yttr · GE05AU1 · 1990-12-31 00:00:00 — Utrikesutskottethar berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över motioner om EG.Aktuella motionsyrkanden inom arbetsmarknadsutskottets beredningsområdeåterfinns i motion 1989/90:U502, moderata samlingspartiets motion1989/90:U503, motioner 1989/90:U506 och 1989/90:U515, motion1989/90:U516 av och (båda c) samt motionerna1989/90:U519, 1989/90:U52I, 1989/90:U522, 1989/90:U533 och 1989/90:U542 avInger Schörling m.fl. (mp). följande framställningen tar utskottet upp EG-frågor i samband medarbetsmarknadspolitik, arbetsmiljö och arbetsrätt, jämställdhet ochregionalpolitik. Enligtriksdagens beslut (UU 1987/88:24, rskr. 245 resp. 1988/89:UU19) är det ett målför kontakter med EG att de om möjligt skall leda till samma fördelaroch åtaganden för medborgare, institutioner och företag i som kommeratt gälla inom EG. Syftet är att avskaSa hindren för människors, varors,tjänsters och kapitalströmmars rörlighet i . Vidare tslogs iriksdagsbeslutet att förhandlingarna med EG skall vara förutsättningslösa samtatt svenskt medlemskap inte är ett mål för de diskussioner med EG som nuförestår. Detpågående integrationsarbetet innebär förhandlingar mellan EFTA-länderna och EGom tillskapandet av ett europeiskt ekonomiskt samarbetsområde, EES (EuropeanÉconomie Space). Målet med ett är att skapa ett europeisktsamarbetsområde, där varor, tjänster, människor och kapital skall kunna rörasig fritt inom hela EGEFTA-området och att utveckla och bredda samarbetet påangränsande politikområden. Avsikten är att ett skall kunna träda ikraft , dvs. som den inre marknaden i EG skallvara genomförd. Förhandlingarnamellan EFTA och EG har organiserats i fem förhandlingsgrupper under ledning aven gemensam förhandlingsgrupp på tjänstemannanivå (Higti Level NegociationGroup, HLNG). 1 1990/91. De femförhandlingsgrupperna har undergrupper för skilda sektors- 1990/91:AUly ellersakfrågor. ämnesområden återfinns inom följandegrupper. Förhandlingsgruppen I diskuterar förutsättningarna för den friavarucirkulationen inom EES, varvid man bl.a. kommer in på tekniskahandelshinder (krav på miljö, hälsa och säkerhet på 'vissa områden) samt frågorom statsstöd, däribland regionalpolitiska stöd. Förhandlingsgriippen IIIsvarar för personers rörlighet och frågor om en gemensam arbetsmarknad.Förhandlingsgruppen rv omfettar bl.a. områden som bolagsrätt inkl.arbetstagarinflytande, arbetsmiljö och arbetsrätt samt jämställdhetsfrågor.EFTA-länderna talar med en röst i dessa sammanhang, varvid ordförandeskapetvarierar mellan olika EFTA-länder. Förhandlingarnasker med siktet att resultat skall kunna uppnås . svenska beslutsprocessen följer sedan riksdagsbehandling. för integrationsfrågorna i finns liksomtidigare ledningsfjupper och ett 25-tal arbetsgrupper. ämnesområden finns tre arbetsgrupper, nämligenArbetsliv och arbetsmiljö, Närings- och regionalpolitik samt Personersrörlighet. I syfte att 'vid förhandlingarna kunna ta ett samlat grepp om defrågor som ryms inom den s.k. sociala dimensionen har ensärskild statssekreterargrupp inrättats för dessa frågor. Ordförande ärstatssekreteraren för arbetsmarknadsfrågor i . Frågorom arbetsmarknadspolitik och EG tas upp i tre motioner. Imoderata samlingspartiets motion U503 (yrkande 4) framhålls att deltagande iden europeiska intej?-ationen i realiteten är en förutsättning för att kunnaupprätthålla liög sysselsättning i . Det är riktigt enligtmotionärerna att den genomsnittliga arbetslösheten inom liggerhögre än i , men det finns också länder med arbetslöshetstal på svensknivå, om man tar hänsyn till arbetsmarknadspolitiska åtgärder ochförtidspensionering i . Det finns inget som hindrar en aktivarbetsmarknadspolitik om deltar i integrationsarbetet, anförmotionärerna. Miljöpartietbegär i motion U519 (yrkande 7 delvis) att samarbetet med EG bör fortsätta inomfrihandelsa-vtalets ram i syfte att förbättra för människor att bl.a. kunnaarbeta fritt över gränserna. begär vidare i motion U521 (yrltande2) besked av regeringen om exakt vilken arbetslöshetsnivå den anser vara ettrimligt pris att betala för EG-anpassning samt (i yrkande 3) etttillkännagivande att EG-anpassningen inte får leda till en försvagning av denaktiva svenska arbetsmarknadspolitiken. Ett mycket tydligt exempel på EGsförödande efiiekt på sysselsättningen är som har betydligt högrearbetslöshetstal än övriga nordiska länder, anför motionärerna. är enligt hur EG kommer aU se på olika bidrag och 1990/91:AUly skyddadeverksamheter som direkt skapar jobb åt människor som har svårt att av egenkraft klara sig. Utskottet kan konstatera att EG nu är i färd att genomföraden öppna inre marknaden. EG och EFTA-länderna har inlett förhandlingar om etteuropeiskt ekonomiskt samarbetsområde, EES. En utgångspunkt förförhandlingarna är att de s.k. fyra friheterna skall ingå i ett ,biand dem den fria arbetskraftsrörligheten. Från EFTA-ländernas sidaeftersträvas en gemensam EES-arbetsmarknad. Enligt utskottets uppfattning ärett med sådan innebörd betydelsefull för svensk ekonomi och därmedockså för sysselsättningen i vårt land. Utskottet vill betona fördelarna medatt kontakter över gränserna underlättas och att svenska medborgare kan arbetai utlandet. För näringslivet är det också viktigt att utländsk personal kan arbetai . uppgick arbetslösheten till i Sverigeoch till inom EG-området. I den inom arbetsmarknadsdepartementetutarbetade rapporten och den västeuropeiskaintegrationen (Ds 1990:8) noteras att den fria arbetsmarknaden intelett till någon nämnvärd geografisk utjämning av arbetslösheten. Varförarbetslöshetsnivåerna varierar så starkt mellan de västeuropeiska länderna harinte direkt kunnat förklaras. I rapporten redovisas att åtgärdsarsenalen i densvenska arbetsmarknadspolitiken inte skiljer sig på något avgörande sätt frånde instrument som används inom . I rapporten dras slutsatsen att i fråga om statsstöd finnsdet ingenting som tyder på att åtgärder inom den svenskaarbetsmarknadspolitiken skulle strida mot EGs regler. Ingenting tyder heller påatt inskränkningar i den nationella bestämmanderätten överarbetsmarknadspolitiken skulle vara aktuella. Utskottet vill markera sininställning att en aktiv arbetsmarknadspolitik är en grundpelare i svenskpolitik och att vårt land på detta område bör kunna fungera sominspirationskälla för andra länder. En EG-integration betyder enligt utskottetsuppfattning att arbetsmarknadspolitiken kommer att spela en alltmer betydelsefullroll som instrument i den ekonomiska politiken. Med hänvisning till det anförda finner utskottet attmotionerna U503 (m), U519 (mp) och U521 (mp) i aktuella delar inte börföranleda något uttalande. EG-anpassning och arbebmiljön tas upp i två motioner. anför i motion U515 (yrkande 7 delvis) aUSverige i EGEFTA-förhandlingarna haft en exempellös låg profil. börenligt motionärerna klart och tydligt deklarera till , Europaparlamentetoch att vi inte kan godta försämringar för svensk del när detgäller bl.a. arbetsmiljön. I motionU542 (yrkandena 1 delvis och 7) av m.fl. (mp)begärs tillkännagivanden att en försämrad eller urholkad arbets- 7* 1990/91. miljö är ett pris somSverige inte är berett att betala för att uppnå 1990/91:AUly EG-anpassning samtatt de skillnader i arbetarskyddet mellan och som på'vi.sats avarbetarskyddsstyrelsen inte far utjämnas genom att svenska säkerhetskrav sänks.Inte heller far planerade skärpningar försenas. Motionärerna anser attstatsministern gett ett kategoriskt löfte att försämrad arbetsmiljöm.m. är ett pris som vi inte är beredda att betala och att löftet senare harblivit urvattnat i regeringsförklaringen . I motionen hänvisastill att arbetarskyddsstyrelsen sagt att EG-anpassning skulle leda till sämrearbetarskydd beträffande bl.a. asbest och lösningsmedel. Utskottetvill anföra följande. Det fortlöpande arbetet inom EG beträfEande arbetsmiljö-och arbetslivsfrågor har resulterat i att flera nya direktiv blivitklara eller förts framåt i beslutsgången. Bl.a. finns ramdirektiv angåendeförbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (OJ L 183/1989),vilket anger generella minimikrav för hur säkerhetsarbetet skall ske. Detgäller i princip för alla arbetsplatser, inom alla arbetsmarknadssektorer ochför alla typer av arbetsuppgifter. I direktivet behandlas arbetsgivarnas resp.arbetstagarnas ansvar, organisationen av skyddsverksamhet på arbetsplatsen,samråd m.m. Alla bestämmelser är minimikrav, som måste uppfyllas men ejhindrar medlemsländerna från att ha strängare krav. Ramdirektivet följs upp avsärdirektiv också de i form av minimidirektiv som rör särskildaarbetsplatser. Utskottetvill liksom i sitt yttrande 1988/89:AU3y betona angelägenheten av att desvenska föreskrifterna så långt som möjligt samordnas med motsvarandeEG-direktiv, så att tekniska handelshinder undviks. Utskottet utgår därvidifrån den självklara förutsättningen att reglerna bedöms varatillfredsställande ur hälso- och säkerhetssynpunkt. De frågor som motionernatar upp ingår i EES-förhandlingarna. liksom övriga EFTA-länder har idessa förhandlingar markerat sin vilja att slå vakt om existerande liögastandard på bl.a. arbetsmiljöområdet. BeträfEande den i motion U542aktualiserade frågan om arbetarskydd i samband med asbest och lösningsmedelhar utskottet inhämtat att EG rör sig i den svenska lärdriktningen. I sådanafall kan det bli aktuellt att förhandla fram undantag, övergångsarrangemangeller andra former av lösningar. Medhänvisning till det anförda samt till tidigare nämnda beslut omförutsättningslösa förhandlingar avstyrker utskottet motionerna U515 (v) ochU542 (mp) i behandlade delar. I två motioner berörsfrågor om EG och arbebrätt. Vänsterpartietbegär i motion U515 (yrkande 7 delvis) att regeringen till ,och skall framföra att inte kan godtaförsämringar vad gäller fackliga rättigheter. Imiljöpartiets motion U522 (yrkande 9) begärs ett klarläggande från regeringen om att förhandlingsmandatet med EG inte omfattar harmo nisering av reglerna för medbestämmande och inflytande för löntagare i aktiebolag. Utskottethar inhämtat att vid förhandlingarna skall den höga svens- 1990/91:AUly ka ambitionsnivåni dessa frågor vara vägledande. Det finns tre EG-direktiv på detta område,nämligen Skydd för anställdas rättigheter vid arbetsgivarens konkurs.Kollektiva uppsägningar (skydd för anställda) och Skydd av anställdasrättigheter vid företagsöverlåtelser. Reglerna om de anställdas inflytandeenligt dessa direktiv är att se som minimikrav. Inte i något av dessa fallkrävs ändring av svensk lagstiftning för att harmonisering skall kunna uppnås.Ändringar i lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL), lagen omanställningsskydd (LAS), lagen om statlig lönegaranti vid konkurs m.fl. lagaraktualiseras således inte i detta sammanhang. InomEG har förslag till en förordning lagts fram beträfende den övernationellaföretagsform som kallas Europabolag. I ett särskilt förslag till direktivfinns kompletterande regler för de anställdas deltagande i den långsiktigaledningen av Europabolaget. Flera olika alternativa modeller accepteras. I denredovisning av det svenska integrationsarbetet som utrikesdepartementetshandelsavdelning gett ut anges att bolagsrätten kan innebära ettpotentiellt problem eftersom de föreslagna bestämmelserna inte förefaller gearbetstagarna lika stort medinflytande som gällande svensk arbetsrätt.Utskottet vill i detta sammanhang betona vikten av att bevaka att möjligheternaför arbetstagarna att påverka sina arbetsvillkor inte försämras. Liksomtidigare (1988/89:AU3y) anser utskottet att de arbetsrättsliga frågorna måsteägnas stor uppmärksamhet i samband med dels den ökade integrationen på deneuropeiska arbetsmarknaden, dels internationaliseringen av de störreföretagen. Medhänvisning till vad som anförts anser utskottet att motionerna U515 och U522 ibehandlade delar inte bör föranleda någon åtgärd. Jämställdhetsfrågortas upp i fyra motioner. Folkpartietbegär i motion U502 (yrkande 1) inrättande av en arbetsgrupp som skall bevakajämställdhetsaspekterna vid harmonisering till EG. De av regeiingen tillsattaarbetsgrupperna är helt mansdominerade. Imotion U506 av (yrkandena 1 och 2) föreslås att regeringentillsätter en särskild arbetsgrupp för frågan om EG och offentliga sektorn samtatt denna arbetsgrupp i huvudsak skall bestå av kvinnor. Enligt motionärerna ärsvenska kvinnor i hög grad beroende av den offentliga sektorn. Vid enEG-harmonisering med skatteharmo-nisering som följd kan statens inkomsterminska på ett sådant sätt att den offentliga sektorn blir hotad enligtmotionärerna. Äveni motion U516 av och (båda c) begärs att regeringentillsätter en arbetsgrupp bestående av enbart kvinnor. Uppgiften för dennagrupp skulle vara att analysera vad en harmonisering med EGkommer att innebära för kvinnornas situation 1990/91:AUly i . Förnärvarande är det nästan uteslutande män som arbetar medharmoniseringsfrågorna. Imotion U521 av m.fl. (mp) begärs (i yrkande 5) etttillkännagivande att EG-anpa;>sningen inte får leda till någon försvagningav jämställdheten och kvinnors rätt och möjlighet till förvärvsarbete. Utskottetvill anföra att jämställdhetsfrågorna särskilt bevakas dels i arbetsgruppen förpersoners rörlighet, dels i den inrättade statssekreterargruppen förfrågor som rör den sociala dimensionen. I EES-förhandlingarna behandlasjämställdhetsfrågor i förhandlingsgruppen IV förangränsande områden. Utskottet och har tidigare ställt sig bakommålet att kvinnorepresentationen i statliga organ bör ha ökat till (AU 1987/88:17, rskr. Enligt utskottets uppfattning är det väsentligt även inom integrationsarbetet strävar efter att få en jämn fördelning avkvinnor och män. Avden probleminventering som gjorts på svensk sida inför EES-förhandlingarna(Redovisning av det svenska integrationsarbetet, ) framgår att enharmonisering skulle kräva att den svenska jämställdhetslagen ändras. Såväl vadgäller EGs likalönsdirektiv som i fråga om regler om indirekt diskrimineringgår EGs regler längre än den svenska jämställdhetslagen. EGs likalönedirektivslår fast principen om lika lön för likvärdigt arbete, varvid arbetsvärderingeller motsvarande utgör utgångspunkten för principens tillämpning. Enligt densvenska jämställdhetslagen kriivs en mellan parterna "överenskommenarbetsvärdering". Beträffande indirekt diskriminering saknas bestämmelsei den svenska jämställdhetslagen till skillnad från . Ibetänkandet (SOU 1990:41) med jämställdhetslagen har utredaren bl.a.belyst hur den svenska jämställdhetslagen stämmer överens med EGs regler pådetta område. Beträffande lönediskriminering och indirekt diskriminering avkvinnor föreslås i betänkandet vissa ändringar, vilka skulle innebära att densvenska lagstiftningen anpassas till EGs regler. Bl.a. föreslår utredaren attolika metoder för arbetsvärdering bör kunna tillämpas även i samt attlagen uUryckligen inkluderar begreppet indirekt diskriminering. Enligt utskottetsuppfattning är det positivt att de berörda frågorna ytterligare blir belysta inte minst i ett EG-perspektiv genom beredningsarbete. Vadgäller den offentliga sektorn och anpassningen till EG har utskottet samma uppfattning som motionärerna i fråga om den offent liga sektorns speciella betydelse för kvinnorna i genom att vård- och omsorgssektorn domineras av offentligt drivna verksamheter. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla att om vi vill slå vakt om tillgången till god vård och omsorg, den offentliga sektorn och om vår välfärd, så är vi beroende av de inkomster som utrikeshandeln ger oss. En stark ekonomi är enligt utskottets uppfattning nödvändig för en ambitiös välfärdspolitik i samhället. I detta sammanhang kan pekas på 6 att EG-administrationenhar varit mycket aktiv på jämställdhetsområ- 1990/91:AUly det och attett tredje jämställdhetsprogram nu är under utarbetande inom EG. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna U502 (fp), U506 (v),U516 (c) och U521 (mp) i aktuella delar. Imiljöpartiets motion U533 (yrkande 3) begärs ett tillkännagivande om attSverige skall bibehålla oinskränkt rätt att självt besluta om regionalpolitisktstöd utan att detta skall behöva underställas EGs eller annat överstatligtorgans godkännande. Bakgrunden är en rapport enligt vilken EGs industripolitik"i ringa mån kunnat främja balansen mellan de olika regionerna. De mestutvecklade regionerna har dragit till sig arbetskraft och kapital, medanregioner baserade på tillbakagående aktiviteter har fatt svåra sociala ochekonomiska problem." Riksdagenhar behandlat nya riktlinjer inom regionalpolitiken (prop. 1989/90:76,bet. AU 13, rskr. I siu betänkande Regionalpolitik för 90-taletframförde utskottet följande. Liksomindustriministern anser utskottet att med det mycket stora internationellaberoende som och de svenska företagen lever i finns det all anledningatt se till att eventuella otillbörliga och konkurrenssnedvridandeföretagsstöd försvinner. Detär alltså utskottets uppfattning att vi i inte kan driva enregionalpolitik och näringspolitik helt oberoende av omvärlden. Denya riktlinjerna i regionalpolitiken innebär bl.a. en förskjutning från direktföretagsstöd till insatser med syfte att utveckla infrastrukturen i de sämstställda regionerna. Ett av motiven till denna inriktning är anpassning tillinternationell standard. Regler på detta område finns såväl i som i EFTAoch EG. Enligtden tidigare nämnda redovisningen av det svenska integrationsarbetet frånapril 1990 syftar de nuvarande EES-förhandlingarna bl.a. till att skapalikvärdiga konkurrensvillkor. Det konstateras att EFTA-länderna liksom EGönskar vidmakthålla sin handlingsfrihet på det regionalpolitiska området. Dockbör snedvridning av handeln undvikas, anförs det. Utskottetstår fast vid den uppfattning som utskottet framförde detta år. Medhänvisning härtill och vad som i övrigt anförts avstyrker utskottet detaktuella yrkandet. Stockholmden På arbetsmarknadsutskottets vägnar Närvarande: (), (), (), 1990/91:AUly (), MarianneStålberg (s), (), Exner (s), (rn), (), (), (),(), (), ()(), () och (). Avvikande meningar 1. () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetArbetsmarknadsfrågor scim börjar med "Utskottet kan" och slutar med"uttalande" bort ha följande lydelse: uppfattning är det riktigt att verka för att människor skall fåröra sig fritt över gränserna för att studera och söka arbete. Det är också ■viktigt med en fri och rättvis handel på villkorsom låter sig förenas med de villkor naturen ställer. EGs nuvarande arbetekommer emellertid att leda till ännu fler fusioner, monopol och företagsuppköpvilket inte gagnar arbetstagarna. Utskottetvill framhålla betydelsen av att en EG-anpassning inte får innebära att denaktiva svenska arbetsmarknadspolitiken försvagas. Särskilt väsentligt är detatt även fortsättningsvis kan tillämpa sådana bidrag och skyddadeverksamheter som direkt skapar jobb åt enskilda människor med svårigheter påarbetsmarknaden. Vidare anser utskottet att regeringen bör kunna ge besked omvilken arbetslöshetsnivå som kan anses vara ett rimligt pris i samband med enEG-anpeissning. Detanförda innebär att utskottet tillstyrker motionerna U5I9 (yrkande 7 delvis)samt U521 (yrkandena 2 och 3). Motion A503 (yrkande 4) avstyrks. () och () anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Arbetsmiljö och arbetsrätt som börjar med "Utskottetvill anföra" och slutar med "behandlade delar" bort ha följandelydelse: Utskottetkan konstatera att regeringen avgav ett kategoriskt löfte attförsämrad arbetsmiljö är ett pris som vi inte är beredda att betala för enEG-anpaisning. När arbetsgruppernas rapporter lades fram under sommaren 1989stod det emellertid klart för regeringen att hundratals särregler inte skulleaccepteras av EG. Enligt utskottets uppfattning är det emellertid viktigt attvårt land kan föra en självständig arbetsmiljöpolitik. jöområdet bör inte ändrasdärför att man försöker ta bort tekniska 1990/91:AUly handelshindermellan olika länder. bör klart och tydligt deklarera sin inställning iEG-sammanhang och stå fast vid den. Av vad som anförts framgår att utskottet tillstyrker de aktuella yrkandena imotion U515 (v) och U542 (mp). () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetArbetsmiljö och arbetsrätt som börjar med "Utskottet har" och slutarmed "åtgärd" bort ha följande lydelse: Förslaghar lagts fram inom EG beträffande en övernationell företagsform som kallasEuropabolag. I den redovisning av det svenska integrationsarbetet somutrikesdepartementets handelsavdelning gett ut anges attbolagsrätten kan innebära ett potentiellt problem eftersom de föreslagnabestämmelserna inte förefaller ge arbetstagarna lika stort medinflytande somgällande svensk arbetsrätt. Enligt utskottets uppfattning är det viktigt attklarlägga att de svenska bestämmelserna i fråga om bl.a. arbetstagarnasmedbestämmande och insyn inte omfattas av harmonisering. Utskottet tillstyrkerdärför motion U522 i denna del. Yrkandet i motion U515 (v) avstyrks i den måndet inte tillgodoses med det anförda. () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Arbetsmiljöoch arbetsrätt som börjar med "Inom EG" och slutar med"åtgärd" bort ha följande lydelse: Ilikhet med motion U515 (v) anser utskottet att inte kan godtaförsämringar när det gäller fackliga rättigheter. De fackliga rättigheterna i vårtland är en grundförutsättning i svenskt arbetsliv och detta bör bestämtdeklarera till , och ministerråd.Utskottet tillstyrker därför det nämnda kravet i motion U515. Yrkandet i motionU522 (mp) avstyrks i den mån det inte tillgodoses med det anförda. () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittet Jämställdhetsom börjar med "Utskottet vill" och slutar med "aktuelladelar" bort ha följande lydelse: Somanförs i motion U506 (v) är två tredjedelar av alla kvinnor som yrkesarbetar iSverige sysselsatta inom den offentliga sektorn. Detta gör kvinnorna sårbaraeftersom statliga besparingar drabbar kvinnor i egenskap av anställda. För attöver huvud taget kunna arbeta är kvinnorna också beroende av den offentligasektorn för att få omsorg om barn och gamla. En skatteharmonisering med EG kanväntas innebära kraftigt minskadeinkomster för staten och därmed en mins- 1990/91:AUly kände offentlig sektor.Följden liLan bli en gigantisk privatisering av vård och omsorg, vilket i höggrad påverkar k-vinnors arbetsliv. Meddetta perspektiv för ögonen anser utskottet att det svenska integrationsarbetetbör utökas med en arbetsgrupp för frågan om EG och den offentliga sektorn.Denna arbetsgrupp bör i huvudsak bestå av kvinnor. Motion U506 tillstyrk;;därmed. Övriga i sammanhanget behandlade motionsyrkanden bör i den mån deinte tillgodoses av utskottets förslag inte föranleda någon riksdagensåtgärd. () anser att den del av utskottets yttrande i avsnittetJämställdhet som börjar med "Utskottet vill" och slutar med"aktuella delar" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med motion U521 (mp) att när det gäller olika förmåner medbetydelse för jämställdheten, t.ex. föräldraledighetsförmåner, så har Sverigeinte mycket att vinna på en EG-anpassning. Trots EG-direktiven är det så attkvinnosynen inom ofta är konventionell och traditionalistisk.Utskottet vill därför betona att en EG-anpassning inte får leda till någonförsvagning av jämställdheten och kvinnors ställning på arbetsmarknaden iSverige. Utskottettillstyrker alltså motion U521 i denna del. Övriga behandlade motionsyrkandenavstyrks. och (båda fjp) anser att den del av utskottetsyttrande i avsnittet Jämställdhet som börjar med "Med hänvisning" ochslutar med "aktuella delar" bort ha följande lydelse: Utskottethar tidigare framfört uppfattningen att det är väsentligt att man även iintegrationsarbetet strävar efter att få en järnn fördelning av kvinnor ochmän. Ingen av de nuvarande grupperna har dock till uppgift att särskilt bevakajämställdhetsfrågorna. Utskottet vill därför i likhet med motion U502 (fp)framhålla att en arbetsgrupp som särskilt skall bevaka jämställdhetsaspekternavid harmonisering till EG bör inrättas. Utskottettillstyrker därför motion U502 i aktuell del.