yttr · GE05FiU4 · 1990-12-31 00:00:00 — I de fall företagsekonomiskt räntabla projektkan komma all ingå i ett infrastrukturprojekt, t.ex. genom all de kanavgiftsfinansieras, är det sannolikt atl en bättre lösning är all skapasärskilda projeklbolag med olika delägare på rent kommersiella grunder.Utskottets slutsats är därför atl kravet pä samfinansiering inte bör varaabsolut. En viktig fråga i sammanhanget är frågan om hur riksdagensinflytande skall säkerställas. Den föreslagna ordningen med endast enredovisning i efterhand anser inte ulskollet vara till fyllest. börges ett reellt inflytande på den övergripande inriktningen av investeringarnasfördelning på vägar, järnvägar och kollektivtrafikanläggningar. Det är inteutskollets avsikt alt skall besluta om varje enskilt projekt. Då delemellertid företrädesvis är fråga om nationellt strategiska satsningar framstårdet som rimligt au beslul erfordras i dessa frågor. Finansutskollel vill sammanfattningsvis anföra följande.Del råder stor samstämmighet om behovet all genomföra en kraftfull satsning på investeringar i utbyggd och förbällrad infrastruktur. Dessa investering ar är av avgörande betydelse för all åstadkomma en balanserad ekono misk tillväxt och för att stärka vår iniernationella konkurrenskraft. Utskottet konstaterar vidare all konsekvenserna av all inrätta en sär skild fond för infrastruklurinvesteringar inte till alla delar är redovisa de i propositionen. En central fråga är på vilket sätt reella inflytande på den övergripande planeringen skall säkerslällas. Del är vidare en förutsättning att anger huvuddragen för använd ningen av statens medel och vilka förfoganderegler som skall gälla för fondens tillgångar. Det är också som finansutskottet ser del angeläget att dessa investeringar genomförs i överensstämmelse med stabilise ringspolitikens mål. Vad fondkonstrukiionen innebär i delta avseende framgår som nämnts inte. Om en särskild infraslrukturfond skall inrättas bör därför trafikutskottet enligt finansulskollets mening under sin fortsatta beredning precisera eller av regeringen begära precisering ar i här nämnda avseenden. Finansutskottetär från sina utgångspunkter i avvaktan härpå berett 1990/9l:FiU4y tillstyrkaatt anvisas på tilläggsbudget för /91 på ettreservationsanslag för infrastruklurinvesteringar på trafikområdet. utifrån sina utgångspunkter anfört om användningen ochfördelningen av medlen till infrastrukturinvesteringar och om den politiskastyrningen av investeringsplaneringen bör trafikutskottet föreslå attsom sin mening ge regeringen lill känna. Motion om finansiering av vissa infrastrukturinvesteringar I motion Fi3l2 av m.fl. (m) föreslås att enfast andel av de från länen inbetalda fordons- och bensinskatterna böråterföras lill resp. län som ytterligare väganslag. Vidare föreslås altintäkter från den progressiva skalteutjämningsavgiften, den tillfålligaregionala fastighetsskatten och den regionala investeringsskalten i Stockholmslän bör återföras till länet för investeringar itransportsystemet och därefter avskaffas. De i motionen angivna skatterna är upptagna som inkomsteri statsbudgeten. Genom att använda dessa inkomster för de investeringar sommotionärerna föreslår ökar således del statliga budgetunderskottet. Ulskottetser således inte motionärernas förslag som en finansieringsmetod. Dessutomanser ulskollet att denna typ av investeringar bör vägas mot andra typer avinfrastrukturinvesteringar och inte mot skatteinkomster. En specialdestineringav inkomster till vissa investeringar förhindrar en prioritering på rationellagrunder. förordar därför att trafikutskottet avstyrker motionFi312. Närvarande: Hans Guslafeson (s), (), RolandSundgren (s), (), (), Per (), RuneRydén (m), (). (), (), FilipFridolfsson (m), (), (), (),(), () och (). () anser att den del av finansutskottelsyttrande som i avsnittet Samfinansiering av infrastrukturinvesteringar börjarmed "delar" och slutar med "vara absolut"bort ha följande lydelse: I propositionen ställs som villkor att medel urinfrastrukturfonden endast skall användas om projekten kan samfinansieras. Detförutsätts att företag eller kommuner skall vara medfinansiärer för attprojekten skall komma till stånd. Utskottet ifrågasätter detta villkor. Kravetkommer att innebära att flera angelägna järnvägsprojekt inte kan komma igångtrots all medel finns tillgängliga. Det privata näringslivet ges därmed ettavgörande inflytande på samhällets irafikinvesleringar. Utskottet anser inteatt detta är riktigt. Investeringar i infrastruktur bör vara en statligangelägenhet. Ulskottet anser därför alt samfinansiering inte skall vara etlvillkor för dessa investeringar. Propositionens förslag i denna del bör därföravvisas av . 1990/9 l:FiU4y Motion om finansiering av vissa infrastrukturinvesteringar , och (alla m)anför: Vi instämmer i motionärernas uppfattning att särskildaåtgärder krävs för alt reparera de försummelser som förekommitpå vägunderhållels område. För flertalet andra iransporisätt finns delmöjligheter all via avgiftssältning skaffa fram resurser för nödvändigtunderhåll. Det går emellertid inte i normalfallet att sälja biljetter för rättall framföra fordon på väg. Avgiftsfinansiering bör på delta område komma ifråga endast för att finansiera nyanläggning av t.ex. broar, avlastandevägsträck ningar m.m. Mot denna bakgrund anser vi det värt att överväga alt enviss, i förväg bestämd andel av drivmedelsskattemedlen avdelas förunderhållsåtgärder på vägnätet. På så sätt leder också en ökad bilism till allde ekonomiska resurserna automatiskt växer och därmed motsvarar det ökadeslitaget.