yttr · GE05KU4 · 1990-12-31 00:00:00 — Lag om folkbokföringsregister, m.m. Skatteutskottethar berett tillfålle att yttra sig över proposition1990/91:53 om lag om folkbokföringsregister, m.m. samt motioner som väckts medanledning av propositionen. begränsar sitt yttrandetill att gälla dels frågan om ordningen för lagstiftningen på området, delsdata och sekretessfrågorna. Sådana frågor tas upp i fem av motionerna. Imotion Sk23 av m.fl. (m) begärs att propositionen avslås i vadavser införandet av ett centralt referensregister inom folkbokföringen. Vidareunderstryks det angelägna i att folkbokföringsverksamheten hålls klart avskildfrån skattekontorens arbete i övrigt. Slutligen framhålls i denna motionbehovet av en förstärkning av folkbokföringssekretessen. Imotion Sk25 av m.fl. (fp) hemställs att avslårpropositionen och att frågan om registerlag prövas först i samband med demateriella reglerna för den framtida folkbokföringen. I andra hand yrkas imotionen att inte skall ges register-ansvar för det centralafolkbokföringsregistret, att medborgarskap inte skall tillåtas som sökbegreppsamt att skall besluta lägga ned den kommersiella delen av statensperson- och adressuppgifter (SPAR) liksom statens person- ochadressregisternämnd. Också motion Sk27 av m.fl. (mp) vänder sigmot försäljning av personuppgifter, i detta fall från folkbokföringsregister.I motion Sk26 av () framförs att regeringen böråterkomma till med förslag om lösning av sårbarhets- ochsäkerhetsfrågorna. Motionen vänder sig vidare mot att postadress alltid skallförekomma i folkbokföringsregistret och mot att särskild sekretessprövning "hemligstämpling" i propositionen anses vara en fråga av endasttekniskadministrativ art. Imotion Sk22 av och (båda s) begärs en ökadtillgänglighet mellan registren i de olika skattekontoren inom sammaskattemyndighet. Den föreslagna ordningen där en sädan s.k. terminalåtkomstinte tillåts är enligt motionärerna orationell och ineffektiv. 1 1990/91. 1.Ordningen för lagstiftningen om folkbokföringen i990/91:KU4y Principbeslutetom ny organisation för folkbokföringen fr.o.m. fattades avriksdagen . Huvuddragen i den föreslagna datoriseringen avfolkbokföringen har varit föremål för bedömning i samband medbehandlingen av årets kompletteringsproposition (prop. 1989/90:150, SkU33).Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag och anvisade medel förgenomförandet av reformen, bl.a. vad gäller datoriseringen.Organisationskommittén för folkbokföringen påbörjade sittarbete med att utarbeta förslag till genomförande av den nya organisationen. Ifebruari 1990 lade organisationskommittén fram betänkandet (SOU 1990:18) Lag omfolkbokföringsregister m.m. , ,hade folkbokföringskommitté, som arbetade med en ny folkbokföringslag,genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att överväga och lämna förslag tillåtgärder som förhindrar att någon med hjälp av personnummer kan söka rätt på enperson i syfte att utöva våld, hot eller trakasserier. Folkbokföringskommitténsbetänkande (SOU 1990:50) Ny folkbokföringslag lades sedan fram ; tremånader efter organisationskommitténs förslag om folkbokföringsregister.Folkbokföringskommitténs betänkande har varit föremål för remissbehandlingtill och bereds i . 1motion Sk25 av m.fl. (fp) hävdas att förslagen har lagts framför i fel ordning. Föreskrifterna i en registerlag måste enligtmotionen naturligtvis styras av de materiella bestämmelserna om verksamhetenoch dess organisation. Det finns som datainspektionen framhållit svårigheterförknippade med att ta ställning till lagregleringen av registerfrågorna förstoch den materiella regleringen av folkbokföringsverksamheten . Riksdagensprincipbeslut innebär att den nya folkbokföringsorganisationen skallgenomföras . Uppbyggnaden av ADB-stöd förfolkbokföringsverksamheten förutsätter att registerlag för folkbokföringenantas så tidigt att det finns möjligheter att bygga upp det ADB-system somlagen kräver. Enligt mening hade det självfeillet varitatt föredra om folkbokföringslagen kunnat behandlas medfolkbokföringsregisterlagen. arbete kunde dock inteslutföras förrän efter det att organisationskommitténs betänkandelades fram, vilket medfört att det brustit i den tidsmässiga samordningen.Detta bör emellertid enligtkonstitutionsutskottets mening inte få medföra att tidpunkten 1990/91:KU4y för omorganisationen förläggs senare än bestämde 1987. avstyrker motion Sk25 yrkande 1. Enligt1 § förslaget till folkbokföringsregisterlag skall för vissa ändamål med hjälpav automatisk databehandling föras ett lokalt folkbokföringsregister för varjelokalt skattekontors verksamhetsområde och ett centralt referensregister förhela landet. Det centrala referensregistret får användas för handläggning avfolkbokföringsärenden som enligt folkbokföringslagen eller annan lag ellerförordning prövas av skattemyndigheten, för framställning av personbevis ochandra registerutdrag, för uttag av folklängder och andra samlingar avuppgifter för förvaring hos statliga arkivmyndigheter och för planering ochtillsyn av folkbokföringsverksamheten. är enligt 5 § i förslagetregisteransvarigt för det centrala referensregistret och skattemyndigheten ilänet är ansvarig för uppgifter i detta register som avser en person som äreller senast har varit folkbokförd inom myndighetens verksamhetsområde ellersom av myndigheten tilldelats personnummer ufan att vara folkbokförd iSverige. Ipropositionen framhålls att förutsättningarna för inrättande och förandet avett centralt register hänger nära samman med frågan om terminalåtkomsten tilldet lokala registret inom de olika skattekontorens verksamhetsområde. Eftersomterminalåtkomst mellan de olika skattekontorens register inte tillåts iförslaget måste ett lokalt register kompletteras med ett register utan densnäva geografiska avgränsningen. Det behövs enligt propositionen ett centraltregister med vissa grundläggande referensuppgifter som allafolkbokföringsmyndigheter har tillgång till för att ett ärende som berör mer änett lokalt skattekontor skall kunna handläggas så smidigt som möjligt och på ettriktigt sätt. Bl.a. måste dubbelregistrering självfallet kunna undvikas.Referensregistret skall enligt propositionen användas för att lokaliserapersoner som är folkbokförda utanför skattekontorets verksamhetsområde, t.ex.när meddelande om flyttning kommer in. Med hjälp av ett register som omfattarhela befolkningen kan man få upplysning om nuvarande folkbokföringsort och hosdet aktuella skattekontoret inhämta de uppgifter som behövs för att pröva denväckta folkbokföringsfrågan. behövs också vid tilldelning avpersonnummer. Det nuvarande centrala personnummerregistret avses inom några årersättas av ett system med personnummertilldelning ur det centralareferensregistret. I sammanhanget kan nämnas att ett delat registeransvar tillämpasenligt både skatteregisterlagen (1980:343) och utsökningsregisterlagen(1986:617). 1* Riiksdagen 1990/91. Motionerna 1990/91:KU4y Enligtmotion Sk23 av m.fl. (m) är det inte nödvändigt att införa ett nyttcentralt referensregister eftersom det finns centrala register somkan användas för det aktuella ändamålet och det inte är oundgängligennödvändigt att bygga upp ett nytt register (yrkande 3). 1 motion Sk25 av KjellJohansson m.fl. (fp) framhålls att uppgifter att hållatillsyn över och planera folkbokföringsverksamheten inte bör S medföra attverket kan påverka uppgifterna i registret. Enligt motionärerna överensstämmerinte förslaget om registeransvar med datalagens bestämmelser(yrkande 2). Ipropositionen framhålls att integritetsskäl talar för att åtkomsten till ettlokalt register inte skall bli vidare än vad som behövs med hänsyn till denverksamhet för vilken registret förs. Med denna begränsning behövskomplettering genom ett centralt register som innehåller uppgifter ompersonnummer och namn och eventuell avregistrering samt hänvisning tillaktuellt lokalt register. Det centrala referensregistret som således innehållerendast ett fåtal slag av personuppgifter ger möjlighet att tillgodose högtställda integritetskrav när det gäller de lokala registren. Andra centralaregister t.ex. det centrala skatteregistret hämtar uppgifter från folkbokföringenoch kan således inte direkt ersätta det centrala referensregistret.Konstitutionsutskottet anser mot denna bakgrund att propositionen i denna delbör tillstyrkas och motion Sk23 yrkande 3 avstyrkas. Förfoganderättentill etl personregister, dvs. rätten att påverka registrets innehåll ochöverföra detta till läsbar form, är tillsammans med dess ändamål avgörande förvem som skall ansvara för registret i datalagens mening. Den som förfogar överett personregister anses som registeransvarig enligt datalagen och har vissaskyldigheter när det gäller rättelser och kompletteringar. Riksskatteverketskall använda det centrala referensregistret för planering och tillsyn avfolkbokföringsverksamheten. Enligt propositionen dröjer det innan detblir aktuellt med personnummertilldelning från det centrala referensregistret.Dessförinnan kan verket enligt utskottets mening inte anses förfoga överregistret. Det bör därför, som i andra hand förordas i motion Sk25 yrkande 2,inte föreskrivas något registeransvar för riksskatteverket.Konstitutionsutskottet förutsätter emellertid att frågan senare omprövas om detblir aktuellt med medverkan i tilldelningen av personnummerfrån det centrala referensregistret. Enligt mening börsåledes motionsyrkandet bifallas och 5 § första stycket i förslaget till lagom folkbokföringsregister utgå. 3.Tillgängligheten till folkbokföringsregistren 1990/9i:KU4y Folkbokföringsverksamheteni skatteförvaltningens regi bör i enlighet med principbeslut skötaspå lokal nivå. Datainspektion hade i sitt remissyttrande överutredningsbetänkandet (SOU 1990:18) Lag om folkbokföringsregister, m.m.framfört att en koncentration av folkbokföringsuppgifter till länetsskattemyndighet inte var acceptabel från integritetssynpunkt. Datainspektionenförordade därför i stället att ansvaret för folkbokföringen skulle ligga påsärskilda lokala folkbokföringsmyndigheter. I propositionen föreslås ett annatsätt att komma till rätta med problemet med alltför stor koncentration avpersonuppgifter. Innehållet i ett lokalt folkbokföringsregister skall enligtförslaget endast kunna påverkas hos det lokala skattekontor för vars verksamhetregistret förs. Att registeransvaret enligt datalagen kopplas till myndighetsbegreppetoch alltså skall vila på skattemyndigheten innebär enligt propositionen inteatt övriga lokala skattekontor eller andra organisatoriska enheter inomskattemyndigheten behöver ha terminalåtkomst till registren. Vid en avvägningmellan rationell verksamhet och risken för otillbörligt intrång i denregistrerades integritet som terminalåtkomst kan medföra har föredragandestatsrådet funnit det naturligt att det införs sådana begränsningar att endastett lokalt skattekontor har terminalåtkomst till uppgifter i det register somavser kontorets verksamhetsområde. Datainspektionen har i sitt yttrande enligt2 a § datalagen från integritetssynpunkt inte funnit skäl rikta kritik mot attdenna ordning införs i stället för den av inspektionen tidigare förordadelösningen med självständiga lokala folkbokföringsmyndigheter. Imotion Sk22 av och (båda s) begärs ökadterminalåtkomst så att registren kan nås mellan de lokala kontoren inom enskattemyndighet. En begränsning av terminalåtkomsten i enlighet med förslagetinnebär att de olika kontoren inte kan hjälpa varandra och attresursutnyrttjandet blir ineffektivt och orationellt. Motionärerna understrykerockså det förhållandet att det är skattemyndigheten för länet som i förslaget,i enlighet med datalagen, ges registeransvar och att ansvaret inte är uppdelatpå kontor. En motsatt inställning framförs i motion Sk23 av m.fl.(m), som understryker vikten av att verksamheten med folkbokföring hålls klartåtskild från skattekontorens arbete i övrigt. Motionärerna hänvisar tilldatainspektionens ställningstagande. Somframhålls i propositionen måste kravet på en effektiv och rationell verksamhetvägas mot risken för otillbörligt intrång i de registrerades integritet. Utanbegränsning i terminalåtkomst riskerar man en onödig spridning av uppgifter iregistret, inte minst genom att uppgif- terna blir tillgängligaför allmänheten hos varje skattekontor i länet. 1990/9 l:KU4y Om däremotfolkbokföringsverksamheten helt avskiljs från skattekontorens verksamhet iövrigt skulle detta troligtvis vara till nackdel från effektivitetssynpunkt.Datainspektionens ursprungliga ställningstagande till förmån för särskildalokala folkbokföringsmyndigheter byggde på att alternativet innebar en alltförstor koncentration av personuppgifter till länets skattemyndighet. I det nuframlagda förslaget föreslås sådana begränsningar i terminalåtkomsten attsyftet med datainspektionens förslag måste anses tillgodosett. Inspektionen harinte heller i sitt yttrande enligt 2 a § datalagen från integritetssynpunkthaft några invändningar mot förslaget. Medhänsyn till vad sagts innebär propositionens förslag enligtkonstitutionsutskottets mening att behovet av integritet för den enskilde ochkravet på rationalitet och effektivitet fått en väl avvägd lösning.Konstitutionsutskottet tillstyrker propositionens förslag och avstyrkermotionerna Sk22 och Sk23 yrkande 1. vill emellertidframhålla att det föreligger en osäkerhet kring de praktiska konsekvenserna avatt folkbokföringen och beskattningen betraktas som skilda verksamhetsgrenaroavsett om de ingår i samma organisatoriska enhet. Mot bakgrund av dettaförhållande förutsätter att frågan följs med störstauppmärksamhet inom . Registerinnehåll, sökbegrepp ochfolkbokföringssekretess Regjisterändamåletför de lokala folkbokföringsregistren anges i 2 § förslaget till lag omfolkbokföringsregister. Ett sådant register får bl.a. användas för samordnadregisterföring av identifieringsuppgifter för fysiska personer och andrafolkbokföringsuppgifter. Registret får också användas för handläggning avfolkbokföringsärenden och för framställning av personbevis och förtillhandahållande av folkbokföringsuppgifter som myndigheter behöver för attfullgöra sin verksamhet. Enligt 6 § i förslaget får registret bl.a. innehållauppgift om adress. Av propositionens specialmotivering framgår att bådebostads- och postadress avses. Ipropositionen föreslås som sökbegrepp i ett lokalt folkbokföringsregisterendast personnummer, namn, adress, folkbokföringsort, folkbokföringsfastighetoch folkbokföring under särskild rubrik, medborgarskap, civilstånd och medundantag för uppgift om adoptionsförhållande uppgift om familjerättsligtsamband. Datainspektionen har framhållit att avgörande för vilket sökbegreppsom bör S användas bör vara det behov som föreligger med hänsyn tillfolkbokföringsverksamheten men har endast haft invändningar mot förslaget omregisterinnehåll och sökbegrepp när det gäller adressuppgift. Skälet till att medborgarskap föreslagits som sökbegrepp är att utländskmedborgarskapslagstiftning och bestämmandet av utländska medborgarskap ofta vållarsvårigheter. För att kunna göra efterhands- 1990/91:KU4y kontroller i dessaärenden skulle det enligt propositionen vara en fördel om medborgarskap fåranvändas som sökbegrepp. Vidare framhålls att ett sådant sökbegrepp ärvärdefullt för kommuner, som i sin verksamhet har behov av uppgifter om t.ex.vilka olika invandrargrupper som finns företrädda i en kommun. Uppgifternaanvänds också av och av politiska partier för distribution avvalinformation på främmande språk. I propositionen hänvisas till attsekretesslagen ger ett visst skydd mot missbruk av folkbokföringsuppgifter.Enligt 7 kap. 15 § sekretesslagen gäller sekretess i bl.a. folkbokföringsverksamhetenför uppgift om enskilds personliga förhållanden i de fall det finns särskildanledning att anta att den enskilde eller honom närstående lider men av attuppgiften röjs. Imotion Sk26 av (), som hänvisar till datainspektionensyttrande, framhålls att uppgift om postadress inte bör finnas i registreteftersom den inte är oundgängligen nödvändig för folkbokföringen (yrkande 3).I motion Sk25 av m.fl. (fp) framhålls att det i och för sigberättigade intresset för kommuner m.fl. att kunna söka på medborgarskap måstevika till förmån för skyddet för de utländska medborgarnas integritet.Motionärerna hänvisar till att folkbokföringssekrelessen är för svag för attdetta sökbegrepp skall få användas (yrkande 3). Folkbokföringssekretessen tasockså upp i motion Sk23 av m.fl. (m). Motionärerna anser attsekretesskyddet för folkbokföringen i allmänhet är för svagt och bör bliföremål för en översyn (yrkande 4). I motion Sk26 framhålls att särskildsekretessprövning inte endast är en tekniskadministrativ fråga eftersom detkan gälla kvinnor som behöver skydda sin identitet på grund av förföljelse(yrkande 4). Uppgiftom postadress faller enligt mening inom ramen förregisterändamålet. Det finns uppenbarligen i de flesta fall för bl.a. deenskilda berörda ett stort värde i att den faktiska postadressen finns iregistret. tillstyrker propositionen i denna del ochavstyrker motion Sk26 yrkande 3. Konstitutionsutskottetdelar däremot inte propositionens ståndpunkt i fråga om det berättigade ibehovet av att kunna söka på medborgarskap i folkbokföringsregistret. De skälsom anförts i propositionen för att införa ett sådant sökbegrepp väger enligtkonstitutionsutskottets mening inte tillräckligt tungt med hänsyn till denenskildes integritetsintresse. vill i sammanhangethänvisa till att invandrarverket har andra möjligheter att tillgå änfolkbokföringsregistret när det gäller att säkerställa att invandrare ochflyktingar skall få del av verkets information om deras rättigheter enligt lag.Konstitu- tionsutskottet ansersåledes att medborgarskap inte bör få användas 1990/9 l:KU4y somsökbegrepp i lokalt folkbokföringsregister och tillstyrker följaktligen motionSk25 yrkande 3. Vadgäller frågan om förstärkt folkbokföringssekretess anser konstitutionsutskottetatt bestämmelsen i 7 kap. 15 § sekretesslagen är ägnad att tillgodose denenskildes behov av integritet och möjliggöra att vissa personuppgifter ärtillgängliga för myndigheter och andra. Det bör framhållas att ett omväntskaderekvisit med presumlion för sekretess skulle ge som huvudregel attfolkbokföringsuppgifterna skulle hållas hemliga. fårerinra om att organisationskommittén för folkbokföringen i si« betänkande (SOU1990:18) Lag om folkbokföringsregister m.m. anser att en sådan ordning ter sigsom alltför omvälvande. Gällande bestämmelser ger också möjlighet atthemlighålla både känsliga uppgifter och uppgifter som normalt är harmlösa menav särskild anledning, exempelvis risk för personförföljelse, ändå behöverskyddas. Med hänsyn härtill och till att frågan utretts avorganisationskommittén avstyrker yrkande 4 i motionSk23 om översyn av lagstiftningen i syfte att förstärkafolkbokföringssekretessen. Enfördel från integritetssynpunkt är bestämmelsen i förslagets 8 § om attregistret får innehålla bl.a. tekniska och administrativa uppgifter som behövsför att tillgodose registrets ändamål. Med sådana uppgifter avses bl.a. uppgiftom särskild sekretessprövning. Det är då fråga om en upplysning eller spärr somett observandum om att det finns anledning att vara särskilt försiktig vidprövning av utlämnande av uppgift ur registret. Själva sekretessprövningenskall göras för varje tillfålle uppgiften begärs utlämnad. Av propositionenframgår inte annat än att upplysningen och spärren i fråga skall räknas tillkategorin tekniska och administrativa uppgifter. Enligt konstitutionsutskottetsmening saknas skäl vidta någon särskild åtgärd från sida medanledning av motionsyrkandet. Motion Sk26 yrkande 4 avstyrks. Ipropositionen understryks att det är särskilt viktigt att ADB-stödet förfolkbokföringen utformas så alt säkerhetsaspekterna blir beaktade på ett fullttillfredsställande sätt, både när det gäller normala förhållanden och underberedskap. Inom pågår ett arbete med säkerhetsanalyser.Rutiner las fram för att verksamheten skall kunna skötas även vid störningar iADB-driften. Arbetet sker i enlighet med riktlinjerna i förordningen (1989:29)om säkerhetsanalyser av statliga myndigheters ADB-system och skall vara klarttill driftsstarten . Enligt förordningen skall görassäkerhetsanalyser av de ADB-system som är av väsentlig betydelse för egen ellerandras verksamhet. I analyserna skall riskerna för störning avADB-systemen identifieras och värderas.I anslutning till sina analyser skall berörda 1990/91:KU4y myndigheterutarbeta en plan för de säkerhetsåtgärder som behövs. Arbetet skall ske i närakontakt med statskontoret. Imotion Sk26 av () yrkande 1 begärs att beslutar attregeringen bör återkomma till med förslag till lösning avsårbarhets- och säkerhetsfrågorna. Frågorna borde enligt motionären ha löstsinnan det aktuella lagförslaget presenterats för . De viktiga sårbarhets-och säkerhetsfrågorna borde diskuteras parallellt med lagförslaget. Somframgår av propositionen bedrivs inom ett omfattande arbeteför att ADB-stödet för folkbokföringen skall utformas så att säkerhetsaspekternablir beaktade på ett fullt tillfredsställande sätt. , somförutsätter att frågan följs med uppmärksamhet inom , anserinte alt det finns anledning för att vidta en sådan åtgärd somförordas i motion Sk26 yrkande 1. Imotion Sk25 av m.fl. (fp) yrkande 4 framhålls att riksdagenomgående bör kunna fatta beslut om att lägga ned . Det finnsenligt motionärerna inga skäl för staten att syssla med kommersiell försäljningav personuppgifter. Privata företag har enligt datalagen inte möjlighet attbygga upp motsvarande register. I motion Sk27 av m.fl. (mp)begärs förslag till ändring av datalagen med innebörden att försäljning avpersonuppgifter från folkbokföringsregister ej tillåts (yrkande 6). Lagförslagom offentlighet, integritet och ADB har granskats av lagrådet. Ilagrådsremissen förordas en uppstramning i fråga om myndigheters försäljning avpersonuppgifter. Enligt mening bör propositionen inteföregripas. avstyrker motionerna Sk25 yrkande 4 ochSk27 yrkande 6. På konstitutionsutskottetsvägnar /9 l:KU4y Närvarande:Olle (), (), (), (), (), (), Hans Nyhage (m), (),(), (), (), Hans Leghammar(mp), (), (), (),() och (). Ordningen för lagstiftningen om folkbokföringen BirgitFriggebo och (båda ). anser att den del av utskottets yttrandei avsnittet Ordningen för lagstiftningen om folkbokföringen som rubricersis"bedömning" bort ha följande lydelse: Konstitutionsutskottetdelar den bedömning som datainspektionen gjort i fråga om de svårigheter som ärförknippade med att ta ställning till lagregleringen av registerfrågorna förstoch den materiella regleringen av folkbokföringerksamheten först . Föreskrifternai en registerlag måste naturligtvis styras av de materiella bestämmelserna omverksamheten och dess organisation. Enligt mening börsåledes inte fatta beslut om registerlag innan ny folkbokföringslagförelagts . Propositionen bör följaktligen avslås och motion sk25yrkande 1 bifallas. AndersBjörck, Hans Nyhage och (alla m) anser att den del avkonstitutionsutskottets yttrande i avsnittet Centralt refe-rensregbter underrubriken bedömning som börjar med "Ipropositionen" och slutar med "3 avstyrkas" bort ha följandelydelse: Ipropositionen föreslås, förutom lokala register för folkbokföring, att ettcentralt referensregister skall finnas och föras med hjälp av automatiskdatabehandling. Det centrala referensregistret avses vara en stödfunktion tillde lokala registren för att ge möjlighet att ta reda på var uppgifter om enperson finns. mening är det inte nödvändigt att på detta sätt införaytterligare ett centralt referensregister. finns det centralaregister som bör kunna användas för det syfte som redovisats för centralareferensregistret. , som vill understryka att register inte bör byggas upp annat än om de är oundgängligen nödvändiga, avstyrker propositionen i den del som 1990/91:KU4yavser centralt referensregister. Motion Sk23 yrkande 3 tillstyrks följaktligen.