yttr · GE05JoU3 · 1990-12-31 00:00:00 — Jordbruksutskottetsyttrande /91 :JoU3y Vissa frågor inför allmän fastighetstaxering 1990/91 JoU3y Skatteutskottethar berett jordbruksutskottet tillfålle att avge yttrandeöver proposition 1990/91:47 om vissa frågor inför allmän fastighetstaxering år1992 jämte motioner. Ipropositionen föreslås vissa ändringar i bestämmelserna om fastighetstaxeringinför allmänna fastighetstaxering av lantbruksenheter. Det är främstfråga om tekniska justeringar i värderingsförfarandet samt även vissaförenklingar. Bl.a. föreslås att värdet på småhus med tomtmark som ingår ilantbruksenhet skall tillåtas variera med hänsyn till hur stor enhetensproduktiva mark är. Värderingsförfarandet för åkermarken föreslås bliförenklat bl.a. genom att åkermarken delas upp i värderingsenheter endast vidarealer av större omfattning. En ny värdefaktor, storlek, införs med vilken kanbeaktas de olika hektarpriser som förekommer vid olika arealomfattning.Motsvarande värdefaktor införs även för betesmark, skogsmark ochskogsimpedi-ment. Släktköp skall inte heller i fortsättningen ingå iprisstatistiken för allmän fastighetstaxering. Iyttrandet behandlar jordbruksutskottet följande motioner: 1990/91:Skl5av m.fl. (m) vari yrkas 1.att beslutar skjutaden allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenheter till 1996, 2.att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande utredning avutformningen och behovet av allmän fastighetstaxering, 3.att i den månyrkandet om att uppskjuta den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenhetervinner bifall beslutar avslå proposition 1990/91:47. 1Riksdagen 1990/91. 1990/91;Skl6av m.fl. (m) vari yrkas 1990/91:JoU3y 1.att riksdagenangående värdering av skogsmark avslår förslaget att ändra 2 § 14 kap.fastighetstaxeringslagen, 2.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värdering avsmåhus med tomtmark som ingår i lantbruksenhet, 3.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beräkningenav marknadsvärdet på jordbruksfastighet, 4.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavregleringens inverkan på fastighetstaxeringen när det gäller indelningen avägoslag samt ekonomibyggnadernas användning, 5.att riksdagenhos regeringen begär förslag till ändrade regler för särskildfastighetstaxering i enlighet med vad som anförts i motionen. 1990/91;Skl7 av m.fl. (c) vari yrkas 1. att med avslag på proposition 1990/91:47beslutar att nästa allmänna fastighetstaxering av lantbruksenheter skjuts upp till 1996, samt, vid avslag på yrkande 1, 2.att riksdagenbeslutar avslå proposition 1990/91:47 såvitt avser differentierade hektarvärdeni enlighet med vad som i motionen anförts, 3.att riksdagenmed avslag på proposition 1990/91:47 i denna del beslutar att släktköp skallingå i prisunderlaget för fastighetstaxeringen i enlighet med vad som imotionen anförts, 4.att riksdagenmed avslag på proposition 1990/91:47 beslutar att jämkning på grund av säregnaförhållanden skall kunna ske i enlighet med vad som i motionen anförts. 1990/91;Skl8 av () vari yrkas 1. attriksdagen avslår proposition 1990/91:47, 2.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värdering avsmåhus med tomtmark som ingår i lantbruksenhet, 3.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omavregleringens inverkan på fastighetstaxeringen när det gällerekonomibyggnaders användning. 1990/91:Skl9 av m.fl. (fp) vari yrkas 1.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett tilläggtill 5 kap. 5 § i FTL, 2.att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omskogsvårdsavgiften. 1989/90:Sk367 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att allmän fastighetstaxering av jordbruksfastigheter skall ske 1996 med marknadsvärden som grund. 1989/90:Sk453av m.fl. (m) vari yrkas 1990/91:JoU3y 6. attriksdagen beslutar att den allmänna fastighetstaxeringen avseende jordbruksfastigheterskjuts upp till 1996. Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo274. 1989/90:Sk801 av och ()vari yrkas att beslutar att uppskjuta fastighetstaxeringen avjordbruksfastigheter . 1989/90:Sk817 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär förslag till ändrade regler försärskild fastighetstaxering i enlighet med vad som anförts i motionen. 1989/90:Sk820 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att uppskjuta fastighetstaxeringen av jordbruksfastighetertill 1996. Motiveringen återfinns i motion 1989/90:Jo222. 1989/90:Sk830 av m.fl, (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt uppskjuta fastighetstaxeringen av jordbruksfastigheter. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:Jo246. 1989/90;Sk836 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om hurprisnivån på jordbruksfastigheter i samband med fastighetstaxering börfastställas. Allmän fastighetstaxering av lantbruksenheter m.m. Uppskov med den allmänna fastighetstaxeringen avlantbruksenheter och avslag på regeringens proposition yrkas i flera motioner.Enligt motion Skl5 (m) skall de fastighetstaxeringsvärden som åsätts lantbruksenhetervid taxeringen bygga på de marknadsvärden som gäller under innevarandeår. Tjixeringsvärdena kommer sedan att ligga till grund för bl.a. uttag avflera skatter. Den prisutveckling som ägt rum kan förväntas leda till storanominella höjningar av taxeringsvärdena. Om inga åtgärder vidtas påbeskattningsområdet kommer uttaget av flera skatter att öka kraftigt. Tilldetta kommer att prisnivån för kan komma att förändras under denärmaste åren på grund av den omläggning av jordbrukspolitiken som beslutats avriksdagen. Sammantaget kan detta leda till kraftiga prisfall. Att genomföra enallmän fastighetstaxering , som baseras på en prisnivå som sannoliktkommer att vara alltför hög, är orimligt. Fastighetstaxeringen förlantbruksenheter bör därför skjutas upp (yrkande 1). Under tidenför uppskovet bör frågan om behov och utformning av fastighetstaxeringengenerellt och för lantbruksenheter i synnerhet utredas (yrkande 2). I den månyrkandet om uppskov med den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenhetervinner 1* 1990/91. bifall bortfaller behovet att nu genomföra tekniska förändringar i 1990/91:JoU3y regelsystemet.Propositionen bör mot den bakgrunden avslås (yrkande 3). Även i de moderatamotionerna Skl8 yrkande 1 och Sk453 yrkande 6 yrkas att propositionen avslåsresp. att den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenheter skjuts upptill . Enligt motion Sk 17 (c) befinner sig det svenska jordbruket i enbrytningstid. Ett nytt riksdagsbeslut har fattats med inriktning på intern ochextern avreglering samt omställning av produktionen. Detta kommer med storsannolikhet att få stora konsekvenser för prisbildningen. Mot denna bakgrundoch med tanke på att taxeringsvärdena skall avspegla marknadsvärdena är detinle lämpligt med en fastighetstaxering . Taxeringen bör skjutas upp tilldess näringens omställning enligt riksdagsbeslutets tidsplan är klar och desskonsekvenser slagit igenom på fastighetspriserna. är en lämpligtidpunkt för nästa fastighetstaxering. bör därför med avslag påpropositionen besluta att nästa allmänna fastighetstaxering av lantbruksenheterskall skjutas upp (yrkande 1). Krav på uppskov med den allmännafastighetstaxeringen av lantbruksenheter framförs även icentermotionerna SkSOl, Sk820 och Sk830. yrkar i motion Sk367att den allmänna fastighetstaxeringen av jordbruksfastigheter skjuts upp tillår 1996. Enligt motionären kommer förändringarna i jordbrukspolitiken med allsäkerhet att påverka jordbruket både vad gäller priser på produkter och påjordbruksfastigheter. Det är orimligt att taxeringsvärdet fastställs i ensituation med stor rörlighet och osäkerhet vad gäller värdet påjordbruksfastigheter. I motion Skl6 (m) framhålls att omställningen kan skeunder en följd av år och att det på många håll kan bli aktuellt med enomtaxering. En sådan särskild fastighetstaxering kan enligt nuvarande reglerske om fastighetens beskaffenhet påtagligt ändras. Omtaxering på grund avsjunkande marknadsvärde utgör däremot ingen tillräcklig grund. Detta kan inte accepteras.Regeringen bör lägga fram förslag till ändrade regler för särskildfastighetstaxering så att sjunkande marknadsvärde tillåts slå igenom påtaxeringsvärdet (yrkande 5). Samma yrkande framförs även i motion Sk817 (m). vill för sin del framhålla att densenaste allmänna fastighetstaxeringen genomfördes . De marknadsvärdensom låg till grund för denna taxering kan med största sannolikhet betraktas sominaktuella. Det föreligger således ett behov av en allmän fastighetstaxeringav lantbruksenheter. Tillräckliga skäl att uppskjuta taxeringen finns inte.Utskottet erinrar dessutom om att (se bl.a.1988/89:SkU36, rskr. 298) framhållit att beskattningsreglerna regelmässigt haromprövats i samband med att resultatet av en ny allmän fastighetstaxering blirkänt. Mot bakgrund av det anförda tillstyrker utskottet för sin del regeringensförslag och avstyrker motionerna Skl5 yrkandena 1, 2 och 3, Skl7 yrkande 1,Skl8 yrkande 1, Sk367, Sk453 yrkande 6, SkSOl, Sk820 och Sk830. I samband med behandling av vissa förslag omändringar i reglerna för fastighetstaxering inför den allmännafastighetstaxeringen av småhus (prop.1988/89:137, SkU36, rskr. 298) konstaterades 1990/91:JoU3y att den återkommandefrågan om ny taxering vid sjunkande marknadsvärden tidigare avstyrkts medmotiveringen att sådana regler kan befaras leda till att den särskildafastighetstaxeringen på en omväg blir en ny allmän fastighetstaxering. Skältill ändrat ställningstagande ansågs inte vara för handen. Jordbruksutskottethar ej funnit anledning till annan bedömning. Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet motionerna Sk 16 yrkande 5 och Sk817. Enligtmotion Skl6 kan det godtas att en lantbruksenhet med större areal får en lägre prisnivå per hektar än mindre lantbruksenheter. Däremot kan förslaget om att värdet för de första skog också för större skogsfastigheter skall fastställas så att de överensstäm mer med det värde som skulle ha gällt om taxeringsenheten bestått av endast 20 ha inte accepteras. För stora skogsfastigheter är frågan närmast försumbar medan negativa effekter framför allt kan uppkom ma för familjejordbruken med ett litet kompletterande skogsinnehav. Regeringens förslag att ändra 14 kap. 2 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152), FTL, bör avslås (yrkande 1). Enligt motionärerna visar prisutvecklingen beträffande småhus med tomtmark ingående i lant bruksenhet ett högre pris än småhus och tomt på självständig fastighet. Det är enligt motionärerna felaktigt att denna prisskillnad får slå igenom fullt ut vid taxeringen eftersom prisskillnaden till stor del beror på den rådande avdragsrätten för reparation och under håll av bostad på jordbruksfastighet (yrkande 2). Avregleringen av jordbruket borde påverka de kommande taxeringsvärdena. Detta beror på ändrad användning av mark och byggnader samt på försämrad lönsamhet. Den försämrade lönsamheten reser krav på ändrade be stämmelser. Dagens taxeringsvärde skall motsvara av ett mark nadsvärde som beräknats med ledning av det genomsnittliga prisläget i orten före det år då fastighetstaxering sker. Först i andra hand beräknas marknadsvärdet med ledning av en avkastning skalkyl. Betydligt större hänsyn måste tas till en fastighets avkastnings förmåga än till de pris som satts vid en försäljning som kunnat ske innan beslutet om avreglering fattades. Köpeskillingsstatistiken är dess utom i flera avseenden bristfållig, särskilt beträffande skogsmark. Köp av rotposter ger ett orealistiskt högt pris. Ett sådant pris saknar förankring i de förhållanden som måste vara bestämmande för ett uthålligt skogsbruk på brukningsenheter i allmänhet (yrkande 3). En annan fråga som enligt motionärerna måste uppmärksammas är avre gleringens påverkan på indelning av ägoslag. Stora belopp kommer att betalas ut för som ställs om till annan produktion än livsmedel. Denna måste då få en annan klassificering med sänkt taxeringsvärde som följd. Ersättning kommer också att lämnas till lantbrukare som minskar eller helt upphör med sin animaliepro- duktion. Många ekonomibyggnader kommer därvid inte att kunna , utnyttjas, något som ocksåbör observeras vid taxeringen. anförts om avregleringensinverkan på fastighetstaxeringen bör ges 1990/91:JoU3y regeringen till känna(yrkande 4). Även i motion Sk 18 (m) yrkas att prisskillnaden mellan småhus medtomtmark ingående i lantbruksenhet och småhus med tomt på självständigfastighet inte skall tillåtas slå igenom vid taxeringen (yrkande 2). Ijordbrukets avreglering ingår att ersättning lämnas till lantbrukare somminskar eller helt upphör med animalieproduktion. Många ekonomibyggnader kommerdärvid inte att kunna utnyttjas. Detta bör observeras vid laxeringen (yrkande3). Enligt motion Skl7 (c) föreslår regeringen beträffande åker- och skogsmarkatt differentierade hektarvärden införs så att små enheter åsätts ett högrepris per hektar än större enheter. Detta system är onödigt byråkratiskt.Dessutom skulle beträffande skogsmark även större enheter åsättas ett högrepris per hektar för de första . Detta överensstämmer inte medprisbildningen. Vidare skulle förslaget medföra att småbrukare belastas medhögre fastighetsskatt än brukare av större fastigheter. Lönsamheten är iallmänhet bättre för stora enheter. Mot bakgrund härav bör regeringens förslagsåvitt avser differentierade hektarvärden avslås (yrkande 2). Vidare yrkas attriksdagen beslutar att jämkning av fastighetens värde skall kunna ske på grundav säregna förhållanden (yrkande 4). Enligt motionärerna är det angeläget attfastighetstaxeringen så korrekt som möjligt avspeglar marknadsvärdet. Jämkningskall därför kunna ske om fastighetsägaren med egen utredning kan görasannolikt att fastighetens värde är lägre än det av skattemyndigheterna åsatta. I5 kap. FTL återfinns de övergripande bestämmelserna om hur taxeringsvärdetfastställs. Taxeringsvärdet skall motsvara av marknadsvärdet.Marknadsvärdet kan bestämmas på olika sätt. I första hand skall ledning tas avfastighetsförsäljningar i orten. Sådana försäljningar får dock inte beaktas därovidkommande omständigheter kan antas ha inverkat på priset. Om dessaförsäljningar inte ger tillräcklig ledning får beräkningen göras utifrån enavkastningskalkyl. Som sista alternativ kan marknadsvärdet uppskattas medutgångspunkt i det tekniska nuvärdet. Ipropositionen har föreslagits vissa förändringar såvitt avser detvärderingsförfarande som används för lantbruksenheterna. Förslaget innebärvissa tekniska justeringar för kvalitetsförbättringar vid värderingen ochförenklingar vid taxeringen. Med stöd av den av utvidgadebestämmelsen i 19 kap. FTL om uppgiftsinsamling pågår en prisundersökningavseende försålda lantbruksenheter (prop. 1989/90:50, SkUlO, rskr. 96).Hittills utförda prisundersökningar har enligt föredragande statsrådet påvisaten högre prisnivå per hektar för de lantbruksenheter som har en mindre areal ände med en större areell omfattning. Detta gäller såväl åker- ochbetesmarksdominerade som skogsdominerade lantbruksenheter. Vid förvärv avmindre lantbruksegendomar dominerar värdepåverkande faktorer som har att göramed själva permanent- eller fritidsboendet. Prisbildningen bar även påverkatsav lättnader i jordförvärvslagen. Ökade virkespriser, ändringar i skogskonto- och skogsvårdslagstiftningen har dessutom påverkat värdet avskogsdominerade fastigheter. Utskottet anser i likhet 1990/91:JoU3ymed föredragande statsrådet att arealstorlekens prispåverkan måstebeaktas på ett mer differentierat sätt. Mot bakgrund av det anförda avstyrkerutskottet motion Skl7 yrkande 2. Medsamma motivering avstyrks även motionerna Skl6 yrkandena 1, 2, 3 och 4 samt Sk18 yrkandena 2 och 3. Utöverovan redovisade övergripande bestämmelser ges vissa allmänna värderingsregleri 7 kap. FTL. Av bestämmelserna framgår bl.a. att taxeringsvärdet för vissabyggnadstyper och ägoslag skall bestämmas med utgångspunkt i riktvärden.Riktvärden skall bestämmas så att de står i överensstämmelse med kravet om entaxeringsvärdenivå som motsvarar av marknadsvärdet. Riktvärdena är intebindande. Kan t.ex. bättre statistik läggas fram än vad som legat till grundför prowärderingen bör det värde som framräknats med utgångspunkt i riktvärdenakunna frångås (jfr prop. 1979/80:40 s. 116). Möjlighet finns således att frångåde framräknade riktvärdena. Mot bakgrund av det anförda finner utskottet attdet i motion Skl7 yrkande 4 framförda kravet kan tillgodoses inom ramen förgällande lagstiftning. Motionen avstyrks i berörd del. Iflera motioner konstateras att en mycket begränsad försäljningsstatistikanvänds för att fastställa aktuell prisnivå på jordbruksfastigheter vidfastighetstaxering. S.k. släktförvärv ingår inte i statistiken. motionSk836 (m) representerar släktförvärven oftast en noggrann och korrekt bedömningav ett rimligt avkastningsvärde på fastigheten. Vid en mer omfattandeförsäljning av jordbruksfastigheter är det troligt att priserna skulle närmasig denna prisnivå. Det är därför principiellt felaktigt att inte medtaga dessasläktförvärv vid fastställandet av prisnivån på jordbruksfastigheter. Enstakaförsäljningar till höga priser borde tillräknas lågt värde i statistiken. Imotion Skl9 (fp) yrkande 1 framhålls att priset vid släktköp i många fallligger på samma nivå som om försäljningen skulle ha skett till utomstående.Släktköp skall därför endast anses vara en ovidkommande omständighet ochköpen därför exkJuderas ur materialet i de fall där det visats att detinverkat på priset. På många mindre orter torde urvalet ändå vara begränsat närfastighetsvärdena skall fastställas med hjälp av prisstatistik från de senasteförsäljningarna. Ett tillägg med redovisad innebörd bör därför göras till 5kap. 5 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152). Enligt motion Skl7 (c) utgörsläktköpen en stor andel av köpen av lantbruksenheter och påverkar därmed dentotala prisbilden. Därför medför ett förhållande där släktköpen inte inräknas iprisstatistiken ett felaktigt underlag för fastighetsskatten. bördärför besluta att släktköp skall ingå i prisunderlaget förfastighetstaxeringen (yrkande 3). Ilikhet med föredragande statsrådet anser jordbruksutskottet att det är viktigt att hålla fast vidprincipen att det i prisunderlaget endast bör 7 ingå försäljningar därköpeskillingarna huvudsakligen har bestämts utifrånfastighetens egenskaper som sådan. Enligt propositionen är det 1990/91:JoU3y ortprismaterialsom ligger till grund för konstruktion av värdetabeller och prowärdering inför den allmänna fastighetstaxeringen (AFT-92)dessutom dubbelt så stort som motsvarande material inför AFT-81.Utskottet har i det föregående även berört de övergripande bestämmelsernaom hur taxeringsvärdet skall bestämmas och på vilka grunder enfastighets marknadsvärde kan fastställas. detanförda har utskottet inte funnit anledning att tillstyrka de förslag sominnebär att s.k. släktköp skall ingå i prisstatistiken års allmänna fastighetstaxering av lantbruksenheter. motionernaSkl7 yrkande 3, Skl9 yrkande 1 och Sk836. Direktiven (Dir. 1990:47) för den av regeringen beslutadeutvärderingen och översynen av skogspolitiken omfattar bl.a. skogsbruketsfinansiering. Skogvårdsavgiften och dess användning samt förslag till eventuellaförändringar med utgångspunkt i de regler och de värden som kommer att gällaefter fastighetstaxering av lantbruksenheter skall redovisas. Medhänsyn härtill har jordbruksutskottet avstått från att yttra sig beträffandedet i anledning av propositionen väckta motionsyrkandet om skogsvårdsavgiften. Propositionen och ifrågavarande motioner föranleder iövrigt inget särskilt uttalande av jordbruksutskottet. Närvarande: (), (), HåkanStrömberg (s), (), (), (), (), (), (), LennartBrunander (c), (), (), (),(), (), () och (). Allmän fastighetstaxering av lantbruksenhet m.m. (), (), IngvarEriksson (m), () och () anför: De fastighetstaxeringsvärden som åsätts lantbruksenhetervid taxeringen skall bygga på de marknadsvärden som gäller under innevarandeår. Taxeringsvärdena kommer sedan att ligga till grund för bl.a. uttag av fleraskatter. Den prisutveckling som ägt rum kan förväntas leda tillstora nominella höjningar av taxeringsvärdena. Om inga 1990/91:JoU3y åtgärdervidtas på beskattningsområdet kommer skatteuttaget att öka kraftigt. Detsvenska jordbruket befinner sig i en brytningstid. Ett nytt riksdagsbeslut harfattats med inriktning på intern och extern avreglering samt omställning avproduktionen. Detta kommer med stor sannolikhet att få stora konsekvenser förprisbildningen. Sammantaget kan detta leda till kraftiga prisfall. Attgenomföra en allmän fastighetstaxering , som baseras på en prisnivå somsannolikt kommer att vara alltför hög, är orimligt. Fastighetstaxeringen förlantbruksenheter bör därför skjutas upp till taxering. 1 den månyrkandet om uppskov med den allmänna fastighetstaxeringen av lantbruksenhetervinner bifall bortfaller behovet att nu genomföra tekniskaförändringar i regelsystemet. Propositionen bör mot den bakgrunden avslås.Under tiden för uppskovet bör frågan om behov och utformning avfastighetstaxeringen generellt och för lantbruksenheter i synnerhet utredas.Utskottet borde således ha tillstyrkt motionerna Skl5 yrkandena 1, 2 och 3,Skl7 yrkande 1, Skl8 yrkande 1, Sk453 yrkande 6, SkSOl och Sk820. Med detanförda kan motion Sk830 anses tillgodosedd. Allmän fastighetstaxering av lantbruksenhet m.m. () anför: Som anförs i motion Sk367 bör den allmännafastighetstaxeringen av jordbruksfastigheter skjutas upp till år 1996.Förändringarna i jordbrukspolitiken kommer med all säkerhet att påverkajordbruket både vad gäller priser på produkter och jordbruksfastigheter. Det ärorimligt att taxeringsvärdet fastställs i en situation med stor rörlighet ochosäkerhet vad gäller värdet på jordbruksfastigheter. , och (alla m) anför: Omställningen av jordbruket kan ske under en följd av år,och på många håll kan det bli aktuellt med en omtaxering. En sådan särskildfastighetstaxering kan enligt nuvarande regler ske om fastighetens beskaffenhetpåtagligt ändras. Omtaxering på grund av sjunkande marknadsvärde utgör däremotingen tillräcklig grund. Detta kan inte accepteras. Regeringen bör lägga framförslag till ändrade regler för särskild fastighetstaxering så att sjunkandemarknadsvärde tillåts slå igenom på taxeringsvärdet. Utskottet borde således hatillstyrkt motionerna Skl6 yrkande 5 och Sk817. Vissavärderingsregler l990/9i:JoU3y SvenEric Lorentzon, och (alla m) anför: Ipropositionen föreslås beträffande prisbildningen att en lantbruksenhet medstörre areal får en lägre prisnivå per hektar än mindre lantbruksenheter. Dettakan enligt vår mening godtas. Prisutvecklingen beträffande småhus med tomtmarkingående i lantbruksenhet visar ett högre pris än småhus och tomt påsjälvständig fastighet. Det är att fel att denna prisskillnad får slå igenomfullt ut vid taxeringen. Prisskillnaden beror säkerligen till stor del på denhittills rådande avdragsrätten för reparation och underhåll av bostad påjordbruksfastighet. Avregleringen av jordbruket kommer att påverka de nyataxeringsvärdena. Detta 'beror på ändrad användning av mark och byggnader samtpå försämrad lönsamhet. Den försämrade lönsamheten reser krav på ändradebestämmelser. Dagens taxeringsvärde skall motsvara av ett marknadsvärdesom beräknats med ledning av det genomsnittliga prisläget i orten under andraåret före det år då fastighetstaxering sker. Först i andra hand beräknasmarknadsvärdet med ledning av en avkastningskalkyl. Betydligt större hänsynmåste tas till en fastighets avkastningsförmåga än till de pris som satts vidförsäljning som kunnat ske innan beslutet om avreglering fattades.Köpeskillingsstatistiken är dessutom i flera avseenden bristfållig, särskiltbeträffande skogsmark.