yttr · GE05BoU4 · 1990-12-31 00:00:00 — Bostadsutskottetsyttrande /91: Bo U4y Energisparande i bebyggelsen m.m. Näringsulskottet har berettbostadsutskottet tillfälle att yttra sig över proposition 1990/91 ;88 omenergipolitiken och motioner i anslutning därtill. behandlar idella yttrande frågor i proposition och motioner i de delar förslagen berörbostadsutskottets beredningsområde. Dessutom behandlar utskollet i yttrandetunder allmänna motionstiden resp. 1991 väckta och till bostadsutskottetremitterade motioner avseende energisparande i bebyggelsen m.m. I anslutninghärtill har utskottet beslutat all med eget yttrande till näringsulskottetöverlämna de till bosladsutskottet hänvisade molionerna delta underförutsättning av näringsutskottets medgivande härtill. De aktuella motionernaredovisas nedan. Regeringen har i proposition 1990/91:88 bl.a. föreslagit 5. att godkänner de riktlinjer som föredragandestatsrådet har förordat i fråga om stöd till demonstration av energieffektivteknik i lokaler och bostäder (avsnitt 5.4). deb de under allmänna motionstiden väckta och tillbostadsutskotlet hänvisade molionerna: 1989/90:Bo246 av m.fl. (v) vari yrkas 1.alt riksdagenbeslutar om en sådan ändring i atl energirådgivning blir enobligatorisk serviceuppgift för de kommunala byggnadsnämnderna, 2.alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om atl statenskall bidra lill av kommunernas kostnad för energirådgivning. 1 1990/91. 1990/91 BoU4y Motiveringenåterfinns i motion I989/90;N478. 1989/90;Bo502 av och () vari yrkas 1.att riksdagenhos regeringen begär förslag lill lagstiftning om obligatoriskaenergirådgivare, 2.all riksdagenbegär alt regeringen tillsätter en utredning med uppgift atl utarbeta förslagtill lagstiftning om alt kommunala energiplaner upprättas, enligt vad somanförts i motionen. l989/90;Bo534 av m.fl. (c) vari yrkas 2. all som sin mening ger regeringen lill kännaatl det i motion 1989/90;N446 yrk. 1 begärda åtgärdsprogrammet skall innebära all statsbidrag skall utgå till återuppbyggnad av den kommunala ener girådgivningen. Motiveringenåterfinns i motion 1989/90:N446. l989/90:Bo544 av m.fl. (c) vari yrkas 3. all som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts om introduktion av effektivare uppvärmningssyslem i byggnader. deb de under allmänna motionstiden väckta och lillbostadsutskottet hänvisade motionerna; 1990/91;Bo205 av m.fi. (mp) vari yrkas atlriksdagen hos regeringen begär förslag till åtgärder så atl elvärme i delbefintliga byggnadsbeståndet kan ersällas av andra uppvärmningssätt.Motiveringen återfinns i motion I990/91;N421. 1990/91;Bo242 av m.fl. (c) vari yrkas 4. all som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts om introduktion av effektivare uppvärmningssystem i byggnader. 1990/9l:Bo254 av () vari yrkas allriksdagen som sin mening ger regeringen till känna all obligatoriska kommunalaenergirådgivare skall återinföras. Motiveringenåterfinns i motion 1990/91;K628. deb de med anledning av proposilion 1990/91:88 väckta ochtill näringsutskottet hänvisade motionerna: 1990/91 :N64 av () vari yrkas 1. att som sin mening ger regeringen lill kännavad i motionen anförts om lånereglernas utformning för bosläder. 1990/91 ;N68 av m.fl. (mp) vari yrkas 9. atl begär all regeringen skall återkomma medförslag till regler för statliga lån och räntegarantier för en- ochflerfamiljshus som innebär all det lönar sig för fastighetsägaren atl välja hushållsul-ruslningsom ger lägsta totala kostnad under sin förväntade livslängd med rådandeenergikostnader, 26. allriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad i 2 6 anförts om vattenkraften. 51. atlriksdagen beslutar atl del i lag skall fastställas all del i varje 1990/91;BoU4y kommunskall finnas minst en fast anställd energirådgivare, 72. all beslutar alt statsbidrag skall beviljasför biobränsleanläggningar i villor inom en ram av . enligtmotionens punkt 12.8.8, 81.all riksdagenbeslutar atl statsbidrag skall utgå till energieffekliva anläggningar i lokaleroch bosläder inom en ram på . enligt motionens punkt 12.8.17, 82.att riksdagenbeslutar alt statsbidrag skall utgå lill demonstrations- och pilotanläggningarför energieffekiiv teknik i lokaler och bosläder inom en ram på 50 000 000 kr.enligt motionens punkt 12.8.18, 85.all riksdagenbeslutar atl statsbidrag skall utgå till information och rådgivning kringenergieffektivilel i bebyggelse inom en ram på . enligt motionenspunkt 12.8.21, 86.all riksdagenbeslutar all statsbidrag på . skall utgå som tillägg till delgenerella statsbidraget lill kommunerna för att läcka del av kostnaderna förobligatoriska energirådgivare. 1990/91 :N73 av m.fl. (v) vari yrkas 4.all riksdagenhos regeringen begär förslag om hur energisnål byggteknik skall gynnas, 5.alt riksdagenhos regeringen begär förslag på hur kommunerna skall stödjas vad gällerenergihushållning enligt vad som anförts i motionen. 1990/91 ;N88 av m.fl. (m) vari yrkas 6. all med avslag på regeringens förslag i dennadel som sin mening ger regeringen lill känna vad i motionen anförts om stöd lill energieffektiv teknik i lokaler och bostäder. 1990/91 :N93 av () vari yrkas 15. alt hos regeringen begär att förmånligalånevillkor och/eller betalningsvillkor skall erbjudas dem som vill satsa påeffektiv energianvändning. Stöd för energieffektiv teknik i lokaler och bostäder m.m. I regeringsförslaget (s. 43) anförs alt det är viktigt attmöjligheterna till energieffektivisering tas till vara inom lokal- ochbostadssektorn. Demonstration av ny energiteknik och nya förvaltningsformeranges vara viktiga medel för att främja utveckling och spridning av kunskapersom leder till ett effektivare utnyttjande av energi och till sänktadriftkostnader. Enligt industriministern bör demonstralionsinsalser genomförasav stora lokalförvallare inom den offentliga sektorn. Det är enligt förslagetockså angeläget alt privata lokalförvaltare engageras. program fördemonstration av energieffektiv teknik i lokaler m.m. bör 1990/9 I :BoU4y Programmet skall ha till syfte att initiera, samordna och stödjaarbele med demonstration av energieffektiv teknik i lokaler m.m. Stöd bör enligt förslaget lämnas i form av bidrag ochvillkorslån och begränsas till högsl av godkända kostnader, dvs.tillämpliga projekterings-, anskaffnings- och utvärderingskostnader. Enligtförslaget skall stödei införas den och handhas av den nyanäringspolitiska myndigheten. Vid genomförandet bör samverkan ske med boverketoch statens råd för byggnadsforskning. Del totala medelsbehovet för programmet beräknas till 150milj.kr. Enligt förslaget skall medel frånenergiieknikfonden utnyttjas för ändamålet. Fonden finansieras via den allmännaenergiskauen. Enligt propositionen bör fonden dessutom tillföras medelöver statsbudgeten . 1 parlimotion I990/9I:N68 avvisas förslagettill stöd för demonstration av energieffektiv teknik i lokaler och bostäder.Enligt motionärerna bör i stället bl.a. införas -statsbidragtill energieffekliva anläggningar inom lokaler och bostäder avinvesteringskostnaden inom en ram av 250 milj.kr. för /92(yrkande 81), -statsbidrag lill demonstrations- och pilotanläggningar förenergieffektiv teknik inom lokaler och bosläder av investeringskostnadeninom en ram av 50 milj.kr. för /92 (yrkande 82) saml -statsbidragtill information och rådgivning kring energieffektivilel i bebyggelse inom enram av 50 milj.kr. för /92 (yrkande 85). Regeringens förslag om stöd till energieffektiv teknik ilokaler och bostäder avvisas i moderata samlingspartiets parlimotion 1990/91;N88 yrkande 6. Enligt motionärerna kan en effektiv energianvändning inlekommenderas fram genom statliga administrativa regler. I stället bör enligtderas mening en omfattande avreglering genomföras i syfte all bl.a. ge ökademöjligheter all i bostadsbyggande och förvaltning la vara på lönsammaenergieffektiviseringar. Det av regeringen förordade stödet till energieffektivteknik i lokaler och bostäder ingår som en del i ell omfattande program för eneffektivare användning av energi. 1 förhållande lill tidigare program med dennainriktning innebär del nya programmet en förstärkning och utvidgning. Del gesockså en bred utformning med insatser inom alla samhällssektorer. Det är enligtbosladsutskotlets mening mol bakgrund härav som de mot lokaler och bosläderriktade åtgärderna skall ses. Utskottet noterar atl molionärerna inle sätterbehovet av energieffektiviseringar i fråga. Det saken gäller är därför närmasthur denna effektivisering skall nås, I förhållande till regeringsförslagel förordas i de nubehandlade motionsyrkandena två diametralt motsatta vägar för att nå en effektiva- 4 Enligt moderata samlingspartiets parlimotion kan eneffektivisering komma till stånd genom en avreglering, men 1990/91 :BoU4y utanstatligt ekonomiskt stöd. Enligt parlimotion förutsätter eneffektivisering ell i förhållande till regeringens förslag kraftigt utökatstatligt ekonomiskt stöd. Bostadsutskotlet har för sin del inte underlag förannan bedömning än all de av regeringen förordade åtgärderna utgör en lämpligavvägning av insatsernas omfatlning och inriktning. Regeringens förslagavseende stöd lill energieffektiv teknik i lokaler och bostäder tillstyrks sålunda.Förslagen i pariimotionerna 1990/91;N68 (mp) yrkandena 81, 82 och 85 saml1990/9I;N88 (m) yrkande 6 avstyrks. 1 sammanlagt åtta motionsyrkanden tas ur olika aspekterupp frågor avseende energirådgivning. Fem av dessa yrkanden väcktesinnan energipropositionen förelades . Enligt parlimotion l989/90;Bo246 börenergirådgivning genom en ändring i göras lill enobligatorisk serviceuppgift för de kommunala byggnadsnämnderna yrkande 1.Kostnaderna för verksamheten skall enligt molionärerna delas mellan stat ochkommun. Staten föreslås därför bidra av kommunens kostnad förenergirådgivningen yrkande 2. Med hänvisning lill den betydelse information m.m. frånenergi-och konsumentrådgivare har för att minska energiförbrukningen föreslåsi molion 1989/90;Bo502 (mp) yrkande I atl det skall lagstiftas om obligatoriskakommunala energirådgivare. Enligt parlimotion 1989/90;Bo534 yrkande 2bör statsbidrag utgå lill återuppbyggnad av den kommunala energirådgivningen. De kommunala energirådgivarna bör enligt molion1990/91:Bo254 (mp) återinföras genom atl de lagstiftningsvägen görsobligatoriska. I parlimotion 1990/91 :N68 förordas alt deti lag skall fastställas all det i varje kommun skall finnas minst enenergirådgivare yrkande 51. För atl täcka en del av kostnaderna för deobligatoriska energirådgivarna föreslås all ell statsbidrag om 30 milj.kr.skall utgå som elt tillägg till det generella statsbidraget lill kommunerna yrkande 86. Del av regeringen förordade energihushållningsprogrammelbör enligt molion 1990/91 ;N73 (v) yrkande 5 kompletteras med ett stöd tillkommunerna för information, energisparrådgivning och demonstration av nyteknik m.m. Med anledning av vad i motionerna förordats beträffandekommunal energirådgivning vill utskottel anföra följande. Fram lill utgången av utgick ett statligt stödtill kommunerna för besiktning och rådgivning m.m. avseende energibesparandeåtgärder och annan bostadsförbättringsverksamhel. har vidflera tillfallen sedan bidraget lill rådgivningsverksamheten upphörde haft attta ställning till motionsförslag om att stödet skall återinföras. Utskottethar vid dessa tillfallen (/89:BoU7 s. 86) bl.a. erinrat omau del statliga bidraget inte var avsett all permanent stödja l990/91:BoU4y kommunernasrådgivningsverksamhet, utan att det syftade till all stimulera uppbyggnaden aven långsiktig verksamhet motsvarande de varaktiga lokala behoven. Även frågan om alt genom lagstiftning ålägga kommunernaatl tillhandahålla energirådgivning har tidigare behandlats av utskollet(1989/90;BoU2 s. 17). Med anledning av eU motionsförslag (v) om allenergirådgivning skulle göras till en obligatorisk serviceuppgift förbyggnadsnämnderna uttalade utskottel att detta inle var den lämpligastelösningen. Det borde enligt utskotiets mening i stället avgöras av den enskildakommunen i vilka former och i vilken omfatlning en sådan rådgivning bl.a. inomramen för PBL borde utföras. Som framgår av redovisningen ovan har utskottet redantidigare avstyrkt moiionsförslag motsvarande de nu behandlade avseende energirådgivningeni kommunerna. Utskollet har mol bakgrund av förslagen i de nu aktuellamotionerna inle funnit anledning all ompröva sina tidigare ställningstaganden.Det bör även fortsättningsvis ankomma på den enskilda kommunen atl medutgångspunkt bl.a. i de lokala behoven och förulsältningarna avgöra hur och ivilken utsträckning energirådgivning skall tillhandahållas. Utskottet avstyrkermed hänvisning härtill förslagen i pariimotionerna 1989/90;Bo246 (v) yrkandena1 och 2, 1989/90;Bo534 (c) yrkande 2 och 1990/91 ;N68 (mp) yrkandena 51 och 86samt motionerna 1989/90;Bo502 (mp) yrkande 1, 1990/91:Bo254 (mp) och1990/91;N73 (v) yrkande 5. Åtgärderför introduktion av effektivare uppvärmningssystem m.m. Utskollet behandlar i della avsnitt motionsyrkanden sombl.a. genom åtgärder för introduktion av effektivare uppvärmningssyslem iförsta hand syftar lill all åstadkomma en minskad energiförbrukning i vårabosläder. I molionerna 1989/90;Bo544 (c) yrkande 3 samt1990/91;Bo242 (c) yrkande 4 hemställs om åtgärder för all åstadkomma enintroduktion av effektivare uppvärmningssyslem i byggnader. Som elt exempel påen sådan åtgärd nämns ett stöd till solvärmeanläggningar. Enligt motionärernabör dessutom frågan om hur en konvertering från direktverkande el föruppvärmning i befintliga byggnader kan stimuleras närmare övervägas. Enligt miljöpartiels parlimotion 1990/91 ;Bo205 böråtgärder vidtas så all elvärme i del befintliga byggnadsbeståndet kan ersättasmed andra uppvärmningssätt. Utöver de ekonomiska styrmedel för atl åstadkomma eneffektivare energianvändning som föreslås i regeringens proposition bör enligtmotion 1990/91 ;N64 (s) ytterligare åtgärder övervägas. När del gällerbostadssektorn förordas sålunda all lånereglerna skall utformas så atlhushållningen med energi stimuleras yrkande 1. För atl nå de i parlimotion 1990/91 :N68 uppsatta , energipoliiiskamålen förordas bl.a. följande insatser: -införandeav regler för statliga lån och ränlegarantier för småhus 1990/91:BoU4y sominnebär att det lönar sig för fastighetsägaren all välja hushållsutrustningsom ger lägsta kostnad under sin förväntade livslängd med rådandeenergikostnader (yrkande 9) saml -statsbidrag på av investeringskostnadenför villaägare som bygger om sina hus lill biobränsleeldning inom en ram av 500milj.kr. för /92 (yrkande 72). Det finns enligt molion 1990/91 ;N73 (v) yrkande 4 en storenergi-sparpoteniial i bebyggelsen som kan las till vara bl.a. genom attbyggnormer och byggteknik förändras så all energibehovet för uppvärmningminskar. Enligt motion 1990/91 ;N93 (mp) skall förmånligalånevillkor och/eller betalningsvillkor erbjudas dem som vill satsa på effektivenergianvändning. Med anledning av vad som i de nu behandlade molionernaförordals beiräffande introduktion av effektivare uppvärmningssystem m.m. villutskottel anföra följande. delar de strävanden att genom olikaåtgärder åstadkomma en ökad energihushållning som ligger bakom de nu aktuellamotionsyrkandena. Det finns även enligt utskottets mening skäl att bådeeffektivisera och minska energiförbrukningen. En rad åtgärder med dennainriktning har också redan vidtagits. Del nu behandlade regeringsförslagelinnebär dessutom atl dessa åtgärder förstärks och utvidgas. Såvitt speciellt rör bostadsutskottets beredningsområdevill ulskottet erinra om atl en ökad belåning inombosiadsfinansieringssyslemets ram medges för åtgärder som ger lägreenergiförbrukning. Som redovisas i propositionen (s. 52) avser dessutom denarbetsgrupp som ser över de övergripande administrativa styrmedlen inombostadsfinansieringen alt behandla hur de styrmedel som krävs inom enreformerad bostadsfinansiering skall samverka med andra regelsystem på energiområdet.Frågan om finansieringssystemet och dess effekter på energiförbrukningen m.m.i våra bostäder är sålunda redan föremål för överväganden. En ytterligare fråga som är av stor betydelse förenergiförbrukningen och energieffektiviteten i bebyggelsen är utformningen avbyggregler m.m. Gällande nybyggnadsregler innebär i förhållande till dentidigare gällande byggnormen skärpta krav på energihushållning i alla bostadshus.Som redovisas i regeringsförslaget (s. 51) beaktas dock i nybyggnadsreglernaelanvändningen inte i tillräcklig grad. exempel härpå är den ökadeelanvändning som kan bli följden av värmeålervinning. Även om den totalaenergiförbrukningen minskar kan del således inträffa all elkonsumtionen ökarnär olika anordningar för värmeåtervinning installeras. har molbakgrund härav inlett en översyn av reglerna för all tillgodose kraven påeffektiv elanvändning. Även denna fråga är således föremål för överväganden.Utskottet vill i anslutning lill det nu anförda även erinra om det arbete med att utarbeta energideklarationer för bl.a. hushållsapparater som konsu- 1990/91:BoU4y Del nu föreliggande regeringsförslagel innebär all delta arbeleintensifieras och utvidgas. Det är, som framhålls i regeringsförslagel (s. 30), allföredra från miljösynpunkt om elvärme konverteras lill fjärrvärme i stället förtill individuella syslem. Det är därför väsentligt all möjligheterna tillövergång från elvärmesyslem lill andra kollektiva värmesystem las lill vara sålångt del är möjligt. Kritik har i detta sammanhang riktats mol all dagensstränga hushållningskrav i byggreglerna inom vissa områden kan motverkakonvertering från individuell eluppvärmning lill Ijärrvärme. Även denna frågakommer all ingå i den ovan redovisade översynen av byggreglerna. Förutom redan genomförda åtgärder pågår del, som framgårav framställningen ovan, ell omfattande arbele som bl.a. syftar lill all minskaenergiförbrukningen och förbättra energieffektivitelen i våra byggnader. Dettaarbete innefattar i inle ringa utsträckning överväganden om regeländringarm.m. i enlighet med vad som förordas i de nu behandlade motionerna. Utskottetär mot bakgrund av det pågående översynsarbetel inle nu berelt ställa sig bakommoiionsförslagen. I den mån partimolioner 1990/91;Bo205 och1990/91;N68 yrkandena 9 och 72 saml molionerna 1989/90;Bo544 (c) yrkande 3,1990/91:Bo242 (c) yrkande 4, 1990/91;N64 (s) yrkande 1, 1990/91;N73 (v) yrkande4 och 1990/91;N93 (mp) yrkande 15 inte kan anses tillgodosedda genom det nuanförda avslyrks de av utskottet. I motion 1989/90;Bo502 (mp) yrkande 2 föreslås atl enlagstiftning om kommunala energiplaner skall utarbetas. Av lagen (1977:439) om energiplanering följer altdel i varje kommun skall finnas en aktuell plan för tillförsel, distributionoch användning av energi i kommunen (4 §). Vad i motionen förordats är därmedredan tillgodosett. 1 parlimotion 1990/91 ;N68 yrkande 26hemställs om ett tillkännagivande beiräffande vattenkraften somsynes innebära all den av fastställda ramen om vid normalår ihuvudsak skall uppnås genom modernisering och effektivisering av befintligaanläggningar. delar motionärernas principiellauppfattning om värdet av att moderniseringar och effektivberingar av befintligavattenkraftverk tas till vara för atl del genom valtenkraftsplanen uppsattaproduktionsmålet skall nås. I planen ingår också atl effektiviseringar skallkomma lill stånd i inle ringa omfattning. Del får enligt utskottets mening motbakgrund härav förutsättas att den effektiviseringspotential som finns i redanbefintliga anläggningar utnyttjas så långt della är möjligt. Utskottet är inleberelt göra det i motionen förordade tillkännagivandet. Stockholmden 1990/91:BoU4y Närvarande: (), (), MagnusPersson (s), (), (), (), HansGöran (), (), (), (), JanSandberg (m), (), (), (), KjellDahlström (mp), () och (). Stödet till energieffektiv teknik i lokaler ochbostäder , och (allam) anser all den del av utskottets yttrande som under rubriken energieffekiivteknik i lokaler och bosläder m.m. börjar med "Det av" och slutar med"6 avstyrks" borl ha följande lydelse; Kännetecknande för statsmakternas hittillsvarande åtgärdernär det gäller energihushållningen i bebyggelsen är kortsiktigheten och ryckigheten.Ett annat utmärkande drag är inslaget av regleringar och olika former avstatligt stöd. Sammantaget har detta medfört att det för fastighetsägare ochfastighetsförvaltare m.fl. varit svårt att agera på ell långsiktigt rikligtsätt. De snedvridande effekter som de statliga ingripandena haft påenergimarknaden har gjort det närmast omöjligt atl vidta de på lång sikteffektivaste och bästa energisparålgärderna m.m. Enligt bosladsutskotleismening bör mot bakgrund härav del nu föreliggande förslaget om statligt stödlill energieffekiiv teknik i lokaler och bostäder avvisas i enlighet medförslaget i motion 1990/91;N88 (m) yrkande 6. Som framhålls i motionen är detinte möjligt alt på del sätt som regeringen förordar kommendera fram ellenergisparande. Vad som erfordras är i stället åtgärder som leder till enverklig avreglering inom bl.a. byggnadssektorn. Endasl härigenom skapasförutsättningar för byggare och förvaltare atl la vara på de möjligheter tilllångsiktigt verkningsfulla och för hela samhället lönsammaenergieffektiviseringar. Vad bosladsulskoilet nu med anledning av molion1990/91;N88 (m) yrkande 6 anfört bör ges regeringen till känna. Regeringensförslag liksom förslagen i motion 1990/91 ;N68 (mp) yrkandena 81, 82 och 85avstyrks sålunda. Stödettill energieffektiv teknik i lokaler och 1990/9i:BoU4y bostäder () anser all den del av utskottetsyttrande som under rubriken energieffekiiv teknik i lokaler ochbosläder m.m. börjar med "Del av" och slutar med "6avstyrks" borl ha följande lydelse; Ökad effektivitet i energianvändningen innebär alt man fårsamma eller bättre nytta energiljänsl med mindre energiförbrukning.Därigenom kan antingen energi frigöras för användning inom andra sektorer ellerden totala energiproduktionen minskas. Det är mot bakgrund härav viktigt attalla möjligheler lill effektiviseringar tas till vara, åtminstone så längedetta kan göras til en lägre samhällsekonomisk kostnad än för fortsattutbyggnad av kraftproduktionen denna s.k. balansprincip hänvisar regeringentill i propositionen. Del måste skapas en fungerande marknad för energi och förenergieffektiv teknik och utrustning. Alla de hinder som finns för eneffektivare energianvändning måsle undanröjas. Detta är dock inle tillräckligt.Som framhålls i miljöpariiel de grönas parlimotion 1990/91;N68 finns del idagens syslem inle några "morötter" för den som satsar på alteffektivisera sin energianvändning. Med ett energisystem som först och främstfrämjar tillförsel i stället för hushållning och effektivisering är delnaturligtvis inle möjligt atl ta vara på alla lönsamma möjligheler ulan allminska energiijänslerna. Mol bakgrund av det nu anförda är enligt utskottets meningde av regeringen förordade stimulansåtgärderna otillräckliga, varför de böravvisas av . I enlighet med förslagen i miljöpartiels parlimotion1990/9I;N68 yrkandena 81, 82 och 85 bör i stället följande stödformer införas; -statsbidraglill energieffekliva anläggningar inom lokaler och bosläder avinvesteringskostnaden inom en ram av 250 milj.kr. för /92,-statsbidrag till demonstrations- och pilotanläggningar för energieffektivteknik inom lokaler och bostäder av investeringskostnaden inom en ramav 50 milj.kr. för /92 saml -statsbidrag till information ochrådgivning kring energieffektivilel i bebyggelse inom en ram av 50 milj.kr. Utskottels ställningstagande i denna del innebär atlregeringens förslag liksom moderata samlingspartiets parlimotion 1990/91:N88yrkvande 6 avslyrks. och (båda c) anser att dendel av uiskollets yttrande som under rubriken energirådgivning m.m.börjar med "Med anledning" och slular med "yrkande 5" bortha följande lydelse: Denkommunala energirådgivningen har otvetydigt haft stor betydel- . se för detpraktiska genomförandel av energisparmålen ute i kommu- De kommunala energirådgivarna har på ett mycket påtagligt 1990/9 l:BoU4y