yttr · GE05AU5 · 1990-12-31 00:00:00 — Regeringen anför under anslaget C 16. Trygghetsåtgärderför statsanställda att det treåriga programmet för att reducera kostnadernaför den statliga administrationen kommer att innebära att personalmåste sägas upp. hjälp blir därmed mycket betydelsefull.Med ledning av parternas avtal har medelsbehovet för /92beräknats till . Ulskottet tillstyrker att till trygghetsåtgärderför statsanställda för /92 anvisar ett reservationsanslag på89 . Bilaga11:9, i990/9l:AL'5y Regeringen föreslår under denna punkt att riksdagengodkänner de riktlinjer för omställning och minskning av den statligaadministrationen inom arbetsmarknadsverkets område som anförts ipropositionen. Riktlinjerna omfattar bl.a. en neddragning av arbetsmarknadsdepartementetsorganisation, besparingar vid AMS och länsarbetsnämnderna, ändrad organisationför utbetalning av lönegarantimedel, besparingar vid arbetarskyddsverket,arbetsmarknadsinstituten och arbetslivscentrum. Besparingsprogrammet omfattar budgetåren 1991/921993/94och innebär att hela den statliga administrationen genom strukturella förändringarskall reduceras . Utskottet har inget att invända mot debesparingsplaner som redovisats beträffande utskottets beredningsområde. Under denna rubrik vill utskottel även ta upp ett yrkandei motion Fi38 rörande frågan om tillämpningen av lagen omanställningsskydd. Motionärerna anför att det för är självklartatt lagen om anställningsskydd skall ligga till grund för allaomstruktureringar inom den statliga sektorn. Regeringen bör inte ges rätt all isärskilda förordningar besluta hur reglerna om företrädesrätt skall tillämpas. Med anledning av denna motion vill utskottet i likhet medregeringen peka på att det inte finns några skillnader i tillämpningen av LASinom den statliga sektorn jämfört med den privata utom i två avseenden nämligen vad gäller rätten för personal i en nedlagd myndighet att tåanställning i en ny myndighet med i huvudsak motsvarande arbetsuppgifter samtföreträdesrätten till återanställning. Inom den statliga sektorn styrs dessafrågor i första hand av regeringsformens krav på saklig grund vid varjetjänstetillsättning. För att minimera risken för en konflikt mellanregeringsformens och LAS regler i de enskilda fallen kommer regeringen enligtpropositionen att skapa förutsättningar för atl en myndighets beslut omuppsägningar skall kunna grunda sig på en sammanvägd bedömning av förändringenssyfte och innebörd, de anställdas rättigheter enligt lag och avtal samt vad somär personalekonomi i motiverat. Detta kan bl.a. innebära särskildaförordningar, som medger att personal från en nedlagd myndighet erbjudsanställning med i huvudsak motsvarande arbetsuppgifter i den nya myndighetenutan uppsägning. gör samma bedömning som regeringenoch avstyrker därmed motion Fi38 (yrkande 13). Närvarande: (), E:iver (), (), 1990/91 :AU5y (), (), (m), (), (), (), (), CharlotteBranting (fp), (), (), (), (), () ochGunhild (). och (båda fp) anser attden del av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikens inriktningsom börjar med "Den inriktning" och slular med "(yrkandena 1 och3)" bort ha följande lydelse: Regeringens ekonomiska politik leder nu till attarbetslösheten ökar snabbt. Vad som krävs är en ny ekonomisk politik som kankomma lill rätta med de allvarliga obalanserna i den svenska ekonomin,återställa det svenska näringslivets internationella konkurrensförmåga ochförbättra investeringsklimatet. I det läge som uppstått är det nödvändigt att sätta inarbetsmarknadspolitiska åtgärder för att lindra effekterna av den stigandearbetslösheten. Särskilt väsentligt är del att motverkalångtidsarbetslösheten. Som utskottet ser arbetsmarknadspolitiken skall denfungera som ett smörjmedel på arbetsmarknaden. Detta innebär att den skallunderlätta för de arbetssökande att snabbt hitta arbete på den öppna arbetsmarknadensamt hjälpa arbetsgivarna att snabbt fylla vakanserna. Geografisk rörlighetbör stimuleras men främst bör yrkesmässig rörlighet åstadkommas. Förutom ökadsatsning på lärlingsutbildning, förbättrade regler för starthjälpen m.m. måsleökade insatser riktas mot utsatta grupper på arbetsmarknaden. Fler platser inomSamhall för arbetshandikappade och mer aktiva insatser frånarbetsförmedlingarna för all stödja unga handikappade ingår i en sådan politik.Särskilda utbildningsinsatser bör göras för invandrare och flyktingar. Vad utskottet med tillstyrkan av motion Fi54 (yrkande 1)har anfört bör delges regeringen. Övriga motioner Fi38 (yrkande 6), Fi53 ochFi65 (yrkandena 1 och 3) avstyrks i den mån de inte tillgodosetts med de ovangjorda uttalandena. och (båda c) anser altden del av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med "Den inriktning" och slutar med "(yrkandena 1 och3)" bort ha följande lydelse: ,- uppfattning är arbetslöshet att misshushålla med 1990/91:AU5y mänskligaresurser och skall aldrig få användas som ett medvetet ekonomiskt-politisktinstrument. Risken för långvarig utslagning från arbetsmarknaden samt förmissbruk och ohälsa måste uppmärksammas. Arbetslöshetstalen visar stora regionala skillnader. 1februari uppgick den öppna arbetslösheten till i jämförtmed i . Mellan kommuner är skillnaderna väsentligt större.Skillnaderna i ungdomsarbetslöshetstalen mellan olika kommuner visar på storaolikheter. Det är således angeläget att uppmärksamma utvecklingen på de lokalaoch regionala arbetsmarknaderna. Insatserna måste anpassas efter behoven.Särskilda insatser måsle sättas in där arbetslösheten är störst. Utskottet anser att elt tillkännagivande bör göras ombehovet av offensiva investeringar för att modernisera . Dessa insatserger permanenta arbetstillfållen i storleksordningen 20 000 inom den privatasektorn. Genom investeringar i järnvägar och vägar kommer arbetstillfållen attskapas i hela landet och främst i områden där hög arbetslöshet råder och där enomfattande ledig kapacitet finns på entreprenörområdet. Vad utskottet med tillstyrkan av motion Fi65 (yrkandena 1och 3) har anfört bör delges regeringen. Motionerna Fi38 (yrkande 6), Fi53 ochFi54 (yrkande 1) avstyrks i den miån de inle tillgodosetls med de ovan gjordauttalandena. () anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med"Den inriktning" och slutar med "(yrkandena 1 och 3)" bortha följande lydelse; Att enbart ett lågt relativt löneläge skall göra Sverigekonkurrenskraftigt är enligt utskottets uppfattning ett felaktigt synsäll. Enstatligt dikterad lönepolitik för att bekämpa inflationen i syfte att klarasysselsättningen avvisar ulskottet helt. I likhet med i motion Fi38 anser utskottetalt det är en satsning på kunskapsiniensiva branscher samt en demokratisk arbetsorganisationsom kan ge landet konkurrensförmåga. En sådan satsning kräver ändringar inäringslivspolitiken så att resurserna kapital, utbildning och infrastrukturstyrs till rätt område . 1 en sådan politik ingår det som enintegrerad del att kvinnor och män har samma rält lill arbete och atl denoffentliga servicen måste vara väl utbyggd för att möjliggöra allas rätt tillarbete. Vad utskottet med tillstyrkan av motion Fi38 (yrkande 6)har anfört bör delges regeringen. Motionerna Fi53, Fi54 (yrkande 1) och Fi65(yrkandena 1 och 3) avstyrks. 4.Arbetsmarknadspolitikens inriktning i990/9l:AU5y () anser att den del av utskottelsyttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitikens inriktning som börjar med"Som redovisas" och slutar med "(yrkandena 1 och 3)" bortha följande lydelse; allvarligaste och mest långvariga kris är denekologiska. I naturresurstermer har säkerligen liksom övriga länder en"negativ tillväxt". Till denna förlust skall en konventionellekonomisk kris med arbetslöshet läggas. Enligt utskottets uppfattning är de av regeringenföreslagna åtgärderna arbetsförmedling, kompletteringsutbildning ochomskolning otillräckliga i det rådande läget. Vad som behövs ärstimulansåtgärder inom ekonomin i form av statliga beställningar men med ensådan inriktning att de minskar den ekologiska krisen och arbetslöshetskrisen.Bl.a. vill utskottet peka på motionsförslag från angående projektför att restaurera miljön m.m. Sådana projekt minskar den ekonomiskiiskuldsättningen och arbetslösheten. Ytterligare exempel på konkreta åtgärder för att lindrakrisen är kraftfulla statliga beställningar i syfte att frigörapersonbilindustrins och krigsmaterielindustrins kapacitet för annan och mermiljö- och människovänlig verksamhet. Vidare bör statliga tillgångar som t.ex.Vattenfall försäljas helt eller delvis för att finansiera satsningar som bådegagnar miljön och skapar arbete inom branscher som annars riskerar storarbetslöshet. Vad utskottet med tillstyrkan av motion Fi53 har anförtbör delges regeringen. Motionerna Fi38 (yrkande 6), Fi54 (yrkande 1) och Fi65(yrkandena 1 och 3) avstyrks. (), (m), (), () och () anser alt den del avutskottets yttrande i avsnittet förvaltningskostnadermm. som börjar med "Som en" och slutar med "1991/92tillstyrks" bort ha följande lydelse; Som framgått av det föregående bör regeringens sparförslagpå 10 milj.kr. Däremot finns det enligt utskottets uppfattning intebehov av några nya tillsynstjänster inom arbetsmarknadsverket. Med hänvisningtill det anförda tillstyrker utskottet motionerna Fi43 (yrkande 2) och Fi54(yrkande 3). Regeringens förslag bör således justeras i denna del. 6.Dagpenningen vid arbetsmarknadsutbildning till i990/9l:AU5y , och (allam) anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för ungdomar som börjar med "Enligt arbetsmarknadsutskottets"och slutar med "motsvarande del" bort ha följande lydelse: Enligt arbetsmarknadsutskottets mening böryrkesutbildningen för ungdomar i första hand ske genomgymnasieskolan. Som anförs i motion Fi43 (m) kan en höjning avutbildningsbidraget leda till att en del ungdomar medvetet slutargymnasieskolan för atl sedan kunna erhålla en yrkesutbildning inomramen för arbetsmarknadsutbildningen med mera fördelaktiga ekonomiska villkor.Den nuvarande differentieringen av bidraget tillkom just för att undvika enöverströmning av ungdomar från gymnasieskolan till arbetsmarknadsutbildning.Därutöver vill ulskottet erinra om att den ökande arbetslösheten kommer attmedföra en brist på platser inom arbetsmarknadsutbildningen. Med hänvisning till det anförda ställer sig utskottetbakom motion Fi43 (yrkande 3), dvs. bör avslå regeringens förslagangående dagpenning vid arbetsmarknadsutbildning för ungdomar . (), (m), (), () och () an.ser att den del avutskottets yttrande i avsnittet Utbildningsvikariat m.m. som börjar med"konstaterar" och slutar med "delen (24§§)" bort ha följande lydelse; Utskottet godtar alt det av regeringen föreslagna systemetmed utbildningsvikariat prövas. Dock vill utskottet peka på det osäkra underlagetangående den förväntade omfattningen av ett sådant system. Bl.a. torde det varaså alt en stor del av företagens utbildningsbehov kan tillfredsställas genomrelativt korta kurser. 1 sådana fall är del ur företagens synpunkt knappastrimligt att anställa vikarier med inlärningstid etc. Inle heller företag medavsätlningsproblem torde i första hand välja att anställa vikarie när någonanställd skall utbildas. Utskottet finner det intressant att ett system med avdragprövas men vill å andra sidan hävda att det föreslagna systemet blir likabyråkratiskt krångligt som ett renodlat bidragssystem. För att små företagskall ha lika goda möjligheter att utnyttja systemet som större företagförutsätter utskottet atl tillämpningsanvisningarna preciserar atl avdragenfrån arbetsgivaravgifterna kan periodiseras inom ramen för lagens giltighetstid /92. Ulskottet tillstyrker motionerna Fi43 (yrkande 1) ochFi54 (yrkande 2). bör således anta lagen om ändring i lagen(1991:329) om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialavgifter. Ett förtydli gande bör dock göras i den föreslagna 4 § så att det klart framgår att 15 för att fågöra avdrag krävs godkännande av länsarbetsnämnden vad 1990/9 l:AU5y Utskottet föreslår att 4 § erhåller följande Avdrag får göras med högst ,sammanlagt dock högst , för varje arbetstagare som deltar i avlänsarbetsnämnden godkänd 2.utbildning somökar arbetstagarens förutsättningar att tillgodogöra sig ny teknik eller utföranya arbet:;uppgifter. , och (allam) anser alt den del av utskottets yttrande i avsnittet Rekryteringsstöd sombörjar med "vill" och slutar med "i propositionen"bort ha följande lydelse; Arbeismarknadsutskotlet anser i likhet med motion Fi43 attdet inte är utan arbetsmarknadsverkets sak att fatta beslut omtillämpningsföreskrifter för olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder l.ex.lidsgränser för rekryteringsstödet. Skälet är att problemen vid arbetslöshetvarierar dels mellan olika individer, dels mellan olika yrken och orter. Det ärdärför cdämpligi med fasta lidsgränser vid rekryteringsstöd. Grundprincipenmåste vara att denna typ av subventionerad sysselsättning enbart får komma ifråga när det saknas rimliga möjligheter att få ett arbete. Ungdomar bör t.ex.få betydligt än en månad på sig alt söka arbete, innan anställningmed rekryteringsstöd aktualiseras. Utskottel har noterat att yrkande 4 i motion Fi43 avmisstag blivit felformuleral. Yrkandet gäller således endasl etttillkännagivande av vad som i motionen anförts angående kvalifikationstider förrekryteringsstöd. Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionFi43 (yrkande 4). Regeringens förslag bör avslås i motsvarande del. anfört bör ges regeringen till känna. och (båda c) anser attden del av utskottets yttrande i avsnittet Medelsanvisning och finansiering sombörjar med "Arbetsmarknadsutskoltet har" och slutar med"(yrkande 2)" bort ha följande lydelse: Med hänsyn till att föreslagit en kraftigsatsning på infrastrukturinvesteringar som ger ca 20 000 årsarbeten anserutskottet att 500 milj.kr. av reservationen under anslaget B 2. Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder utöver av tidigare beslutade 700 milj.kr. kan tas ianspråk. Genom en sådan åtgärd minskas anslagsbeloppet i motsvarande mån. Regeringens förslag till anslag bör därför justeras till 1990/9 l:AU5y för /92. Motion Fi65 (yrkande 2) tillstyrks således avulskottet. Motion Fi38 (yrkande 5) avstyrks. () anser att den del av utskottelsyttrande i avsnittet Medelsanvisning och finansiering som börjar med"har" och slular med "(yrkande 2)"borl ha följande lydelse; Utskottet anser i likhet med motion Fi38 att i ett skededär även optimistiska prognoser pekar på arbetslöshet bör samhället varaberett att satsa betydligt mer och bredare än annars. Den nuvarande utvecklingenkräver extraordinära insatser för att hålla sysselsättningen uppe. Sådanainsatser bör företrädesvis göras på områden som blivit eftersatta, t.ex.kommunernas underhåll av skolor och VA-nät, äldre-och barnomsorg samt åtgärderför att häva ungdomsarbetslösheten. Mot denna bakgrund anser utskottet att anslaget förarbetsmarknadspolitiska åtgärder bör räknas upp med utöverregeringens förslag som regelverket omarbetas för att gälla enbredare användning än vad som är möjligt . Motion Fi38 (yrkande 5)tillstyrks således. Motion Fi65 (yrkande 2) avstyrks av utskollet. Tillämpningen av lagen om anställningsskydd () anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Bilaga 11:9, som börjar med"Med anledning" och slutar med "(yrkande 13)" bort haföljande lydelse; Omfattande förändringar förestår nu inom den offentligasektorn. För att få till stånd en effektiv och ändamålsenlig statligadministration är det nödvändigt alt ta till vara arbetstagarnas kreativitet,utvecklingsmöjligheter och erfarenheter. Ulskottet anser att lagen omanställningsskydd skall ligga till grund för alla omstruktureringar inom denstatliga sektorn i stället för att regeringen i särskilda förordningar skallbesluta hur reglerna om företrädesrätt skall tillämpas. Utskottettillstyrker därmed motion Fi38 (yrkande 13). , och (allam) anför: Våra synpunkter på arbetsmarknadspolitikens inriktning harframförts i utskottets betänkande 1990/91;AU11. Vi hänvisar till detta betänkan de. (), (), KerstiJohansson (c) och () anför; I enlighet med vad liberalerna och centernframfört i betänkandet 1990/91;AU12 har utvecklingen under det senaste åretvisat att det finns ett stort behov av arbetstillfållen inom företagsgruppenSamhall. Vi har därför uppfattningen att regeringens förslag förutomutjämning av antalet timmar mellan de olika budgetåren också borde haomfattat en utbyj;gnad av verksamheten. Vi hänvisar lill betänkandet AU 12.