaför programbolagens regionala och lokala enheter endast undantagsvis bör brytanågon länsgräns (KrU 1985/86:21 s. 38). godkände vidare att ettfjärde FM-nät i huvudsak förbehålls lokalradion (KrU 1985/86:21 s. 22). Densuccessiva utbyggnaden av detta fjärde FM-nät slutfördes . Samtliga25 lokalradiostationer sänder nu på egen frekvens. redovisar sammanfattningsvis de ipropositionen angivna riktlinjerna för inför en nyavtalsperiod på följande sätt. 2.Nuvarandeföretagsform bör vara oförändrad 3.Nuvarandeägarförhållanden bör i huvudsak vara oförändrade 4.Förverksamheten bör disponeras fyra rikstäckande sändarnät för ljudradio och tvårikstäckande sändarnät för TV 5.Programverksamhetenbör handhas av ett programbolag för TV och ett för ljudradio samt avUtbildningsradion 6.Moderbolagetbör a) inge anslagsframställning till regeringen och fördela av statentilldelade medel, b) ansvara för fördelning och placering av sändningstid omprogramföretagen inte själva kan enas, c) ansvara för beredskapsplanering, samtd) vara ett organ där koncerngemensamma frågor bereds 7.Ett dotterbolagför avgiftsuppbörd och avgiftskontroll bör finnas (RIKAB) 8.Staten börsluta avtal med samtliga bolag, dvs. moderbolaget, de tre program bo lagen ochRIKAB 9.Styrelserna börutses så alt personsamband råder mellan moderbolag och resp. programföretag ienlighet med vad som anges i propositionen ( s. 174 och 175) Deekonomiska villkoren för bör vara följande. verksamhet bör även fortsättningsvisfinansieras med medel som anvisar från rundradiokontot. Medelstilldelningenvärdesäkras liksom nu med utgångspunkt i ett index. Med början fårSveriges Radio en reformram om 150 milj.kr. , sammanlagt600 milj.kr. Rundradiokontots intäkter består huvudsakligen av TV-avgiftsmedelmen kompletteras även med andra intäkter. På ställs ett rationaliseringskrav omsammanlagt 200 milj.kr. De medel som friställs genomytterligare rationaliseringar får behållas för reforminsatser. Beträffande vissa andra synpukter rörande riktlinjerna hänvisar ut- 1990/9 l:KrU7y skottet till propositionen (främst s. 173175). anser att de i föregående avsnittredovisade riktlinjerna i allt väsentligt bör godtas och således tjäna somutgångspunkt vid det förberedelsearbete som skall leda fram till en propositionvåren 1992 med förslag till bestämmelser och villkor för den avtalsperiod förSveriges Radio som skall inledas . Då det gäller val av ledamöter av styrelserna inomSveriges Radiokoncernen bör utöver vad som anförs i propositionen gällaatt de av regeringen utsedda ledamöterna i moderbolagets och programbolagensstyrelser skall utses enligl hittillsvarande principer bl.a. vad gäller denparlamentariska förankringen. Vidare bör lämpligen gälla att uppdraget somordförande i programbolag inte skall förenas med ledamotskap i moderbolagetsstyrelse. Vad utskottet sålunda anfört bör som sin mening geregeringen till känna. I de härefter följande avsnitten i yttrandet anförutskottet en rad andra synpunkter som,enligl utskottets mening bör beaktas vidförberedelsearbetet. Synpunkterna innebär i allt väsentligt kompletteringareller modifieringar av de angivna riktlinjerna. Självfallet kan det kommandeförberedelsearbetet som skall grunda sig bl.a. på beslutsunderlag som tasfram inom i enskildheter leda till slutsatser somavviker från dem som i princip godtas av . Det får i sådana fallankomma på att vid prövningen av propositionen göra enslutlig bedömning i aktuellt avseende. Likaledes får deargument för andra lösningar av olika frågor som framförs motionsvägen prövaspå sedvanligt sätt. Utskottet anser det dock vara värdefullt att det i en radhuvudfrågor redan nu slås fast vad som bör gälla för under dennya avtalsperioden. Vilka programföretag skall finnas? Inledningsvis lämnar utskottet en utförlig redovisning förmolionsförslag i här aktuella avseenden. Tanken på en sammanslagning av lokalradion och Riksradionavvi sas i ett antal motioner, väckta med anledning av propositionen. I flera av dessa motioner betonas betydelsen av alt Lokalradion även i framti den organiseras som ett självständigt bolag. Motionärerna framhåller därvid att det är nödvändigt att motverka lokala monopol på me dieområdet och hänvisar bl.a. lill att antalet regionala och lokala dagstidningar minskal och alt kvarvarande tidningar i vissa fall uttryckt intresse för ett engagemang i radio- och TV-verksam hel. Lokalradion är ett viktigt komplement till de dagliga lokala tidningarna och medverkar till en större mångfald i nyhetsutbudet. Motionärerna befarar att vid en sammanslagning av Lokalradion 7 ochRiksradion möjligheterna till lokalradiosändningar kan komma Programverksamheten bör därför även i fortsättningen 1990/9l:KrU7y bedrivasav fyra självständiga programbolag, av dem två ljudradiobolag. Det hemställsockså att det bibehållna Riksradioföretaget bör köpa regionala program förnationell sändning från det, även fortsättningsvis, självständigaLokalradioföretaget. I andra motioner tas upp frågan om attlokalradioverksamheten skall bedrivas av helt självständigalokalradiostationer. 1 ett stort antal andra motioner godtas däremot i principplanerna på all slå samman Lokalradion och Riksradion, dock under förutsättningatt lokalradioverksamheten garanteras självständighet i en rad, i motionernaangivna, avseenden. Lokalradioverksamheten skall enligt motionärernas meningäven fortsättningsvis bedrivas i en egen kanal, dvs. FM4-nätet skall även ifortsättningen stå till lokalradioverksamhetens förfogande. Den programmässigasjälvständigheten för lokalradioverksamheten skall garanteras och enligt vissamotioner även stärkas i förhållande till vad som gäller . Kravet på dennasjälvständighet uttrycks också som ett krav på att det skall finnas egnaredaktioner för lokalradioverksamhe-len. Molionärerna betonar vikten av attverksamheten får bibehålla den omfattning, den bredd och det djup som den har och av att lokalradioverksamhetens sändningstid inte får minskas. I fleramotioner framhålls särskilt att Lokalradion har en rationell organisation tillämpade arbetsmetoder och styrsystem bör tas till vara ochvidareutvecklas inom det nya ljudradioföretaget. De organisatoriskaförändringarna bör vidare syfta till att förstärka resurserna för lokalproduktion och sändning. I en motion yrkas även att den särskildalokalradioredakiionen i inom Radio organisation skallgaranteras framtida resurser motsvarande minst vad som avsatts för dennaverksamhet och att verksamheten skall ges självständighet i förhållande tillRadio . I ett antal motioner betonas alt det inom den kommandelokalradioverksamheten skall kunna produceras program både för lokall ochnationellt bruk. Därvid kommer man också in på frågan om en samordning avresurserna inom Lokalradion och resurserna vid Riksradions nuvarande regionalaverksamhet. Slutligen yrkas att den hittillsvarande lokalradioverksamhetenskall utvärderas. Resultaten av en sådan utvärdering bör läggas till grund förställningstagandet till den fortsalla lokalradioverksamheten. Kullurutskollet vill beträffande frågan om vilkaprogramföretag som skall finnas anföra följande. konstaterar att syftet med de riktlinjersom förordas i propositionen beträffande den avtalsperiod som börjar äratt värna om integritet och dess ställning som ett publicservice-förelag som slår fritt från kommersiella, politiska eller andraorganisationsintressen. Förslagen om resursförstärkningar, om krav pårationaliseringar och om förändringar av organisationen skall ses mot dennabakgrund. Förslagen syftar också till att göra kvalitetsförbättringar iprogramföretagens verksamhet möjliga. Kulturutskottethar i det föregående redovisat att. när /9 LKrU 7y 1977 antogriktlinjer för verksamheten vid , det särskilt framhölls att dennya organisationen var avsedd att minska risken för radion att hamna i skugganav TV och att i olika avseenden underordnas televisionens krav.Självständighet i fråga om ekonomi, teknik, organisation, administration ochpersonalfrågor ansågs vara viktiga förutsättningar för självständighet också iprogramverksamheten. Vikten av samarbete mellan programföretagen betonades.Kulturutskottet anser all även den nu förordade organisationsförändringen meden sammanslagning av och ett samordnatresursutnyttjande av samma slag som inom TV är ägnad alt stärka ljudradions ställning.Utskottet tar även fasta på uttalandet i propositionen om att deorganisatoriska förändringarna avses genomföras så att förutsättningar skapasför att förstärka den regionala och lokala radioproduktionen likaväl sommotsvarande TV-produktion. Utskottet har mot denna bakgrund inte något atterinra mot att beredningsarbetet inför den kommande avtalsperioden utgår frånatt det under den nya avtalsperioden skall finnas tre företag förprogramverksamheten, nämligen Utbildningsradion, ett programföretag förljudradio och ett för TV. bör i enlighet härmed avstyrkade motionsyrkanden vilka avser ett bibehållande av Lokalradion och Riksradionsom separata programföretag och de yrkanden som innebär attlokalradioverksamhelen skall bedrivas av ett antal fristående lokalradioföretagmed separata avtal. tar i del följande upp frågor som rör denframtida ljudradioverksamheten. anser att det är nödvändigt att SverigesRadio bibehåller sin nuvarande stora frihet i fråga om programsättning m.m.Utskottet vill dock med anledning av det stora antalet motionsyrkanden, somsyftar lill att värna om lokalradioverksamheten inom del nyaljudradioföretagets ram, anföra följande beträffande lokalradioverksamhetenssjälvständighet m.m. Lokalradioverksamheten, som sedan Radio Sjuhäradinrättats bedrivs inom 25 distrikt och vid egna programredaktioner, harutvecklats till en framgångsrik och effektiv organisation. När lokalradioninrättades var syftet bl.a. att motverka de starkakoncenlrationstendenserna på olika samhällsområden. Denna grundtanke medlokalradioverksamheten är lika aktuell . Det är därför enligtkulturulskollels mening av synnerlig vikt att verksamheten, liksom nu är fallet,i framliden kan genomföras under stor frihet och självständighet. Del finnsinte heller något i propositionen som motsäger detta. Del förutsätts ipropositionen alt ljudradioverksamheten under nästa avtalsperiod skalldisponera fyra rikstäckande sändarnät. anser det viktigt allFM4-nätel liksom även fortsättningsvis förbehållslokalradioverksamheten. Den sammanslagna Ijudradioverksamheienbör åläggas såväl uppdraget att svara för nationell programproduktion ochsändning som uppdraget att svara för lokal program produktion och sändning. dragetförutsätter enligt kulturutskottets mening en lokal redaktionell 1990/91:KrU7y beslutanderättoch självständighet beträffande det lokala programutbudet.