yttr · GE05SoU1 · 1990-12-31 00:00:00 — Ulrikesulskollethar berett berörda utskott tilllälle all yttra sig över följande motioner omEG: 1989/90:Fi207 yrkande 5, U501, U502 yrkande 1, U503 yrkandena 1-6, U504,U506, U509, U510, U511, U512, USB, U515, U516, U518 yrkandena 1, 2 och 6-13,U519 yrkandena 1-5, 7 och 8, U520, U521, U522, U523, U529, U530, U531, U532,U533, U541, U542 yrkandena 1-, 2 och 4-13, U544, U546, U547 yrkandena 1, 2 och4, U548, U549, U550 yrkande 1, U552, U554 och U657 yrkande 1. Socialutskottetbegränsar sill yttrande till moiionerna U503, U512, U515 yrkande 7, U521yrkandena 1, 4 6ch 6, U530, U541, U542 yrkande 6, U544, U546 och U549. Imotion U521 av m.fl. (mp) hemställs alt gerregeringen till känna att de i motionen citerade, negativa verkningarna somenligt regeringens årsrapport om det europeiska samarbetet befaras bli enföljd av EG-anpassningen inte är ett pris som är berett att betala förEG-anpassningen (yrkande 1). Enligtmotionärerna medger regeringen i årsrapporten 1988 att"den inre marknadsprocessen" leder till bl.a. ökad nyfalligdom ochökade regionala skillnader. Svårigheterna att ge EG en social dimension kanenligt motionärerna inte skyllas på enstaka bromsare ulan problemet liggerdjupare i EGs och den inre marknadens grundstruktur. Imotion U515 av m.fl. (vpk) hemställs att hos regeringenbegär all denna till , EG-parlamentel och EGs ministerrådframför att inte kan godta försämringar bl.a. när det gäller den generellavälSrdspolitiken. har enligt motionärerna i EGEFTA-förhandlingarnanär del gäller undanlag haft en exempellös låg profil (yrkande 7). Imotion U503 av m.fl. (m) redovisas moderata samlingspartiels syn påsocialpolitikens utveckling vid ett kommande EG-samarbete. Motionen innehållerdock inget yrkande som faller inom socialutskottets ansvarsområde. 1 1990/91. 1990/91 SoUly följande: 1990/91:SoUly Hittillshar de sociala frågorna inte ingått i EG-samarbelet. Att EG nu håller på allskapa en social dimension innebär inte att sociallagstiftningen kommer alt blilikformig. Varje land kommer även alt liunna avgöra de socialaförrnånernas utformning inom ramen för de minimiregler som samlas i ensocial stadga. Dessaminimiregler kan påskynda utbyggnaden av sociala förmåner i Medelhavsländerna.För del kommer en framlida social stadga knappast alt innebära någrahöjda krav. Motståndaretill europeisk integration hävdar ofta att svensk socialpolitik skulleförsämras om deltar i integrationsarbetel. Det är fel. EG-samarbetelhar inskränkts till all tillse all reglerna är sådana att det intediskriminerar invånare från ell annat . För övrigt står intealls i någon särställning beträffande sociala förmåner flera länder iVästeuropa erbjuder sina invånare ett motsvarande och ibland bättre skydd. 1988 som åberopas av motionärernai motion U521 sägs bl.a. följande (s. 109). Redani Romtraktalen finns inskrivet all den ekonomiska utvecklingen skall leda tillförbättrade sociala villkor. För att inte förvärra de regionala skillnaderna,arbetslösheten, ojämlikheten mellan könen och den nya fattigdomen när den inremarknadsprocessen påskyndas genom företagssammanslagningar,jordbruksnedläggningar och övrig strukturomvandling krävs dämpande socialaåtgärder på kortare sikt. Insikten finns om att de rikare länderna inte kanfortsätta alt vara rika om de fattigare inte hjälps till en högre nivå.Socialpolitikens hörnstenar är alltså åtgärder mot arbetslösheten, stimulansål vissa kategoriers rörlighet, regionalutjämning med hjälp avstrukturfonderna, utbildning och solidaritet med mindre gynnade grupper samlinflytande för anställda och bättre tillvaratagande av "den socialadialogen" mellan arbetsmarknadens parter och kommissionen. 1989 sägs bl.a. följande om behandlingen inom EG avfrågan om den sociala dimensionen (s. 24 f.). Viklenav att den sociala utvecklingen sker i takt med den ekonomiska utvecklingen ochden inre marknadens framväxt har framhållits avkommissionspresidenten . EG:s stats- och regeringschefer har vid sinamöten såväl som 1989 givit uttryck för samma inställning. Den"sociala dimensionen" av den inre marknaden är ett vittomfattandebegrepp som flitigt debatterats , och den som fatt en mer konkretinnebörd genom arbetet med alt utforma en "social stadga" på EG-nivå.EG:s ekonomiska och sociala kommitté som, på uppdrag av , ifebruari 1989 presenterade sina förslag till vad en sådan stadga skulleinnehålla liksom och i hög grad ETUC och , har underdet gångna året aktivt deltagit i diskussionerna om den sociala dimensionen ochframfört synpunkter på kommissionens arbete med den sociala stadgan. ,som ställt sig avvisande till idén om en social stadga på EG-nivå,kunde inte förmås alt acceptera del utarbetade förslaget, trots ihärdigaansträngningar från kommissionens och del franska ordförandeskapets sida underhösten 1989. Såledesvar del stals- och regeringscheferna i elva medlemsländer som vid i antog en "EG:ssociala stadga", eller med den fullständiga titeln "den /91:SoUly Europeiska gemenskapens stadga om grundläggandesociala rättigheter för arbetstagare". Stadgan, som antogs i form av en "högtidligdeklaration", är inte något juridiskt bindande dokument utan mer ellpolitiskt instrument som innebär "moraliska förpliktelser" förmedlemsländerna att se till alt de grundläggande sociala rättigheter som stadganbehandlar garanteras i respektive land. ger stadgan en uppmaningtill, och stöd för kommissionen alt inom sitt kompetensområde lägga framerforderliga förslag till direktiv, rekommendationer och andra instrument förimplementeringen av den sociala stadgan. Kommissionen hade också, redan innan stadgan antogs,presenterat sill handlingsprogram för implementeringen av den sociala stadgan.Handlingsprogrammet upptar ell antal förslag till åtgärder som avsespresenteras 199092, och som kommissionen ser som nödvändiga för att garanteratillämpningen av viktiga, grundläggande rättigheter som omfattas av den socialastadgan, och härigenom utveckla den sociala dimensionen av den inre marknaden. Den mycket viktiga roll arbetsmarknadens parter har närdet gäller denna utveckling framhålls i programmet. De i handlingsprogrammet föreslagna åtgärderna grupperasinom 13 områden, bl.a. förbättring av levnads- och arbetsvillkor, socialtrygghet, äldre personer och handikappade. genomförs åtgärderna i handlingsprogrammet. När det gäller och EFTAs behandling av dessafrågor, vilket berörs i motion U515, sägs i årsboken bl.a. följande(s. 109): I de riktlinjer fastställt för Sverigesfortsalla medverkan i det västeuropeiska integrationsarbetel framhålls del allSverige skall verka för alt den sociala dimensionen ges en ökad tyngd i delvästeuropeiska samarbetet. Den sociala dimensionen är ett myckel vittomfattandebegrepp som berör flera departements och arbetsgruppers ansvarsområden. I syfteall inför de kommande förhandlingarna la ett samlat grepp om de frågor som rymsinom den sociala dimensionen har en särskild stats-se krelerargrupp inrättats() för dessa frågor med representanter för andra berörda departement. Inom och i samråd mellan berörda departement planerasnu nationella seminarier för ell informations- och åsiktsutbyte kring olikaämnen inom den sociala dimensionens område. Inom ramen för /Bryssel-processen har under 1989EFTA-länderna gemensamt deklarerat först vid loppmötet i och därefterinom ramen för den arbetsgrupp (WG rv) som behandlar "angränsandepolilikområden" att ett utvidgat ekonomiskt samarbete måste åtföljas avframsteg avseende den sociala dimensionen, som skall uppnås i samarbete medarbetsmarknadens parter. EFTA-länderna har här också uttryckt sin ambition allaktivt bidra till utvecklingen av den sociala dimensionen av det europeiskaekonomiska samarbels-områdel. Vid WG rV:s möte beslöts på svensktförslag att sammankalla en ny ad hoc-grupp med EFTA-experter på "socialpolicy"-området. Denna grupp har i likhet med en rad andra, existerandeexpertgrupper på olika områden fåll i uppgift alt bistå WG rv inför dekommande förhandlingarna. Den nya expertgruppen, som höll sill första möte i januari1990, har i ett första skede sökt identifiera "relevant acquis" i form avfördrags- 3 bestämmelser,existerande och föreslagna EG-direktiv, institutioner. kommittéer,programverksamhet m.m. som bör beaktas inför förhand- 1990/91:SoUlyUngarna. Även hälsopolitiska "acquis" behandlas i den aktuella gruppen. På den sociala dimensionens område torde det i storutsträckning bli fråga om alt genom olika former av samarbete iprogramverksamhet, informations- och erfarenhetsutbyte m.m. främja en ursocial synvinkel positiv utveckling i det europeiska samarbetet. Av stor vikl är också att finna lämpliga former förEFTA-ländernas anknytning till viktiga kommittéer och andra organ, i syfte altskapa goda förutsättningar för EFTA-ländernas aktiva medverkan i utvecklingenav den sociala dimensionen i ett framlida EES. Den ekonomiska och sociala undergruppen till Srdigställde en rapport om den sociala dimensionenav EES. Ett gemensamt EFTA/EG-seminarium om den socialadimensionen har anordnats . Utrikesubkottet anförde i sitt betänkande 1988/89:UU19följande om de sociala frågorna inom EG med anledning av två motionsyrkanden. De sociala frågorna har ägnats ökad uppmärksamhet avEG-organen . En starkt bidragande orsak härtill är att kampenmot den höga arbetslösheten framstått som alltmer angelägen. I september 1988presenterade kommissionen en rapport om den inre marknadens sociala dimension ett slags vitbok på del sociala området. De åtgärder som föreslås i den saknaremellertid en fast tidsplan. Rapporten omfattar en rad skilda områden:sysselsättning, de sociala aspekterna av den fria rörligheten för personer,jämslälldhetsfrågor, utbildningsfrågor. EG har alltså ännu inte någon gemensam socialpolitik menambitionerna finns all i gemenskapsarbetet fa med allt fler av de socialafrågorna. Gemenskapens sociala och ekonomiska råd har fått i uppdrag allframlägga idéer om vad en "social stadga" för EG skulle kunnainnehålla. Utskottet delar uppfattningen i motion U561 (c) att det ärviktigt att nära följer utvecklingen på de områden som sammanfattas underuttrycket "den sociala dimensionen". Som framhålls i motionen måsteen utgångspunkt vara all vi i vårt samarbete med de västeuropeiska ländernaslår vakt om del vi uppnått på del sociala området i vid bemärkelse. Sverigebör enligt utskottets bedömning kunna påräkna stöd inom EG för denna föresals.Det är även de västeuropeiska ländernas uppfattning all integrationsarbetelsyftar till att skapa ett tryggare samhälle för medborgare. Härmed ansågs motionsyrkandena besvarade. Med anledning av två andra motionsyrkanden anfördeutrikesutskottet följande. De socialpolitiska frågorna omfattas liksom andra områdenav regeringens breda översyn av våra relationer till EG. Häri ingår ocksåEG-samarbetets potentiella inverkan på de sociala förmåner för pensionärer,barnfemiljer, sjuka och handikappade. Utskottet ser emellertid inga skäl tillall regeringen inom ramen för denna översyn också skulle ompröva grunderna förden svenska socialpolitiken, vilket tycks vara innebörden av motion U565 (m). I likhet medsocialutskottet avstyrkte utrikesutskottet del sistnämnda 1990/9 LSoU lyyrkandet medan del andra fick anses besvarat. Socialutskottetkonstaterar att lagstiftningen inom EG på det sociala området har myckelbegränsad omfattning och att någon ändring inte kan förutses. EGhar ingen gemensam socialpolitik. Desociala frågorna har dock ägnats ökad upmärk-samhel inom EG.Detta har bl.a. resulterat i 'EG:s sociala stadga om grundläggande socialarättigheter för arbetstagare", ett icke bindande dokument som antagits avelva av medlemsländerna. Vidare har EG antagit ett handlingsprogram förtillämpning av den sociala stadgan innehållande ett antal förslag tillåtgärder, som enligt uppgift genomförs. Frånregeringens sida har vid upprepade tillSllen framförts bl.a. av stalsminisierni att social nedrustning är ett pris som vi i förhandlingarna med EGinte är beredda att betala. Delbör i sammanhanget nämnas all liksom de flesta EFTA-länderna ochflertalet i större eller mindre omfattning anslutit sig tillEuroparådels sociala stadga som är bindande och garanterar ell flertal grundläggandesociala rättigheter. Utskottetanser del angelägel att nära följer utvecklingen inom EG när det gällerfrågor om den sociala välfirden. En självklar utgångspunkt måste vara attSverige i kontakterna med EG med kraft slår vakt om de resultat som uppnåtts pådet sociala området i vid bemärkelse. Det är också viktigt alt i denutsträckning del är möjligt deltar i projekt och arbetsgrupper m.m. på dettaområde inom EG. Några sådana initiativ som begärs i motionerna U521 (mp)yrkande 1 och U515 (vpk) yrkande 7 behövs inte enligt utskottet, som föreslåratt moiionerna avslås. Imotion 1989I90:U530 av m.fl. (c) hemställs att gerregeringen till känna vad som anförts om handikappfrågornas betydelse i Sverigesförhandlingar med EG. (Motiveringen finns i motion 1989/90:So296). Motionärernaframhåller bl.a. all sett i ell europeiskt perspektiv har kommitrelativt långt när del gäller stödet till människor med handikapp. I Sverigehar samhället ett ansvar, och de handikappade är inte hänvisade till frivillig-och välgörenhetsorganisationer för all klara sitt dagliga liv. Samhälletsansvar för handikappade får inte uttunnas vid ett närmare till EG. Sverige-EFTAEG 1988 och 1989 framgår bl.a.: Inom EG finns ett program för att främja social och ekonomisk integration, del s.k.HELIOS-programmel (Handicapped People in the European Gjmmunity LivingIndependenlly in an ) som omfattar åren 19881991.Del skall bidra till all de handikappade integreras socialt ochekonomiskt. av EGs befolkning, eller ca 30 miljoner människor, beräknas ha ett handikapp. 19881991 har omkring 150milj.kr. avsatts för att intensifiera samar- betet mednäringslivet i olika . Del finns en oro för att de 1990/91:SoUlyhandikappades situation kan komma all förvärras under lider med storarbetslöshet. Arbetet på EG-nivå skall leda fram till ett förslag frånkommissionen. De handikappade och deras familjer skall ges tillfålle att jfllrasig i två rådgivande organ till kommissionen. Lokala och nationellaansträngningar skall förhoppningsvis inspireras av HELIOS-programmel. Ett andrahandikapprogram aviseras i del nya sociala programmet, för 19921996. direklivförslagför åtgärder för de motoriskt handikappade avses även utarbetas inom ramen fördel nya sociala programmet. Avsikten är alt ge de handikappade förutsättningarför att kunna skaffa sig både yrkesutbildning och arbete. har under degångna åren haft vissa informella kontakter med HELIOS-programmels sekretariat. Utskottet delar motionärernas inställning alt samhälletsansvar för handikappade inte får uttunnas vid ell närmare samarbete med EG.Sverige bör också så långt det är möjligt medverka i EGs program för social ochekonomisk integration för handikappade (). Något sådant initiativ sommotionärerna begär behövs inte enligt utskottet, som föreslår att motion U530(c) avslås. I flera motioner las olika alkoholfrågor upp, främst pris-och skattefrågor. Vissa motioner feller inom skatteutskottetsberedningsområde. behandlar dock samtliga motioner med hänsyntill utskottets ansvar för alkoholpolitiken i stort. I motion 1989/90:U512 av m.fl. (vpk) hemställsall ger regeringen till känna vad som anförts om attalkoholpolitiken skall undantas från EG-förhandlingarna. Inom är alkoholpolitiken dåligt utvecklad,framhåller motionärerna. land har tagit några större initiativ förallmänna begränsningar av alkoholkonsumtionen. Båda länderna har relativt höga priser, dock mera betingade avekonomiska intressen än av alkoholpoliliska strävanden. Den omfeltande gränshandel som förekommer mellan Danmarkoch ger enligt motionärerna en tydlig bild av all del är omöjligtall , för ett land som tillhör EG, tillämpa en avsevärt annorlundaprissättning på alkohol än de andra medlemsländerna. Särskilt om man betänkeratt all gränskontroll skall upphöra efter 1993. Den svenska alkoholpolitiken är enligt motionärerna i faraoch de svenska EG-förhandlarna måste bli medvetna om detta. En kraftfullmarkering från sida om att alkoholpolitiken skall undantas frånintegrationsförhandlingarna är därför nödvändig. I motion 1989/90:U521 av m.fl. (mp)hemställs att ger regeringen till känna att inte kommer alt anpassa sig till någon gemensam alkoholskattesals tillsammans med EG (yrkan- -- de 4). EG-anpassninginnebär enligt motionärerna i princip utjämning av 1990/91:SoUlyalkoholbeskatlningen. skiftar den väldigt mellan olika har enligt motionärerna föreslagit en utjämning så att prisernaskulle öka i lågprisländerna och sjunka i högprisländer. EG-parlamentel harenligt motionärerna uttryckligen beslutat att vinkonsumtionen bör öka i deicke-vinproducerande . EG-domslolen har beslutat allicke-vinproducerande länder inte får beskalla vin högre än öl. Motionärernafrågar sig hur det då i praktiken skall vara möjligt för t.ex. attefter en EG-anpassning värja sig mot en flod av billigt imporlvin. Hur skallSverige då kunna uppnå målsättningen all minska alkoholkonsumtionen i enlighetmed WHOs mål ? Imotion 1989/90:U541 av () hemställs alt gerregeringen till känna vad som anförts om alkoholfrågan i diskussionen kring ettnärmande till EG. Ett medlemskap skulle enligt motionären kunna få förödandekonsekvenser för folkhälsan om vi inte kan bevara vår handlingsfrihet påalkoholpolitikens område. har regeringen enligt motionären haft enlåg profil när det gäller att lyfta fram de alkoholpolitiska frågorna iintegrationsarbetet. Alkoholfrågan bör tas in som en viktig del idiskussionerna kring ell närmande till EG. Imotion 1989/90:U544 av och (båda mp) hemställs allriksdagen ger regeringen till känna dels alt den nu klart skall upplysa EG omatt vid en anpassning inte kommer all tillämpa de prisnivåer som äraktuella inom EG (yrkande 1), dels alt den nu klart skall upplysa EG om allSverige inte kommer all ändra sin socialt motiverade alkoholpolitik vid enanpassning till EG (yrkande 2). Svensksolidarisk alkoholpolitik hotas av en EG-anpassning, anför motionärerna. Densvenska EG-anpassningen kommer all medföra alt ställs inför allvarligasociala problem. Inom EG har man en myckel liberal syn på alkoholkonsumtion.Man strävar efter att öka den för att kunna klara den stora vintillverkningen. Ensvensk EG-anpassning innebär enligt motionärerna att skall följa deprinciper som har fastlagts i §§ 13 och 58. Detta innebär att detkommer att bli kraftigt sänkta priser på alkoholhaltiga drycker i viden anpassning. Den svenska prisnivån skulle betraktas som ett handelshindereftersom den är och har till syfte all vara konsumtionsdämpande. Regeringenmåste göra en konsekvensanalys av hur en EG-anpassning kommer att påverkaprisbildningen när del gäller alkoholhaltiga drycker, och vilka sociala ochslalsfinansiella konsekvenser de lägre priserna på alkohol får. Imotion I989190:U546 av m.fl. (mp) hemställs att riksdagenbeslutar all den pågående EG-harmoniseringen inte får leda till att skatternapå alkoholhaltiga drycker sänks. Imotion 1989/90:U549 av m.fl. (c) hemställs alt ger regeringen till känna vad som anförts om viklen av att de svenska alkoholpoliliska principerna upprätthålls vid förhandlingar 7 med EG. (Motiveringenfinns i motion 1989/90:So321.) Ellnärmande till EG kan enligt motionärerna innebära all alkohol- 1990/91:SoUlybeskattningen måste harmoniseras. Inom EG försöker man harmonisera de olikaskatterna länderna emellan. Detta skulle för del kunna leda till enkraftig sänkning av våra dryckesskatter. Detta skulle medföra en kraftighöjning av alkoholkonsumtionen som i sin tur torde leda till ett större antalalkoholbelingade skador. I de kommande förhandlingarna med EG är det väsentligtatt de svenska alkoholpoliliska principerna upprätthålls. Isill yttrande till utrikesutskottet med anledning av proposition 1987/88:66Sverige och den västeuropeiska integrationen (SoU 1987l88:5y) ar\föxdtsocialubkoltet bl.a. följande. Riksdagensalkoholpoliliska beslut innebär bl.a. att prismekanismen bör utnyttjassom ell aktivt alkoholpolitiskt instrument. Enligt dessa riktlinjer måstedärför priserna på alkoholdrycker vara höga och minst följa med i den allmännaprisutvecklingen. Utskottet förutsätter att integrationsarbetel i förhållandetill EG inte bedrivs på ell sådant sätt alt del försvårar en effektiv svenskalkoholpolitik. Det sagda hindrar självfallet inte ett internationelltsamarbete på alkoholområdet syftande till minskad konsumtion. Skatleubkottetframhöll i sitt yttrande till utrikesutskottet (SkU 1987/88:3y) följande. Närdet gäller vissa punktskatter, som är utformade efter andra utgångspunkter änrent slalsfinansiella, skulle en långtgående anpassning till EG-standardinnebära problem. Utskottet tänker närmast på de svenska skatterna på alkoholdryckersom bl.a. har till syfte att bidra till en dämpning av konsumtionen av dessavaror. Enligt utskottet bör målet för ett svensktdeltagande i den västeuropeiska integrationsprocessen vara all de sociala ochhälsomässiga strävanden som vägleder den svenska politiken på dessa områdeninte försvagas. Utrikesutskottetslutligen framhöll följande (1987/88:UU24). Utskottetinstämmer i social- och skatteutskottens synpunkt att de sociala och hälsomässiga strävanden som vägleder den svenska skalle politiken på alkoholens område inte bör försvagas genom ett samarbete med EG. Enligt utskottets mening bör del vara möjligt att få förståelse för dessa synpunkter i kommande kontakter med EG, där del också finns en opinion som alltmer uppmärksammar alkoholbrukels skadliga verkningar. Utskottet kan emellertid inte för orda att alkohol beskattningen redan i utgångslägel undantas Isitt yttrande till utrikesutskottet I988l89:SoU4y framhöllsocialubkottet följande. Enligtuppgift kommer alkoholfrågorna all studeras ytterligare i integralionsarbeletinom . Enligtvad utskottet inhämtat finns ingen gemensam alkoholpolitik inom EG. Varje land driver sin egen politik ulan några begränsningar i form av direktiv e.d. på området. Något hinder för ett land att bedriva en restriktiv alkoholpolitik finns därför inte. När det gäller frågor om den indirekta beskattningen är läget oförändrat sedan frågan behandlades av . Utskottetvidhåller sin tidigare uppfattning i dessa frågor. Ulskoltet 1990/91:SoUly förutsätter att integrationsarbetel i förhållande till EG intebedrivs på ett sådant sätt att del försvårar en effektiv svensk socialpolitik.Detta hindrar självfallet inte ell internationellt samarbete på alkoholområdei,syftande till minskad konsumtion. Socialutskottetavstyrkte de då behandlade motionerna. Utrikesutskottetville i belänkandet 1988/89:UU19 till vad socialutskottet anfört lägga alt delinte heller finns någon gemensam skallepolitik inom EG och att avgöranden på deav vitbokens områden som gäller skallefrågor tills vidare inte fettas medmajoritetsbeslut. Strävantorde dock vara all efter hand nå fram till för medlemsländerna gemensammaregler för punktskatter, inkl. skatt på alkohol. Detta ändrar dock inte densvenska uppfeltningen att alkoholpolitikens syfte måste vara alt bringa nedkonsumtionen av alkohol, bl.a. med hjälp av en verksam prispolilik. Som framgårav regeringens redovisning av det svenska integralionsarbelet avser alläven inom ramen för ett närmare samarbete med EG föra en självständigalkoholpolitik med priset som ell viktigt instrument. Utskottet anser inte alldel nu finns anledning för att la närmare ställning till de olikarestriktioner som berörs i de föreliggande yrkandena. Motionsyrkandenafick anses besvarade med hänvisning till vad utrikesutskottet anfört om densvenska alkoholpolitiken. StabrådetLindqvbt svarade på en fråga i om den svenskaalkoholpolitiken och EG. Statsrådet anslöt sig till vad ulrikesulskollet anförti belänkandet UU 1987/88:24 och tillade därutöver följande: Detär tre huvudområden som kan komma alt omfeltas av diskussionerna mellan EG ochEFTA när det gäller alkoholpolitikens utformning. Det ena är punktskatterna,det andra är gränshandeln och det tredje är monopolen.