yttr · GE05SoU8 · 1990-12-31 00:00:00 — Socialutskottetsyttrande /91 :SoU8y Sekretess inom och mellan myndigheter på vårdområdet 1990/91 SoU8y har berett socialutskottettillfålle att yttra sig över dels regeringens proposition (prop. 1990/91:111)om sekretess inom och mellan myndigheter på vårdområdet m.m. och motionerna1990/91 :K37 (v), K38 (m), K39 (c), K40 (fp), K41 (fp) och K42 (fp) väckta medanledning av propositionen, dels de under allmänna motionstiden väcktamotionerna 1990/91 :K405 (fp) och 1990/91 :K423 (m) yrkande 2. 1 propositionen föreslås att 14 kap. 2 § sekretesslagen(SekrL) ändras så att hälso- och sjukvårdssekretessen ochsocialtjänslsekretessen inte hindrar att uppgifter om barn och ungdomar ellerden som är missbrukare lämnas mellan myndigheter inom hälso- och sjukvårdenoch , om det behövs för att den enskilde skall få nödvändig vård,behandling eller annat stöd. Detsamma föreslås gälla om uppgifterna behövs fören nödvändig insats till skydd för ett väntat barn. Enligl propositionen anses det inte föreligga tillräckligtunderlag för att nu föreslå en bestämmelse om att de s.k. basenheterna inomhälso-och sjukvården skall utgöra särskilda verksamhetsgrenar i sekretesslagensmening. I propositionen föreslås vidare att reglerna om hälso- ochsjukvårdssekretess i 7 kap. I § SekrL ändras så att det uttryckligen framgåratt nödvändigt utbyte av uppgifter för forskning, statistikframställning ochsjukvårdsadministration mellan kommunala och landstingskommunala myndigheterinom hälso- och sjukvården skall kunna ske. Som förutsättning föruppgiftslämnandet gäller enligl propositionen att det inte kan antas att denenskilde eller någon honom närstående lider men om uppgifterna röjs (s.k. raktskaderekvisit). En ny lag om uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvårdenföreslås. Enligt den föreslagna lagen skall regeringen bemyndigas att med- delaföreskrifter om skyldighet för kommuner och landstingskommu- 1990/9LSoUSy ner att lämnauppgifter till och läkemedelsverket för forskning ochstalistikframställning inom hälso- och sjukvårdens område. De nyareglerna föreslås träda i kraft . Uppgiftslämnande mellan myndigheter inom hälso-ochsjukvården och för vård, stöd och behandling 1 motion K37 av m.fl. (v) yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag om tillägg till sekretesslagen enligl vad i motionenanförts om integritet, självbestämmande och rättssäkerhet (yrkande 1). Enligtmotionen ligger gällande sekretessbestämmelser på en relativt väl avvägd nivå.En förändring kan medföra alt personlig integritet och rättssäkerhet kränks.När det gäller missbrukare tror motionärerna att ett informationsutbyte likagärna kan resultera i att man blir mindre benägen att söka vård av rädsla förandra ingripanden än man tänkt sig. Beträffande gravida kvinnor som misskötersig anser motionärerna att gällande lagar, LVU och LVM, räcker för att gemyndigheter den information som behövs för ett ingripande. I motion K41 av () yrkas att riksdagenavslår propositionen i dess helhet (yrkande 1 delvb). Motionären anser att denegativa konsekvenser förslaget får för den personliga integriteten inte harutretts och övervägts tillräckligt. I stället för all minska delsekretessbelagda området borde regelsystemet enligt motionen förändras iriktning mot en ökad öppenhet direkt gentemot de människor som är i riskzonen. 1 motion K42 av () yrkas att riksdagenbeslutar om sådana ändringar i regeringens lagförslag all del av lagtextenframgår att samtycke skall ha eftersträvats för att uppgifter om enskilda skallfå lämnas mellan myndigheterna för att underlätta vård och behandling (yrkande1), att beslutar om sådana ändringar i regeringens lagförslag att detur lagtexten framgår alt undantag från sekretess endast skall gälla utlämnandeav aktuella uppgifter som är av väsentlig betydelse för att den enskilda skallfå nödvändig vård (yrkande 2) och att beslutar om sådana ändringar iregeringens lagförslag att undanlaget från sekretessen inte omfåitar närslåendetill en gravid kvinna (yrkande 3). Enligt 7 kap. 1 § SekrL gäller med vissa undantagsekretess inom den offentliga hälso- och sjukvården för uppgifter om enskildashälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om del inte står klart attuppgifterna kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lidermen. Sekretessen inom för uppgifter om enskildas personligaförhållanden är enligt 7 kap. 4 § första stycket SekrLutformad på samma sätt. Sekretessen på dessa områden avgrän- 1990/9 LSoUSy sas alltsåmed ett s.k. omvänt skaderekvisit, vilket innebär att presumtionen är försekretess. I SekrL finns flera undantagsbestämmeber, som innebär atten uppgift får lämnas ut trots att sekretess normalt gäller för den. Av 1 kap. 5 § SekrL framgår att sekretess inte hindrar atten uppgift lämnas ut, om det är nödvändigt för att den utlämnande myndighetenskall kunna fullgöra sin verksamhet. Av förarbetena framgår att bestämmelsenskall tillämpas restriktivt. Enligt 14 kap. 1 § SekrL hindrar sekretessen inte helleratt en uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer avlag eller förordning. En sådan uppgiftsskyldighet finns i 71 § socialtjänstlagen(1980:620, SoL). Enligt 71 § andra stycket SoL är myndigheter vars verksamhetberör barn eller ungdom samt numera också andra myndigheter inom hälso- ochsjukvården och skyldiga att genast till socialnämnden anmäla omde i sin verksamhet får kännedom om något som kan innebära att socialnämndenbehöver ingripa till underårigs skydd. Detta gäller även dem som är anställdahos sådana myndigheter samt läkare, lärare, sjuksköterskor och barnmorskor sominte har sådan anställning. Bestämmelsen ger inte någon möjlighet tilluppgiftslämnande till skydd för ett väntat barn. I SoL ges inte hellersocialtjänsten någon möjlighet att lämna uppgifter till hälso- och sjukvården. Liknande bestämmelser om skyldighet för myndigheter som isin verksamhet regelbundet kommer i kontakt med missbrukare att göra anmälantill och att lämna uppgifter dit finns i 6 och 7 §§ lagen(1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). Sekretess till skydd för en enskild gäller enligl 14 kap.4 § SekrL i allmänhet inte i förhållandena till den enskilde själv. Vidare kanden enskilde efterge sekretessen helt eller delvis. 1 9 § SoL stadgas att socialnämndens insatser för denenskilde skall utformas och genomföras tillsammans med honom. På samma sättfinns en bestämmelse i 2 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) som säger attvården och behandlingen skall så långt det är möjligt utformas och genomförasi samråd med patienten. I propositionen föreslås att reglerna i 14 kap 2 § SekrLändras så att hälso- och sjukvårdssekretessen och socialtjänstsekretessen intehindrar att uppgifter om barn och ungdomar eller den som är missbrukare lämnasmellan myndigheter inom hälso- och sjukvården och , om detbehövs för att den enskilde skall få nödvändig vård, behandling eller annatstöd. Detsamma föreslås gälla om det behövs för en nödvändig insats till skyddför ett väntat barn. 1 propositionen uttalas (s. 12) att omsorgen om denenskilde i vissa undantagsfall måste göra det möjligt för vårdmyndigheterna attutbyta uppgifter med varandra för att bistå en enskild trots att den enskildeinte har lämnat sitt samtycke till uppgiftslämnandet. nen bör emellertid i första hand eftersträvas ett samtycke till alt 1990/91:SoU8y Med hänsyn till den begränsade räckvidd som undantaget är avsett attfå framstår, enligt propositionen, en komplettering av de olika undantagenfrån sekretessen som finns i 14 kap. 2 § SekrL som lämpligare än en vissutvidgning av generalklausulen i 14 kap. 3 § SekrL. Det föredragande statsrådetföreställer sig att det i praktiken inte blir någon påtaglig skillnad mot attgeneralklausulen vore tillämplig. När del gäller uppgifter om missbrukareanförs (s. 13) bl.a. att det är viktigt alt undanlaget från sekretessen integes en så vid tillämpning att den enskilde avstår från alt vända sig tillvårdmyndigheterna med sina missbruksproblem av rädsla för att de uppgifter haneller hon lämnar sprids vidare. Enligt propositionen skall undantaget därför tasikte på endast dem som mera varaktigt missbrukar beroendeframkallande medeloch för vilka behovet av vård och behandling är påtagligt. I fråga omuppgiftslämnande till skydd för ett väntat barn anförs i propositionen (s. 14f) att det är viktigt att de vårdorgan som kan ge en kvinna, som missbrukareller i övrigt lever ett riskfyllt liv, hjälp och stöd under graviditeten såsnart som möjligt får vetskap om kvinnans situation. Eftersom det är angelägetmed en samverkan mellan alla samhällets resurser till skydd för ett väntat barnbör enligt propositionen även uppgifter om närstående till den gravida kvinnani vissa fall kunna utlämnas. I socialutskottets yttrande (1988/89:SoUly) ansågutskottet att en översyn av regelsystemet för sekretessen inom sjukvård ochsocialtjänst borde göras i syfte att göra systemet mera lättillämpat ochmöjliggöra ett visst uppgiftslämnande mellan myndigheter i enskilda ärenden,främst då ett samarbete mellan berörda myndigheter är motiverat från vård- ochbehandlingssynpunkt eller då uppgiftslämnandet behövs för att skydda någon motfara. I betänkande (1988/89:KUI4) ansågkonstitutionsutskottet det påkallat att begära en översyn av sekretessreglernai fråga i syfte att få en smidigare tillämpning av de grundläggande reglerna ifall där tillämpningen var till uppenbar nackdel för den enskilde ur vård- ochbehandlingssynpunkt. följde utskottet (rskr. Med anledning av begäran har inomjustitiedepartementet upprättats promemorian (Ds 1990:11) Sekretess inom ochmellan myndigheter på vårdområdet. Promemorian har efter remissbehandlinglegal till grund för nu föreliggande proposition (prop. 1990/91:111). Utskottet delar inställningen i propositionen i denna del.Förslagen stämmer väl överens med social- och konstitutionsutskottens inställ ning i samband med tillkännagivande till regeringen om behovet av översyn av sekretessbestämmelserna. understrykavad som även uttalas i propositionen, nämligen att undan- taget frånsekretess inte får ges en så vid tillämpning att den enskilde 1990/9 LSoUSy avstårfrån att söka hjälp för sitt missbruk av rädsla för att känsliga uppgifter som lämnas sprids vidare. När det gäller skyddet för det väntadebarnet till en gravid missbrukare anser utskottet, till skillnad från vadsom anförs i motion K37, att gällande lagstiftning inte ger ett Utskottet föreslår därmed att motionerna K37 (v) yrkande 1och K41 (fp) yrkande 1 delvis avstyrks. Utgångspunkten för allt arbete i hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten är att den enskilde samtycker till att uppgifter lämnas ut omhonom. Den föreslagna regeln tar sikte på de undantagssituationer när ettsamtycke inte går att få och uppgifterna behövs för en nödvändig insats.Utskottet anser det dock inte lämpligt att, som föreslås i motion K42,lagstifta om att samtycke skall ha eftersträvats innan uppgifter får lämnastill en annan myndighet för att möjliggöra en nödvändig insats. Förslaget innebär inte att informationsutbytet mellan deaktuella myndigheterna blir fritt. Tvärtom krävs enligt utskottets uppfattningatt uppgifter som lämnas ut skall ha direkt betydelse för att den enskildeskall få den nödvändiga insatsen. Med hänsyn till vad som här sagts föreslår socialutskottetatt motion K42 (fp) yrkandena 1 och 2 avstyrks. Utskottet instämmer vidare i förslaget i propositionen attundantaget från sekretess också bör omfatta närstående till en gravid kvinna,som t.ex. missbrukar alkohol eller narkotika. En gravid kvinnas omgivning harbetydelse för hennes situation och hälsa och därmed också för det väntadebarnet. Utskottetanser därför att motion K42 (fp) yrkande 3 bör avstyrkas. Uppgiftslämnande för forskning, statistikframställning ochsjukvårdsadministration Motioner om uppgiftslämnande mellan kommunala ochlandstingskommunala myndigheter inom hälso- och sjukvården I motion K37 av m.fl. (v) yrkas att riksdagenavslår regeringens förslag om viss uppgiftsskyldighet för sjukhusadministrationen(yrkande 2). Motionärerna anser att gällande sekretessbestämmelser ligger påen relativt väl avvägd nivå. Om sjukvårdsadministrationen ges lättnader isekretessen kan det enligt motionen medföra att personlig integritet ochrättssäkerhet kränks. I motion K38 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår propositionen såvitt avser ändring av 7 kap. 1 §sekretesslagen (1980:100) (yrkande 1). Enligt motionärerna är ändamålenforskning, statistik och administration så allmänt angivna att det är svårt attskapa sig någon bild av vad denna öppning i sekretesslagen kan innebära för denenskilde. Vidare framhålls att flera remissinstanser har avstyrkt förslaget,däribland datainspektionen som har hävdat att man bör invänta det arbete somutredningen (S 1988:02) om informationsstrukturen m.m. för hälso- ochsjukvården bedriver. 1* 1990/91. 1 motionK39 av m.fl. (c) yrkas att beslutar /9 l;SoU8y att 7 kap. 1 § fjärde stycket sekretesslagen skall haföljande lydelse: En landstingskommunal eller myndighet sombedriver verksamhet som avses i första stycket får lämna uppgift till annan sådan myndighet för forskning eller framställning av statistik eller för administration på verksamhetsområdet. Utan hinder av (yrkande 1) och att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om avidentifiering av personuppgifter före utlämnande(yrkande 2). Motionärerna anser att det i propositionen inte framgår vilkaskäl som motiverar ett uppgiftsutlämnande för forskning, statistik ochadministration med sk. rakt skaderekvisit, vilket medför ett avsevärt försvagatskydd för den enskilde. Uppgifter för forskning och statistik bör enligtmotionen avidentifieras före överlämnandet. Särskilt allvarligt anses förslagetvara om rätt att överföra personuppgifter för administration. En generell rättatt överlämna patientuppgifter i s.k. patientadministrativa system bör därförenligt motionen inte medges. Endast de uppgifter som den mottagande myndighetenrimligen kan behöva för sitt arbete bör utlämnas. Uppgifter för vårdplanering,ekonomisk uppföljning och liknande administrativa göromål bör enligt motionenavidentifieras före utlämnandet. 1 motion K41 av () yrkas att riksdagenavslår propositionen i dess helhet (yrkande 1 delvb). Motionären anser att denegativa konsekvenser förslaget får för den personliga integriteten inte harutretts och övervägts tillräckligt. I stället för att minska detsekretessbelagda området borde regelsystemet enligt motionen förändras iriktning mot en ökad öppenhet direkt gentemot de människor som är i riskzonen. I motion K42 av () yrkas att riksdagenavslår förslaget till ändring i 7 kap. 1 S sekretesslagen (yrkande 6) och attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom sk. registerlagar, dels för reglering av vart och ett av de centralastatliga personregistren, dels för en allmän reglering av personregister medkänsligt innehåll inom hälso- och sjukvården samt (yrkande 7delvb). Motionären anser att en reglering av register inom kommuner ochlandsting först måste bli genomförd innan uppgifter kan få lämnas mellankommuner och landsting. Motionären anser att integritetskänsliga uppgifterunder inga omständigheter skall få lämnas ut för administrativa ändamål. Motioner om uppgiftsskyldighet från hälso- och sjukvården tillsocialstyrelsen och läkemedelsverket I motion K423 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om informa tionsrutiner mellan och sjukvårdens olika enheter (yr kande 2). 1 motionen anförs att data- och offentlighetskommittén påta lat att den uppgiftsöverföring som sker till forsk nings- och statistikregister från landstingen inte är förenlig med sekre- tesslagen. En förutsättning för centrala register av det slag det här gäller börenligt motionen vara att de har stöd i en särskild registerlag. Motionärernaanser det nödvändigt att arbetet med den proposition om sekretess som aviseratsi budgetpropositionen sker skyndsamt. I motion K38 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen avslår propositionens förslag såvitt avser förslag till lag om vissuppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården (yrkande 2). Enligtmotionärernas uppfattning bör centrala offentliga register medintegritetskänsliga uppgifter regleras i särskild lag. En sådan lagregleringmedför att medborgaren får en bättre överblick när det gäller var uppgifter omhonom själv finns och för vilket ändamål som uppgifterna insamlas. I motion K39 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar att avslå förslaget till Lag om viss uppgiftsskyldighet inomhälso- och sjukvården (yrkande 3). Enligt motionen öppnar lagförslaget möjligheterför informationsinsamling inom ett synnerligen brett område. 1 den föreslagnalagen regleras endast de uppgiftsmottagande myndigheterna medananvändningsområdet för uppgiftsinsamlingen generaliserats till forskning ochstatistikframställning. Motionärerna finner det särskilt anmärkningsvärt att endiskussion av säkerhetsproblemen ur den enskildes synvinkel saknas liksom enanalys av säkerhetsproblemen. I motion K41 av () yrkas att riksdagenavslår propositionen i dess helhet (yrkande 1 delvb). Motionären anser att denegativa konsekvenser förslaget får för den personliga integriteten inte harutretts och övervägts tillräckligt. 1 stället för att minska detsekretessbelagda området borde regelsystemet enligt motionen förändras iriktning mot en ökad öppenhet direkt gentemot de människor som är i riskzonen. 1 motion K42 av () yrkas att riksdagenavslår förslaget om lagom viss uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvården(yrkande 5) och att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om s.k. registerlagar, dels för reglering av vart och ett avde centrala statliga personregistren, dels för en allmän reglering avpersonregister med känsligt innehåll inom hälso-och sjukvården samtsocialtjänsten (yrkande 7 delvb). Motionären anser att centrala offentligaregister med integritetskänsliga uppgifter måste regleras i särskilda s.k.registerlagar. Bestämmelser om kryptering måste tas in i de aktuellaregisterlagarna enligt motionen. Frågan om det s.k. informerade samtycket ärockså viktig att belysa. På samma sätt som uppgiftslämnande i vårdsyfte regleras avsekretesslagen styr den lagen också möjligheterna till uppgiftslämnande avsekretessbelagda uppgifter för forskning, statistik och administration. De idetta sammanhang aktuella registren förs, liksom andra personregister, enligtreglerna i datalagen. Del betyder alt de har inrättats med stöd av ett beslutav regeringen eller (jfr 2 a § datalagen 1973:289) eller med tillstånd av datainspektionen enligt 2 § samma lag. registersom endast används för vård- eller behandlingsändamål krävs dock inget sådanttillstånd. 1 propositionen föreslås att reglerna om hälso- ochsjukvårdssekretess i SekrL ändras så att det i 7 kap. 1 § uttryckligen framgåratt nödvändigt utbyte av uppgifter för forskning, statistikframställning ochsjukvårdsadministration mellan kommunala och landstingskommunala myndigheterinom hälso- och sjukvården skall kunna ske. Som förutsättning föruppgiftslämnandet gäller enligt propositionen att det inte kan antas att denenskilde eller någon honom närstående lider men om uppgifterna röjs (s.k. raktskaderekvisit). En ny lag om uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvårdenföre-, slås. Enligt den föreslagna lagen skall regeringen bemyndigas att meddelaföreskrifter om skyldighet för kommuner och landstingskommuner att lämnauppgifter till och läkemedelsverket för forskning ochstatistikframställning inom hälso- och sjukvårdens område. I propositionen (prop. 1990/91:60 ) om offentlighet,integritet och ADB uttalas att vissa register hos bl.a. på siktbör regleras i lag. Frågan om vilka register som skall lagregleras kräverdock, enligt nu aktuella proposition (1990191 :l 11) ytterligare överväganden,vilket inte har ansetts kunna göras inom ramen för detta ärende. 1propositionen framhåller föredragande statsrådet vidare att hon inte kan se attarbetet inom utredningen om informationsstrukturen m.m. inom hälso- ochsjukvården (INFHOS) kommer att påverka de aktuella frågorna. Föredraganden kaninte finna skäl att i avvaktan på det resultat utredningen kan komma fram tillskjuta upp den som det bedöms nödvändiga justeringen av reglerna i dettaavseende. I betänkandet (SOU 1991:18) ■ INFHOS II av utredningen om informationsstrukturen för hälso-och sjukvården föreslås att de centrala personregister som bedöms varanödvändiga att föra på central nivå skall regleras i lag. När det gäller den patientadminislrativa verksamhetenframhålls i propositionen att en patientuppgift har samma sekretesskydd om denlämnas över för administrativ behandling till en annan enhet inomsjukvårdsorganisationen än den där patienten behandlas som om den lämnas ut förvård- och behandlingsändamål. Det har dock ansetts viktigt att de utlämnadeuppgifterna enbart används för rent administrativa ändamål och att uppgifterom diagnos och andra känsliga förhållanden därför i många fall sorteras bortinnan uppgifterna lämnas ut. 1 propositionen konstateras att frågan om användande avkrypterade forskningsregister f.n. övervägs av datalagsutredningen (Ju 1989:02), som väntas avlämna sitt nästa delbetänkande . Vidare påpekas att register så långt det är möjligt inte bör innehålla person- 8 nummereller andra uppgifter som gör att enskilda kan identifieras. 1 betänkandet 1990/91 :KU11 med anledning av propositionen(prop. 1990/91:60 ) om offentlighet, integritet och ADB behandlade (s. 9 f.) motioner i anslutning till frågan om registerlagar. mening är det allmänt sett av stor betydelse att enförfattningsreglering av ADB-register kommer till stånd i syfte att stärkaskyddet för de registrerades integritet i samband med nödvändig registrering avkänsliga uppgifter i myndighetsregister. 1 propositionen hade anförts attregister hos bl.a. , landstingen och kommunerna bör regleras isärskilda registerlagar. delade departementschefensuppfattning att det krävs ingående överväganden i fråga om vilka register inomdessa områden som bör lagregleras. I betänkandet behandlades (s. 28 f) också bl.a, frågan omkryptering. konstaterade att frågor om kryptering skulletas upp av datalagsutredningen. Utskottet fann inte skäl att frångå sitttidigare ställningstagande när det gällde frågan om att hos regeringen begäraen redovisning över hur kryptering kan användas i olika datasystem. Riksdagenföljde utskottet (rskr. Vad först gäller förslaget om ökade möjligheter tilluppgiftslämnande för vissa ändamål inom eller mellan kommuner och landstinginstämmer utskottet i propositionens förslag. Utskottet anser det därvidviktigt att onödiga uppgifter så långt möjligt sorteras bort före ettutlämnande. Detta synsätt är också propositionens. Utskottet kan inte finna attförslaget kan leda till några nackdelar för den enskildes integritet ellerrättssäkerhet som motionärerna påstår. För de uppgifter som lämnas till enannan myndighet inom hälso- och sjukvården med stöd av den föreslagna bestämmelsengäller samma starka sekretess som före ett utlämnande. Med hänsyn till detanförda föreslår utskottet att motionerna K37 (v) yrkande 2, K38 (m) yrkande 1,K39 (c) yrkandena 1 och 2 och K42 (fp) yrkande 6 och yrkande 7 delvis avstyrks.Utskottet föreslår av samma skäl att motion K41 (fp) yrkande 1 delvis avstyrks. Utskottet konstaterar att den föreslagna lagen omuppgiftsskyldighet inte innebär något ställningstagande till vilkapersonregister för forskning och statistik som skall finnas. Frågan omtillstånd till sådanana register prövas av datainspektionen och i vissa fall avriksdagen eller regeringen. Utskottet delar tidigarebedömning (1990/91:KU11) om lagreglering av sådana register. Med hänsyn härtillanser utskottet att motionerna K423 (m) yrkande 2, K38 (m) yrkande 2, K39 (c)yrkande 3 och K42 (fp) yrkande 5 och yrkande 7 delvis bör avstyrkas. Av sammaskäl föreslår utskottet att motion K4I (fp) yrkande 1 delvis avstyrks. Sekretessinom myndigheter på hälso- och 1990/9LSoUSy