yttr · GE05KrU5 · 1990-12-31 00:00:00 — Kulturutskottetsyttrande /9 l:KrU5y har beslutatbereda kulturutskottet tillfålle att yllra sig över följande molioner om lönebidraginom kulturinstitutionerna, nämligen moiionerna I990/91:A213, A217, A229, A238,A243, A244, A245, A249, A254, A258, A261, A262, A263 i vad avser yrkande 3 och A273. Till kulturutskottet har inkommit en skrivelse frånSvenska kommunförbundet och , vilken överlämnats lillarbels-marknadsulskollet. Vissa bakgrundsuppgifter GällantJe bestämmelser, m.m. De grundläggande bestämmelserna om lönebidrag finns iförordningen (1984:519) om introduktions-och lönebidrag. Bidrag lämnas till arbetsgivare för att stimulera denneatt bereda anställning ål sådana arbetshandikappade för vilka andra åtgärderinte lämpligen kan vidtas för alt underlätta en arbetsplacering. /89 uppgick antalet personer i anställning med lönebidrag tillca 47 000. Därutöver hade uppemot 10 000 personer anställningar för vilkautgick introduktionsbidrag eller särskilt lönebidrag. Till statliga myndigheter och försäkringskassor saml tillallmännyttiga organisationer utgår ulan tidsbegränsning lönebidrag med 100 %resp. Regeringen kan föreskriva all lönebidrag med 100 %av lönekostnaden skall utgå även lill andra arbetsgivare än de nämnda.Hitintills har särskilda antalsramar fastställts för bidrag tillarbetsgivare, som angetts i del föregående. För innevarande budgetår är ramen 5792 platser för vilka lönebidrag lämnas med hela lönekostnaden. Motsvarandesiffra för lönebidrag av lönen är 15 100. För andra arbetsgivare utgår50 % av lönekostnaden och av samma kostnad i ytterligare två år.Viss möjlighet alt förlänga bidragsliden finns. utgår likaledesbidrag av lönekostnaden. 1 1989/90. 1990/91 KrUSy Förslag ibudgetpropositionen i990/9i:KrU5y I budgetpropositionen (bil. 12 s. 117 f.) föreslås motbakgrund av en gjord utvärdering av lönebidraget och av försök med flexiblalönebidrag vid vissa länsarbetsnämnder som redovisats av AMS (se avsnittnedan) att flexibla lönebidrag införs generellt fr.o.m. nästa budgetår.Förslaget innebär bl.a. följande. De nuvarande bestämmelserna om vilkabidragsnivåer som skall tillämpas för skilda kategorier arbetsgivare upphävs.1 stället skall bidragsnivån fastställas med hänsyn lill den sökandes behov ochförutsättningar beträffande arbetsförmåga och graden av funktionsnedsättning.Bidragets storlek skall således inte bestämmas av arbetsgivarens möjligheteratt svara för lönekostnader utan av den arbetshandikappades förutsättningar.Lönebidrag skall kunna lämnas av lönekostnaden för denarbetshandikappade. I budgetpropositionen anför arbetsmarknadsministern bl.a.följande. syslem med fiexibia lönebidrag måste medföra allarbetsgivare, som får höga lönesubventioner får räkna medgenomsnittligt lägre bidrag. förs fram en oro för att elt flexibeltlönebidrag skulle medföra alt de, som är anställda hos myndigheter ochorganisationer med en hög subventionsnivå, riskerar alt förlora sina arbeten,därför all arbetsgivarna inte kan betala en större del av lönekostnaden än degör . För egen del utgår jag från all arbetsförmedlingarna kommer attagera på ell sådant sätt att enskilda människor inte skall behöva råka illaut. Förmedlingarna har alla förutsättningar all bedöma dearbetsmarknadsmässiga konsekvenserna för de berörda anställda, när de lar uppöverläggningar om ftexibla lönebidrag. De nuvarande volymbegränsningarna som gäller förlönebidrag på högre nivåer föreslås upphävda som en följd av allförslagsanslaget lill lönebidrag förändras lill ell reservationsanslag. Med ellflexibelt lönesystem kommer volymerna i stället all bestämmas avmedelstilldelningen och av arbetsförmedlingens och arbelsmarknadsinsliluletsförmåga att förhandla om bidragsnivån. Här bör slutligen nämnas att arbetsmarknadsministern anförall beslut om lönebidrag bör avse en begränsad lid, högst , ochregelbundet omprövas. Hon anger att AMS ullalat att man har för avsikt allompröva bidraget och vid förlängning av bidragsperioden minstvartannat år. Frågan om införande av flexibla lönebidrag har varit aktuellunder och arbetsmarknadsutskottet har vid en rad lillfållen uppmärk sammat de problem som kan uppslå för främst kultursektorn vid Införandel av sådana bidrag. Även i budgetpropositionen har sådana problem uppmärksam mals då lönebidragsfrågor behandlats. Eftersom detta yttrande riktar sig lill arbetsmarknadsutskottet, kan kulturutskot tet i delta sammanhang begränsa sig till all erinra om riksdagsbehand lingen (beträffande tidigare budgetbehandling, se främst bet. 2 1986/87:AUll,beL 1987/88:AU11 och beL I988/89:AU12). I budgetpropositionen 1990 (prop. 1989/90:100, bil. 12 s.104) avvi- 1990/91:KrU5y sades förslag av AMS om att redan för innevarandebudgetår införa ftexibla lönebidrag. Därvid hänvisades till alt regeringen isina direktiv lill AMS inför styrelsens arbete med anslagsframställningen införtreårsbudgelperioden /921993/94 begärt en prövning och bedömning av vilkaeffekter en generell tillämpning av flexibla lönebidrag skulle få. I direktivenuppmärksammades också bl.a. det förhållandet att vissa myndigheter främstsysselsätter ell jämförelsesvis stort antal personer med lönebidrag. AMSskulle, i samarbete med statskontoret, belysa konsekvenserna för de mestberörda verksamheterna av en omläggning till flexibla lönebidrag.Arbetsmarknadsministern ansåg att ell system med flexibla lönebidrag bordeövervägas i samband med att AMS övergår till treåriga budgetperioder, dvs.fr.o.m. Vidare anförde hon följande (s. 105). Ett förslag om förändringar kan då grundas påerfarenheterna av den pågående försöksverksamheten. Också AMS framställning medde särskilda redovisningar, som regeringen har begärt, kan bli ett viktigtunderlag vid utformningen av ell förslag om flexibla lönebidrag. Ett ytlerligare skäl att avvakta med förslaget är, attförändringar av del nuvarande lönebidragssyslemel får effekter för elt stortantal myndigheter, institutioner och ideella organisationer. Det finns skälall anta all antalet platser med kontinuerligt högt bidrag hos dessa arbetsgivarei många fall kommer att minska i ell längre tidsperspektiv. Del är enligt minmening önskvärt att de ges rådrum ocli möjlighet all anpassa sin planering lilländrade förutsättningar. I sitt av godkända betänkande 1989/90:AU12 (s.l7) anförde arbetsmarknadsutskottet efter all i ell tidigare avsnitt haredovisat innehållet i de motioner som anges i texten följande. Som redan nämnts lar några molioner upp frågan omeffekterna av flexibla lönebidrag för kultursektorn och allmännyttigaorganbationer. Yrkandena i dessa motioner och de synpunkter som ligger bakomdem har refererats i del föregående. syslem med flexibla lönebidrag kommer som redankonstaterats att påverka situationen för arbetsgivare som får bidragmotsvarande hela eller nästan hela lönekostnaden för de handikappade. Fördessa arbetsgivare kommer del nya systemet att innebära att de i fortsättningenfår räkna med lägre lönesubventioner. Om det nya bidragssystemet inte medger ensådan utveckling kommer ju de flexibla lönebidragen all i verklig meningendast omfatta privata arbetsgivare saml kommuner och landsting, medan statenoch de allmännyttiga organisationerna som tilldelas lönesubvenlionerpå maximal nivå ulan avseende på skiftande svårighetsgrad i de anställdasarbels-hinder. Man kan dock inte bortse från att en omläggning av dennainnebörd kommer all vålla svårigheter för de statliga och allmännyttiga arbetsgi varna, som tillsammans sysselsätter merparten av de lönebidrags anställda. Därför är del tillfredsställande all AMS i samråd med stats kontoret även skall belysa konsekvenserna av bidragsomläggningen för de mest berörda verksamheterna. Med hänvisning lill del uppdraget och till ställningstagandet ovan beträffande tidpunkten för övergången till ett nytt system anser utskottet alt det inte är behövligt att nu la ställning till konsekvenserna i de i motionerna angivna hänseendena. Utskottet förutsätter alt frågeställningarna kommer all få övervägas r 1989/90. närmare isamband med all lar ställning lill del av regering- 1990/91:KrU5y enförulskickade förslaget till ell nytt bidragssystem. Med hänsyn härtill anserutskottet alt inte behöver vidta någon ålgärd med anledning avyrkandena i de i sammanhanget aktuella motionerna A221 (vpk), A245 (fp), A246(s), A268 (s) och A272 (fp). När del gäller yrkandet i motion A267 (m) om överföring avlönebidragsmedet till kulturhuvudtiteln anser ulskoitel liksom , då ellliknande yrkande behandlades av utskottet, all resursk napp hel inom denangivna samhällssektorn inte bör las lill intäkt för att minska insatserna förarbetshandikappade. AMS rapport inför treårsbudgeten I AMS rapport inför treårsbudgeten 1991/921993/94 (. Resultat och ambitioner) anförs om flexibelt lönebidragför arbetshandikappade i elt underavsniti till huvudavsnittet Framlidsanalysbl.a. följande (s. 127). AMS anser del angelägel all även fortsättningsvis ta varapå de arbelstillfållen för arbetshandikappade som finns såväl vid statligamyndigheter som inom allmännyttiga organisationer. På den statliga sidan tordeen övergång till flexibla lönebidrag främst innebära markanta ekonomiskaförändringar för kultursektorn. För alt trygga anställningarna för de personer som redanvid införandet av ell flexibelt lönebidrag har lönebidragsanslällning vidkulturinstitutioner eller vid allmännyttiga organisationer börlönebidragsni-vån för dessa enskilda personer inte ändras. organisationerna har intresse av att ändra bidragen för dessa personerska naturligtvis detta kunna göras. Vid nyanställningar bör dock systemet medflexibelt lönebidrag tillämpas. För de aktuella kulturinstitutionerna finns det dock skälatt överväga om dessa framöver inte skulle få sina reguljära anslag förstärktaför alt bli kompenserade för bortfallet med de 100-procenliga lönebidragen.Därmed skulle även arbetshandikappade kunna vara aktuella förlönebidragsanställningar men med flexibla bidrag vid dessa institutioner. I princip alla allmännyttiga organisationer kan idaganställa personer med 90 procents lönebidrag. Bidragen är således en form avorganisationsbidrag som kan utgå även lill de organisationer som har en myckelgod ekonomi. I de fall när arbetsförhållandena är särskilt lämpliga för enarbetshandikappad person vid en allmännyttig organisation med sämre ekonomiskaförhållanden bör arbetsförmedlingen efter ett införande av flexiblalönebidrag kunna gå upp lill nuvarande i bidrag. I rapporten finns vissa statistiska uppgifter om statligamyndigheter med många lönebidragsanställda (s. 100). Vissa av uppgifternaåterges i följande avsnitt. Av i del föregående nämnda rapportinför treårsbudgeten framgår bl.a. följande. /89 uppgick det totala antalet personer ianställningar med lönebidrag (utom särskilt lönebidrag) till 46 929.Fördelningen mellan arbetsgivare var följande: staten m.fl. 6 772; allmännyttiga 1990/91:KrU5yorganisationer 19 077; kommun/landsting 8 340; enskilda företag 12615; annan eller okänd arbetsgivare 124. Irapporten konstaleras alt den största andelen lönebidragsanställda inom denstatliga sektorn finns inom kulturområdet. Detta framgår av följande lista överde tio myndigheter som har flest lönebidragsanställningar i förhållande lilldel totala antalet anställda (procenttalen anger hur många procent av deanställda för vilka lönebidrag utgår). 7.Försvarshistoriska museerna 17 * och fri t idsråd 9.NordiskaAirikainsti lutet IS % Bl.a.följande institutioner jämställs enligt beslut av regeringen med statligamyndigheter i lönebidragshänseende (bidrag ), nämligen Nordiska museet29 %, , Riksutställningar , Ajtie ochFöremålsvården i . Dädet gäller statliga lönebidrag har kullurutskollet tillgänglig statistikavseende statliga lönebidrag för personer anställda hoscentrala myndigheter och en rad andra myndigheter. Enligt vad ulskoltetinhämtat har kulturinstitutionerna tagits med i största möjliga utsträckning.Statistiken omfattar myndigheter med totalt 184 402 anställda. Av dessa var 4264 lönebidragsanställda. Statistiken omfattar således grovt räknat tvåtredjedelar av de slalligl lönebidragsanställda. Statistiken omfattar samtligade myndigheter inom kultursektorn som enligt det ovan sagda har högst andellönebidragsanställda. Antalet lönebidragsanställda var följande, varvid dettotala antalet anställda anges inom parentes: 33 (156),landsarkiven 132 (278), talboks- och punktskriftsbibliotekel 4 (82), statenskonstmuseer 8 (238), 69 (230), museet 5(55), museet 26 (114), statens musiksamlingar 20 (73), Arkitekturmuseet6 (18), och statens historiska museer 51 (576) ochstatens konstråd 1 (12). Del totala antalet lönebidragsanställda vid dessamyndigheter var således 355, vilket motsvarar av det totala antaletanställda (1 832). Här bör också nämnas motsvarande siffror för deförsvarshistoriska museerna, nämligen 14 (81) och kungl. , nämligen41 (281). Avstatistik som utskottet inhämtat från framgår att 1990/91:KrU5y vidlänsmuseerna utgjorde antalet årsverken med lönebidrag 387,56 av totaltI 370 årsverken eller således . I fråga om ell antal av folkrörelsearkiven har utskottetinhämtat uppgifter rörande lönebidragsanställda eller 1990. Dessa arkivhar regelmässigt mycket få anställda och i många fall med en hög andellönebidragsanställda. Som exempel på relationen mellan antaletlönebidragsan.siällda och det totala antalet anställda (anges inom parentes)på sådana arkiv kan nämnas siffrorna förföljande arkiv, nämligen 8(12), 1,5 (3,5), 1 (2), 1 (5), 2 (5). Innehållet i merparten av motionerna kan i starksammanfattning beskrivas på följande sätt. Den i propositionen föreslagnaförändringen av reglerna för lönebidragen bygger på en riklig princip. För destatliga kulturinstitutionerna och för många allmännyttiga organisationer länsmu.seerna och andra institutioner inom kultursektorn samlfolkrörelseorganisationer bör emellertid en övergång till flexibla lönebidraginte göras förrän en utvärdering av effekterna för institutionerna ochorganisationerna gjorts. Arbelsmarknadsulskoltel utgick från all ensådan konsekvensanalys skulle göras men del har ännu inte redovisats någonanalys. Vissa av molionskraven har en sådan utformning alt det direkteller indirekt förutsätts att den föreslagna reformen skall anslå i vart fallpå de här aktuella sektorerna tills förslag också kan läggas fram omkompensation till institutionerna och organisationerna för de ökade kostnadersom uppslår för dem som en följd av reformen. Beträffande de smärre avvikelser i motionernas innehållsom finns hänvisar ulskoitel lill moiionerna. Det ankommer inte på kuiturulskottet att uttala sig ifrågan om huruvida det bör införas flexibla lönebidrag. Vad ulskoltet bör uttalasig om är i första hand konsekvenserna av ell genomförande avregeringsförslagel för institutioner och organisationer inom ulskollelsberedningsområde. Vidare bör ulskotlet i fråga om sill beredningsområde kunnauttala sig om lämplig tidpunkt för ell genomförande av reformen liksom ombehovet av övergångsbestämmelser. Som framgår av motionerna, av de statistiska uppgifter somredovisats i ell föregående avsnitt och inte minst av vad arbetsmarknadsutskottettidigare anfört är många kulturinstitutioner, statliga och icke-statliga, försin verksamhet starkt beroende av den arbetsinsats som görs avlönebidragsanställda. Detta gäller naturligtvis i särskilt hög gradinstitutioner med i förhållande till antalet övriga anställda mångalönebidragsanställda, nämligen bl.a. landsarkiven och ett stort antal museer,bland dem länsmuseerna, , medverksamheten vid och Kulturarvet i Även folkrörelsearkiven 1990/91:KrU5y är myckel beroende av de resurser som tillförs arkiven genom delönebidragsanställdas insatser. En övergång till flexibla lönebidrag kommer generellt settatt innebära eiii lägre bidragsnivå för kulturinstitutionerna, och vidvakanser kommer i många fall nuvarande lönebidragsplatser inte all kunnatillsättas inom ramen för institutionernas nuvarande resurser. AMS har gett ellklart ullryck åt uppfattningen att myndigheten är medveten om att del intekommer alt finnas utrymme för kulturinstitutioner, som har rätt till100-procentiga bidrag, att i fortsättningen anställa personer med lönebidrag ominstitutionerna inte får sina reguljära anslag förstärkta. måstedärför i ett läge då de ekonomiska påfrestningarna på kultursektorn är myckelstora konstatera att del finns stor risk för all följden av en övergång lillflexibla lönebidrag kan bli dels alt kulturinstitutioner måste begränsa sinverksamhet, dels att personer som är arbetshandikappade men som har adekvatutbildning eller eljest är lämpade för visst arbete på en kulturinstitutioninte kommer all kunna få denna anställning. Om ytlerligare resurser inte kan tillföraskulturinstitutionerna, blir, som kulturutskottet ser del, följden av enövergång till flexibla lönebidrag att den samverkan mellan kultursektorn ocharbetsmarknadssek-torn, som till ömsesidig båtnad ägt rum under en följd av år,i vart fall starkt begränsas. I realiteten har uppräkningen av de offentligaresurserna till kulturinstitutionerna kunnat begränsas som en följd av deinsatser som gjorts av lönebidragsanställda. Ulskoltet kan nu konstalera attdet finns skäl att förändra det nuvarande lönebidragssystemet. Utskottet medgeratt det varken är möjligt eller lämpligt att på lösakulturinstitutionernas resursbehov genom lönebidragsanställningar. Då delgäller olika samhälleliga insatser måste emellertid, som framgår avarbetsmarknadsutskottets tidigare ställningslagande i fråga om flexiblalönebidrag, del göras en helhetsbedömning med beaktande av all förändringarinom en sektor kan få negativa konsekvenser för en annan. I den uppkomna situationen visade arbetsmarknadsutskottetförra året stor förståelse för de problem som skulle kunna uppstå förkulturinstitutionerna i samband med övergången till flexibla lönebidrag.Arbetsmarknadsutskottet konstaterade nämligen alt det var tillfredsställandeatt AMS i samråd med statskontoret bl.a. skulle belysa konsekvenserna av enomläggning till flexibla lönébidrag för de mest berörda verksamheterna.Utskottets uttalande i sammanhanget innebar också att del borde ske närmareöverväganden om effekterna för bl.a. kultursektorn av flexibla lönebidrag isamband med ställningstagande till regeringsförslag på området,dvs. i det nu aktuella ärendet. tvingas nu konstatera all del inte harframlagts någon redovisning som kan anses uppfylla ens lågt ställda krav på konsekvenserna av flexibla lönebidrag för kultursektorn, dvs. den sektor som oomtvistligt är mest berörd av omläggningen av bidragssy- 7 slemet.Detta är inte acceptabelt. skottetsförslag i angivna del och såväl myndigheter som arbetsmark- 1990/91:KrU5y nadsulskoltoch kulturutskott hade därför befogad anledning utgå från all detinte skulle läggas fram förslag till flexibla lönebidrag som skulle avse ävenkultursektorn utan att en konsekvensanalys av angivet slag anser på grund av det anförda alt beslut ifrågan om flexibla lönebidrag på kultursektorn inte bör fattas förrän den förutskickadeanalysen föreligger. Utan en sådan analys är del inte möjligt förkulturutskollet och inte heller för regeringen att göra bedömningar av varde mest angelägna förslärkningsbehoven finns, eftersom del inte är möjligt attendast på grundval av statistiska uppgifter dra några säkra slutsatser om hurinstitutionerna drabbas av förändringen av lönebidragsreglerna. Del framstårockså som självklart att en konsekvensanalys måste tas fram i sådan tid attregeringen har möjlighet att beakta den i budgetpropositionen ellerkompletterings-propositionen för samma budgetår som ändringen i reglerna träderi kraft. Om så inte sker finns det risk för all resursförstärkningar inte sättsin där de bäst behövs. Vid sin bedömning av frågan om tidpunkten för införande avflexibla lönebidrag på kultursektorn har ulskoitel beaktat alt antalet personermed lönebidrag inom denna sektor utgör en myckel liten del av del totalaantalet personer med lönebidrag. Utskottet hänvisar till de statistiskauppgifter som redovisats i del föregående. I regeringens förslag om flexibla lönebidrag har inteangivils vad som i bidragshänseende skall gälla i fråga om personer för vilkadet utgår lönebidrag vid den lidpunkt, , då de nya besläm-fmelserna är avsedda att träda i kraft. Enligt kulturutskottets mening är del oavsett om arbetsmarknadsutskottet biträder vad utskottet anfört i delföregående om uppskov med ikraftträdande av de nya reglerna av stor vikt alldel skapas övergångsregler som innebär all det inte sker någon förändring ifråga om tönebidragsnivån för personer som vid ikraftträdandet är anställda vidstatliga kulturinstitutioner och kulturinstitutioner som enligt beslut avregeringen jämställs med statliga myndigheter saml länsmuseer och andrakulturinstitutioner som har i statsbidrag i egenskap av allmännyttigaorganisationer. Utskottet vill tillägga att det även med enövergångslösning av det slag ulskoltet förordat, mycket snabbi kan uppslåproblem för kulturinstitutioner, eftersom del även på dessa institutioner skeren relativt snabb avgång av lönebidragsanställda. För mycket små institutionerkan det naturligtvis slumpa sig så att problemen bli akuta så snart de nyareglerna trätt i kraft. Kullurutskollet vill i fråga om andra allmännyttigainstitutioner än kulturinstitutioner anföra följande. Många allmännyttiga institutioner kommer, som bl.a.framgår av vissa av motionerna, all få stora svårigheter att behålla och nyanställa personer med lönebidrag om regeringens förslag genomförs. Institutio nerna har ofta begränsade ekonomiska resurser och som AMS fram hållit (s. 127 i den ovan angivna-rapporten inför treårsbudgeten) är 8 lönebidragen till allmännyttiga organisationer en form av organi- Mot denna bakgrund vill utskottet starkt understryka 1990/91:KrU5y vad AMSockså anför i angivna sammanhang, nämligen all i de fall arbetsförhållandena ärsärskilt lämpliga för en arbetshandikappad person vid en allmännyttigorganisation med sämre ekonomiska förhållanden bör även efter införandet avflexibla lönebidrag sådant bidrag kunna gå upp lill nuvarande av lönen.Utskotiet anser också att det är starkt motiverat all generösa villkor skapas ifråga om lönébidrag till personer som vid ikraftträdandet av de nya reglernaär anställda med sådant bidrag. Skälen härför är i alll väsentligt desamma somför kulturinstitutionerna. Närvarande: (), (), MajaBäckström (s), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), StinaGustavsson (c), (), () och IngegerdSahlström (s).