yttr · GE05KU5 · 1990-12-31 00:00:00 — Skatteutskotlet har berett konstilutionsulskolleltillfålle all avge yttrande över proposition 1990/91:153 om nyfolkbokföringslag m.m. saml ev. motioner. Konstitulionsutskoltels yttrandeavser frågor om riksdagsledamöters och statsråds folkbokföringsort,skyldigheten alt lämna vis.sa uppgifter om bostad, kommuns rätt atl begäraprövning av folkbokföringsfråga, lag om för.samlingsregister, försäljning avpersonuppgifter, användningen av personnummer, del centrala referensregistretsamt folkbokföringsverksamhetens självständighet. I motion 1990/91 :Sk69 av () yrkas allnuvarande bestämmelser när del gäller statsråds folkbokföring bibehålls. Enligtmotionären talar rent praktiska skäl för alt statsråden far behålla sinnuvarande valfrihet i fråga om folkbokföringen. Enligt 21 § i den nu gällande folkbokföringslagen(1967:198) finns det en valfrihet för elt statsråd som flytlat lill Stockholmatt antingen fortfarande vara skriven i den församling där han var bosall vidslatsrådsutnämningen eller bli kyrkobokförd på den fastighet han flyttat lillför atl utöva uppdraget. Valfriheten gäller bara statsrådet personligen ochinle hans familj. Valfriheten gäller inte heller Hyllning som inle beror påutövandet av statsrådstjänsten. De särskilda undanlagsreglerna för statsrådtillkom för atl dessa personer inte skulle förlora valbarheten lill isin gamla valkrets. I 22 § i nu gällande folkbokföringslag fmns en liknandereglering för den som förordnas till ledamot i kommitté eller kommission ellerfått i uppdrag alt biträda i departement som sakkunnig eller fall ett särskiltuppdrag av . Denna bestämmelse gäller till skillnad från den förstatsråd bara för den som innehar anställning, äger eller brukar fastigheteller driver rörelse på den tidigare bostadsorten. folkbokföringskommilté liksom dessförinnanhemvistsakkunniga föreslog att reglerna skulle avskaffas (SOU 1990:50 resp.SOU 1976:39). folkbokföringskommitté framhöll att reglerna inte fyllernågon funktion sedan det s.k. bostadsbandel avskaffats. Enligt kommittén kommerstatsråd som har familj utanför att ha 1990/91. 1990/91 KU5y sk. dubbelbosättning och kommer därmed alt anses vara bosatt hos 1990/9 l:KU5y familjen.När det gäller cn.samstående personer och familjer som gemensamt har en dubbelbosättning bör enligt propositionen lik.som nu i första hand arbetsförhållandenavara utslagsgivande. Propositionens förslag bygger på kommitténs överväganden. I propositionen föreslås att uppdrag som riksdagsledamotinte skall anses leda till ändrad vistelseort om den föranleds enbart av detta.Konstilutionsutskottet delar föredragande statsrådets uppfattning att det är avväsentlig betydelse alt människor har möjlighet att ställa sig till förfogandeför uppdrag som riksdagsledamot. I propositionen hänvisas också till all delligger i sakens natur atl de valda ledamöterna, som har sina hemorter på olikahåll i landet måste tillbringa avsevärd lid i Slockholm för all kunna utövasill uppdrag. Vidare framhålls i propositionen alt riksdagsmännen i de allraflesta fall kommer att anses ha dubbel bosättning. delardenna uppfattning och vill understryka att det inte bör komma i frågaalt en riksdagsledamot .som enbart på grund av sitt uppdrag måste vistas iSlockholm skall anses bosatt där. Även för statsrådens del och för dem som omfattas av 22 §i den nuvarande folkbokföringslagen gör sig motsvarande synpunkter gällande.Liksom när det gäller uppdrag som riksdagsledamot är det av väsentlig betydelseatt möjligheterna all ställa sig till förfogande för uppdrag som statsråd inleförsvåras. Del bör således inle heller komma i fråga att statsråd som enbart pågrund av sitt uppdrag vistas i anses bosatta där. När det gäller de kategorier som omfattas av 22 § nugällande folkbokföringslag kan det inle bortses från alt de.ssa personer oftahar kommunala uppdrag på hemorten och skulle kunna komma att mista dessa pågrund av mer eller mindre tillfälliga uppdrag i eller it.ex. Också i dessa fall är det från demokratisynpunktviktigt alt rekryteringen lill de politiska uppdragen inle försvåras avfolkbokföringsskäl. Enligt utskottets mening saknas således skäl atl ifolkbokföringssammanhang behandla statsråd annorlunda än riksdagsledamöter.Även de grupper som omfattas av den nuvarande bestämmelsen i 22 § folkbokföringslagenbör enligt utskottels bedömning bli föremål för samma behandling ifolkbokföringshänseende som riksdagsledamöterna. Konstitutionsulskottet förordar mot den angivna bakgrundenen sådan ändring av 10 § förslaget till folkbokföringslag att statsråd ochsådana uppdragstagare som avses i den nuvarande 22 § folkbokföringslagenomfattas av bestämmelsen. 1 motion 1990/91 :Sk65 av () yrkasatt flyttnings- blankettengenom kryssmarkering skall ge upplysning om huruvida anmälaren genom ägande eller förhyrning disponerar bostad utöver den tillvilken flyttning anmäls (yrkande 2). Motionären framhåller att , skenskrivningarpå fritidsfastighet i annan kommun utgör ell särskilt problemoch atl myndigheterna med förslagels regler har små möjlig- 1990/9l:KU5y heter alt beivra sådana skenskrivningar. En begränsning i den föreslagnauppgiftsskyldighelen föreslås däremot i motion 1990/91:Sk67 av GöstaLyngå m.fl. (mp). Enligt denna molion bör fastighetsägare inteåläggas alt lämna uppgifter om vem som bor i deras fastigheter. Enligtmotionärerna är del fråga om en kränkning av integriteten som tordeupplevas som stötande av många medborgare. Vidare sägs att det är orättav samhället att kräva alt en person skall ange en annan om det endastär fråga om elt brott av formell karaktär. Enligt 28 § förslaget lill ny folkbokföringslag skallflytlningsanmälan innehålla uppgift om namn och personnummer, datum för ändringav bostads- eller postadress, ny bostads- och postadress samt dess beräknadegiltighetstid, registerbeteckning för den fastighet som den nya bostadsadressenavser och vem som upplåtit den fastighet eller bostadslägenhet som den nyabostadsadressen av.ser. Enligt 32 § tär skallemyndigheten förelägga enfastighetsägare eller innehavare av bostadslägenhet, som upplåter en bostad ålnågon annan, att uppge till vem han upplåter bostaden och om denne med hansmedgivande upplåter bostaden åt annan samt vilka personer som enligt hanskännedom bor i fastigheten resp. lägenheten. Den nuvarande skyldigheten för fastighetsägare alt löpandelämna uppgifter om inflyttande (bosladsanmälan) föreslås slopad. Uppgiftsskyldighelenbegränsas avsevärt genom att fastighetsägare inle behöver lämna uppgifter ombostadsupplåtelser i andra fall än då skattemyndigheterna begär det. Enligtpropositionen kan uppgifterna normall inte anses särskilt integritetskänsliga. 1983 ärs folkbokföringskommitté framhöll all avsikten inteär att faslighet.sägaren med anledning av en förfrågan frånfolkbokförings-myndigheten skall göra särskilda efterforskningar. Kommitténansåg all en sådan efterforskning starkt kunde ifrågasättas av de boende frånintegriletssynpunkt. Finns det anledning till särskild utredning bordefolkbokföringsmyndighelen få möjlighet atl gå vidare lill kontraklsin-nehavarenför all utröna vilka som utöver denne bor i lägenheten (.SOU 1988:10 s. 111). far anföra följande. Enligt utskottetsmening ligger det elt särskilt intresse i att antalet uppgifter som man ärskyldig atl lämna, bl.a. i samband med flyttning, blir så begränsat sommöjligt. Del kan enligt utskottets mening inte anses vara nödvändigt atl införaen sådan uppgiftsskyldighet i fråga om disponibel bostad .som föreslås i motion1990/91 :Sk65 yrkande 2. När det gäller den begränsning i uppgiftsskyldigheten somförordas i motion 1990/91 :Sk67 vill konslilutionsutskottet erinra om att uppgif ten i fråga endast behöver lämnas av fastighetsägare eller innehavare av bostadslägenhet efter förfrågan från skattemyndigheten och atl detla är en begränsning i uppgiftsskyldigheten i förhållande till vad som gäller . Enligt utskollels mening väger behovet av all kunna kontrollera om folkbokföringsorten är räll över den eventuella integritetskränk ning uppgiftsskyldigheten skulle kunna innebära. Det förhållandet alt 3 någon efterforskningsskyldighet inte skall åligga fastighetsägaren eller innehavarenav bostadslägenhet innebär också att integritetsslörningen 1990/91:KU5y inle kan betraktas som särskilt ingripande. Kommuns rätt att begära prövning av folkbokföringsfräga I motion 1990/91 :Sk65 av () begärs attkommunerna ges rätt att hos skattemyndigheten begära prövning av viss personsfolkbokföring oavsett om beslutet härom vunnit laga kraft eller ej (yrkande 1).Enligt motionären har kommun av praktiska skäl ingen möjlighet alt utöva denföreslagna rätten alt överklaga elt beslut om folkbokföringsort eftersomkommunerna inte skall delges folkbokföringsmyndighetens beslul och eftersomantalet flyttningar är mycket stort. Enligt 45 § i den nu gällande folkbokföringslagen kanbeslul om bl.a. kyrkobokföringsort överklagas av den vars kyrkobokföring berörsav beslutet, av kommunen och av det allmänna ombudet för folkbokföring. Förden enskilde och kommunen gäller förvaltningslagens bestämmelser om lid föröverklagande, vilket innebär alt beslutet skall överklagas fråndel alt klaganden fick del av beslutet. Enligt 38 § förslaget lill ny folkbokföringslag skall enskattemyndighets beslul överklagas hos länsrätten, utom såvill avserpersonnummer. Etl överklagande av en kommun som berörs av beslutet eller avriksskatteverket skall ha kommit in lill skattemyndigheten fråndet beslutet meddelats. Den nackdel detla innebär när det gäller kommunsmöjlighet att överklaga folkbokföringsbeslut måste enligt propositionen vägasmot intresset för den enskilde alt veta när hans folkbokföring vinner lagakraft mol kommunen. Ulskottet får anföra följande. Normalt aktualiseras fråganom en persons folkbokföring i samband med atl personen anmäler flyttning. Alten person är rätt folkbokförd påverkar i stor utsträckning personensrälligheler och skyldigheter i samhället. Del är därför, som framhålls ii)ropositionen, angeläget att skattemyndigheten, på motsvarande sätt sompastorsämbetet , även utan anmälan kan la upp en persons folkbokföringtill prövning när del föreligger skäl lill del. Även med den föreslagnaöverklagandeordningen kan kommunerna enligt propositionen bevaka sin rält,exempelvis genom alt särskilt följa vissa ärenden och hos skattemyndigheteninitiera prövning och förebringa utredning rörande en viss persons bosättning.Mol den bakgrunden tär inlres.set för den enskilde att veta när hansfolkbokföring vinner laga kraft mol kommunen anses väga över nackdelen förkommunen när det gäller möjligheten att utnyttja överklaganderätten.Konstitutionsutskottet avstyrker således motion Sk65 yrkande 1. Fingeradepersonuppgifter m.m. i990/9I:K(.J5y I motion 1990/91:Sk906 av () begärs engaranti för hotade och förföljda kvinnor att om de så önskar fa byta personnummer.Den hotade kvinnans räll bör enligt motionären komma före eventuellaolägenheter för myndigheter. Också i motion 1990/91 :Sk903 av Ann-CathrineHaglund m.fl. (m) begärs atl möjligheterna all byta personnummer skallunderlättas för kvinnor som är förföljda och trakasserade. Den föreslagna folkbokföringslagen ger möjlighet förhotade och förföljda kvinnor som flyttal eller avser all flytta att efteransökan fortsätta atl vara skrivna på den gamla folkbokföringsorten . Dessutom föreslås i propositionen en särskild lag som ger möjlighet fören person som är utsatt för ett allvarligt hot alt efter prövning av domstolregistreras med fingerade personuppgifter. 1 lagrådels yttrande överlagförslaget understryks alt möjligheten att använda fingerade personuppgiftermåste utnyttjas med yttersta restriktivitet med hänsyn till risken förrättsförluster både för den skyddade och för andra. Del förutsätts ock.så iyttrandet att den skyddade blir omsorgsfullt upplyst om vad som gäller förhonom så atl han själv kan bidra lill all undvika onödiga komjjlikationer avalt han har "dubbel" identitet. Det framlagda lagförslaget får enligt utskottets meninganses tillgodose det huvudsakliga syftet med motion Sk903. 1 motion Sk906 framförs dock del mer långtgående kravetatt hotaile och förföljda kvinnor skall ges garanti atl om de så önskar fa bytapersonnummer. Som framgår av lagrådels yttrande skulle en långtgående rätt attbyta personnummer emellertid kunna medföra alltför omfattande rättsförlusterbåde för den skyddade och andra. Mot denna bakgrund är den ordning som nuföreslås enligt konstitulionsutskottets mening väl avvägd. Motionerna Sk903 ochSk906 avslyrks således. I motion 1990/91 :Sk904 av m.fl. (c)framhålls att regeringen bör förelägga förslag till lag omförsamlingsrcgis-ter i huvudsak i enlighet med del förslag som svenska kyrkanscentralstyrelse överlämnat lill regeringen (yrkande 2). Motionärerna hänvisartill att offentliga register som innehåller stora informationsmängder börregleras i särskilda registerlagar. Behovet av lagsliftning på del nu aktuellaområdet motiveras enligt motionen bl.a. av kyrkans myndighetsuppgifter när detgäller prövning av medlemskap enligt religionsfrihetslagen ochbegravningslagens regler om rält till begravningsplats och medling. Om kyrkanspräster inte har tillgång till register på samtliga boende i församlingen kanden viktiga uppgiften atl hjälpa bl.a. polis och sociala myndigheter vid t.ex.katastiofer och olyckor enligt motionärerna inte fullgöras på del omvittnatfina sätt som skett. Frågan omregisterlagar har behandlats av konstilutionsul- 5 skottet(1990/91 :KU 11). Utskottet framhöll aU det allmänt sett är av storbetydelse alt en författningsreglering kommer till stånd i syfte att 1990/91:KU5y stärka skyddetför de registrerades integritet i samband med nödvändig registrering avkänsliga uppgifter i myndighelsregister. Register hos ,landstingskommunerna, kommunerna och bör regleras isärskilda registerlagar. Utskottet delade departementschefens uppfattning alldel krävs ingående överväganden i fråga om vilka register inom dessa områdensom bör lagregleras. har i skrivelse lillregeringen hemställt att regeringen måtte föreslå en lag omförsamlingsregis-ler m.m. Församlingsregislret skall enligt detta lagförslaguppta alla som är folkbokförda i församlingen och innehålla främst uppgift omnamn, personnummer, adress, medborgarskap, familj, medlemskap i ,dop och konfirmation. Registret skall enligt centralstyrelsen användas iförsamlingslivet och vid prövning av frågor om medlemskap i . Utskottet lar anföra följande. I propositionen läggs intefram något förslag lill lag om församlingsregister. Det framgår emellertid avpropositionen alt dalainspektionen haft överläggningar med centralstyrelse om den framtida personregistreringen inom kyrkan ochall etl arbete inletts med att la fram ell förenklat ansökningsförfarandeenligt datalagen för vissa personregister inom kyrkans verksamhet. Föreskrifterhärom kommer under förutsättning alt bifaller den aktuellapropositionen att införas i datainspektionens författningssamling. Mot dennabakgrund får enligt utskottets mening syftet med moiionsyrkandet ansestillgodosett. Motion Sk904 yrkande 2 avstyrks. I sammanhanget vill ulskottetockså understryka vikten av alt hanteringen av befolkningsregister är såorganiserad att bl.a. eftersökningar av anhöriga i samband med olyckor ochkatastrofer underlättas. l några moiioner från den allmänna motionstiden tasupp vissa frågor som har samband med folkbokföringen. I motion 1990/91:Sk90l avKjell m.fl. (mp) yrkas att hos regeringen skall begäraförslag till sådan ändring av datalagen alt försäljning av personuppgifterfrån folkbokföringsregister inte tillåts (yrkande 4). Utskottet far i dennafråga hänvisa till betänkande 1990/9I:KUI 1. Utskottet tillstyrkte däri ettregeringsförslag om ändring i 7 § datalagen med innebörd att försäljning inteutan den registrerades medgivande far ske av uppgifter ur etl personregisterhos myndighet annat än i enlighet med lag, förordning eller särskilt beslut avregeringen. Vidare skall erinras om att i proposition 1990/91:53 om lagomfolkbokföringsregister, m.m. framhållits alt ändamålsbestämmelserna iregisterlagen avses innebära alt någon försäljning av personuppgifter inteskall fa ske. Molion Sk901 avslyrks således. I betänkande 1990/91:KUI1 behandlades också frågan omrestrikti vare användning av personnummer, vilken tas upp i motion 1990/91 :Sk906 av (). de att detmot bakgrund av alt personnummer ofta används slentrian- 1990/91:KL)5y mässigt och oöverlagt, vilket gelt upphov till oro och kritik hos allmänheten,fanns skäl att reglera användningen. enbestämmelse i datalagen med innebörd atl personnummcrrcgislre- ringendast tår ske när det är klart motiverat med hänsyn lill registrets ändamål,viklen av en säker identifiering eller annat beaktansvärt skäl. har antagit utskottets lagförslag. Då syftet med molion SK906således far anses tillgodosett avstyrks motionen. Molion 1990/91 :Sk902 av m.fl. (m) tarupp elt par frågor som behandlats i konstitutionsulskottets yttrande tillskatteutskottet /91 :KU4y Lag om folkbokföringsregister, m.m. Bl.a. begärsi motionen all något centralt folkbokföringsregisier inte skall införas samtatt folkbokföringen hålb klart åtskild från de lokala skattemyndigheternasövriga verksamhet. Utskollet avstyrkte då liknande motionsyrkanden ochvidhåller delta ställningstagande. Molion 1990/9 l:Sk9()2 yrkandena 2 och 3avstyrks följaktligen. Närvarande: (), lljörck (m),(), (), (), BertilFiskesjö (c), (), Hans Nyhage (m), l.ekberg (s), ElisabethFleetwood (m), (), (), (), HansLeghammar (mp), (), () och Ijhja Exner (s). och (båda c) an.ser all dendel av utskottels yttrande under rubriken församlingsregister som börjarmed "Utskottet får" och avslutas med "katastroferunderlättas" bort ha följande : Som utskottet framhållit (1990/9I:KU11) är detallmänt sett av stor betydelse att en författningsreglering kommer till stånd isyfte att stärka skyddet för de registrerades integritet i samband med nödvändigregistrering av känsliga uppgifter i myndighelsregister. Utskollet framhöll ibetänkandet också att användningen av register i bl.a. kommunerna bör reglerasi särskilda registerlagar. Enligt utskottets mening är det angeläget att offentligaregister som innehåller stora informationsmängder regleras i särskildaregisterlagar. Behovetav lagsliftning på del nu aktuella området motiveras enligt 1990/91:l utskollelsbedömning av kyrkans myndighetsuppgifter när del gäller prövning av medlemskapenligt religionsfrihetslagen och begravningslagens regler om rätt tillbegravningsplats och medling. Till detta kommer att om kyrkans präster inte hartillgång lill register på samtliga boende i församlingen kan den vikligauppgiften alt hjälpa bl.a. polis och sociala myndigheter vid t.ex. katastroferoch olyckor inle frdlgöras på det omvittnat fina sätt som skett. Motdenna bakgrund tillstyrker utskottet motion 1990/91 :Sk904 yrkande 2. Särskilt yttrande Användningen av personnummer och (fjj) anför: Vi har i belänkande 1990/9I:KU11påtalat de risker för den personliga integriteten som den ökade användningen avpersonnummer i samband med ADB har medfört. Härutöver har vi påtalat den ökadesårbarhet pcrsonnummeranvändningen inneburit. Enligt vår mening är delnödvändigt med en radikal begränsning av denna användning. Detta kan som viframhållit åstadkommas genom en särskild lag om personnummeranvändning. gotab 986M, Slockholm 1991